# Euroopa Liidu C 1/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.001.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 1 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide4. jaanuar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.001.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 1

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide4. jaanuar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 001/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2012/C 001/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2012/C 001/03 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 001/04 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 001/01

Euro vahetuskurss

1

2012/C 001/02

Euro vahetuskurss

2

2012/C 001/03

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

3

2012/C 001/04

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 001/05 | Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 001/05

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 1/1

---

Euro vahetuskurss (1)

2. jaanuar 2012

2012/C 1/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2935 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,52 |
| DKK | Taani kroon | 7,4335 |
| GBP | Inglise nael | 0,83514 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9275 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2155 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,754 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,505 |
| HUF | Ungari forint | 314,38 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6998 |
| PLN | Poola zlott | 4,4733 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3325 |
| TRY | Türgi liir | 2,4376 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2662 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3195 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0473 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6623 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6781 |
| KRW | Korea won | 1 494,27 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4599 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1529 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5343 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 1 174, |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1033 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,703 |
| RUB | Vene rubla | 41,6448 |
| THB | Tai baht | 40,758 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4178 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,021 |
| INR | India ruupia | 68,95 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2935

JPY

Jaapani jeen

99,52

DKK

Taani kroon

7,4335

GBP

Inglise nael

0,83514

SEK

Rootsi kroon

8,9275

CHF

Šveitsi frank

1,2155

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,754

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,505

HUF

Ungari forint

314,38

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6998

PLN

Poola zlott

4,4733

RON

Rumeenia leu

4,3325

TRY

Türgi liir

2,4376

AUD

Austraalia dollar

1,2662

CAD

Kanada dollar

1,3195

HKD

Hongkongi dollar

10,0473

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6623

SGD

Singapuri dollar

1,6781

KRW

Korea won

1 494,27

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4599

CNY

Hiina jüaan

8,1529

HRK

Horvaatia kuna

7,5343

IDR

Indoneesia ruupia

1 174,

MYR

Malaisia ringit

4,1033

PHP

Filipiini peeso

56,703

RUB

Vene rubla

41,6448

THB

Tai baht

40,758

BRL

Brasiilia reaal

2,4178

MXN

Mehhiko peeso

18,021

INR

India ruupia

68,95

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 1/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 1/2

---

Euro vahetuskurss (1)

3. jaanuar 2012

2012/C 1/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3014 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4360 |
| GBP | Inglise nael | 0,83510 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9283 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2183 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7350 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,688 |
| HUF | Ungari forint | 315,55 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6993 |
| PLN | Poola zlott | 4,4744 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3185 |
| TRY | Türgi liir | 2,4505 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2595 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3170 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1102 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6541 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6737 |
| KRW | Korea won | 1 496,00 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4925 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1941 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5360 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 017,70 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0857 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,914 |
| RUB | Vene rubla | 41,3199 |
| THB | Tai baht | 40,916 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4069 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,9613 |
| INR | India ruupia | 69,1300 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3014

JPY

Jaapani jeen

99,86

DKK

Taani kroon

7,4360

GBP

Inglise nael

0,83510

SEK

Rootsi kroon

8,9283

CHF

Šveitsi frank

1,2183

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7350

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,688

HUF

Ungari forint

315,55

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6993

PLN

Poola zlott

4,4744

RON

Rumeenia leu

4,3185

TRY

Türgi liir

2,4505

AUD

Austraalia dollar

1,2595

CAD

Kanada dollar

1,3170

HKD

Hongkongi dollar

10,1102

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6541

SGD

Singapuri dollar

1,6737

KRW

Korea won

1 496,00

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4925

CNY

Hiina jüaan

8,1941

HRK

Horvaatia kuna

7,5360

IDR

Indoneesia ruupia

12 017,70

MYR

Malaisia ringit

4,0857

PHP

Filipiini peeso

56,914

RUB

Vene rubla

41,3199

THB

Tai baht

40,916

BRL

Brasiilia reaal

2,4069

MXN

Mehhiko peeso

17,9613

INR

India ruupia

69,1300

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 1/3

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ (väikelaevu käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2012/C 1/03

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Täispuhutavad kummipaadid. Osa 4: 8 m kuni 24 m üldpikkusega ja 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga paadid (ISO 6185-4:2011) | Esmakordne avaldamine | | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2004) | 8.1.2005 | EN ISO 7840:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Väikelaevad. WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Väikelaevad. Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2006) | 12.12.2006 | EN ISO 8469:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Väikelaevad. Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid. Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Väikelaevad. Rooliseade. Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Väikelaevad. Elektrilised alalisvoolu pilssi pumbasüsteemid (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Väikelaevad. Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Väikelaevad. Laevakere tuvastamine. Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2009
  Väikelaevad. Püsipaigaldusega toitesüsteem mootorile (ISO 10088:2009) | 17.4.2010 | EN ISO 10088:2001
  Märkus 2,3 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Väikelaevad. Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Väikelaevad. Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Väikelaevad. Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Väikelaevad. Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Väikelaevad. Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Väikelaevad. Käiviti blokeering (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Väikelaevad, mootoriveoga. Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2011) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 11591:2000
  Märkus 2.1 | 31.3.2012 |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega. Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Väikelaevad. Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, prussidega seotud arvutused (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 8: Roolid (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Väikelaevad. Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed. Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-1:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-3:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Väikelaevad. Isiklik veesõiduk. Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Väikelaevad. Rooliseade. Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Väikelaevad. Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine. Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Väikelaevad. Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra. Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Väikelaevad. Lõbusõidulaevadest õhu kaudu leviv müra. Osa 3: Müra hindamine arvutuste ja mõõtmiste abil (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Väikelaevad. Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Väikelaevad. Ehitusplaat (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Väikelaevad. Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Väikelaevad. Pilssi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Väikelaevad. Ankurdus, sildumine ja pukseerimine. Tugevpunktid (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Väikelaevad. Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad bensiinimootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2008
  Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele. Paigaldamisnõuded | 4.3.2009 | | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Väikelaevad. Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2006) | 19.7.2007 | | |
| EN ISO 21487:2006/AC:2009 | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Väikelaevad. Elektriseadmed. Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Väikelaevad. Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Elektripaigaldised laevadel. Osa 507: Lõbusõidulaevad
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 1: Paadid, 4,5 kW maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 2: Paadid, 4,5 kW kuni 15 kW (k.a) maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 3: Paadid, 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Täispuhutavad kummipaadid. Osa 4: 8 m kuni 24 m üldpikkusega ja 15 kW ja suurema maksimaalse nimivõimsusega mootoriga paadid (ISO 6185-4:2011)

Esmakordne avaldamine

CEN

EN ISO 7840:2004

Väikelaevad. Tulekindlad kütusevoolikud (ISO 7840:2004)

8.1.2005

EN ISO 7840:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Väikelaevad. WC heitmete kinnihoidmissüsteemid (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2006

Väikelaevad. Mittetulekindlad kütusevoolikud (ISO 8469:2006)

12.12.2006

EN ISO 8469:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Väikelaevad. Sisepõlemismootoriga pööratavad paiskajamid. Võimsuse mõõtmine ja avaldamine (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Väikelaevad. Põhiandmed (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Väikelaevad. Rooliseade. Trossi- ja plokisüsteemid (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Väikelaevad. Elektrilised alalisvoolu pilssi pumbasüsteemid (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 1: Metallarmatuur (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Väikelaevad. Kingstonid ja laevakeret läbiv armatuur. Osa 2: Mittemetallne armatuur (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 1: Laevad, mille kerepikkus ei ületa 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Väikelaevad. Tulekaitse. Osa 2: Laevad, kerepikkusega üle 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Väikelaevad. Elektriventilaatorid (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Väikelaevad. Laevakere tuvastamine. Kodeerimissüsteem (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2009

Väikelaevad. Püsipaigaldusega toitesüsteem mootorile (ISO 10088:2009)

17.4.2010

EN ISO 10088:2001

Märkus 2,3

31.12.2012

CEN

EN ISO 10133:2000

Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Väikepinge alalisvoolupaigaldised (ISO 10133:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 10239:2008

Väikelaevad. Veeldatud naftagaasi (LPG) süsteemid (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Väikelaevad. Omaniku käsiraamat (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Väikelaevad. Hüdroajamiga rooliseadmed (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Väikelaevad. Bensiinimootori ja/või bensiinipaagi sektsioonide ventilatsioon (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Väikelaevad. Graafilised tingmärgid (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Väikelaevad. Käiviti blokeering (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Väikelaevad, mootoriveoga. Vaateväli rooliratta asukohast (ISO 11591:2011)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 11591:2000

Märkus 2.1

31.3.2012

CEN

EN ISO 11592:2001

Väikelaevad, vähem kui 8 m kerepikkusega. Maksimaalse käikuvusjõu nimiandmete kindlaksmääramine (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Väikelaevad. Veekindlad kokpitid ja kiire äravooluga kokpitid (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 1: Materjalid: Termoreaktiivsed vaigud, klaasfiibrist armatuur, tugilaminaat (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 2: Materjalid: Kihtkonstruktsiooni keskosa materjalid, varjatud kihi materjalid (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 3: Materjalid: Teras, alumiiniumisulamid, puit, muud materjalid (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 4: Töökoda ja valmistamine (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 5: Arvutuslik surve monokerele, arvutuslikud pinged, prussidega seotud arvutused (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 6: Konstruktsiooni eripärad ja detailid (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Väikelaevad. Kerekonstruktsioon ja prussid. Osa 8: Roolid (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12216:2002

Väikelaevad. Aknad, illuminaatorid, luugid, umbaknad ja uksed. Tugevus- ja veekindlusnõuded (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 1: Mitte purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-1:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-1:2002/A1:2009

17.4.2010

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 2: Purjelaevad, mille kere pikkus on 6 meetrit või rohkem (ISO 12217-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Väikelaevad. Stabiilsuse ja ujuvuse hindamine ja klassifitseerimine. Osa 3: Laevad, mille kere pikkus on väiksem kui 6 m (ISO 12217-3:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-3:2002/A1:2009

17.4.2010

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 13297:2000

Väikelaevad. Elektrisüsteemid. Vahelduvvoolupaigaldised (ISO 13297:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 13590:2003

Väikelaevad. Isiklik veesõiduk. Ehituse ja süsteemipaigalduse nõuded (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Väikelaevad. Rooliseade. Hammasülekandega süsteemid (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Väikelaevad. Lõbusõidulaevade õhu kaudu leviva müra mõõtmine. Osa 1: Mõõtmismeetodid vastassõitjast möödumisel (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Väikelaevad. Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra. Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Väikelaevad. Lõbusõidulaevadest õhu kaudu leviv müra. Osa 3: Müra hindamine arvutuste ja mõõtmiste abil (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Väikelaevad. Vedelkütuse galeerpliidid (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Väikelaevad. Ehitusplaat (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Väikelaevad. Maksimaalne kandevõime (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Väikelaevad. Pilssi pumbasüsteemid (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Väikelaevad. Ankurdus, sildumine ja pukseerimine. Tugevpunktid (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Väikelaevad. Vettekukkumise vältimise ja esmaabi vahendid (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Väikelaevad. Laeva sees asuvad bensiinimootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2008

Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. LPG käitamissüsteemid paatidele, jahtidele ja muudele veesõidukitele. Paigaldamisnõuded

4.3.2009

CEN

EN ISO 15652:2005

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid jugakäituriga veesõidukitele (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Väikelaevad. Laeva sees asuvad diiselmootorid. Mootorikütus ja elektrilised komponendid (ISO 16147:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 21487:2006

Väikelaevad. Püsipaigaldatud bensiini- ja diislikütuse paagid (ISO 21487:2006)

19.7.2007

EN ISO 21487:2006/AC:2009

17.4.2010

CEN

EN 28846:1993

Väikelaevad. Elektriseadmed. Kaitse ümbritsevate põlevgaaside süttimise eest (ISO 8846:1990)

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Väikelaevad. Kaugjuhtimisega rooliseadmed (ISO 8848:1990)

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Väikelaevad. Kaugjuhtimissüsteemid üksiku 15 kW kuni 40 kW võimsusega päramootori juhtimiseks (ISO 9775:1990)

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Elektripaigaldised laevadel. Osa 507: Lõbusõidulaevad

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811, faks +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871, faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200, faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 4.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 1/10

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

2012/C 1/04

Vastavalt nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (1) artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt:

Lehekülg 245

Alamrubriigi 6210 10 90 selgitav märkus asendatakse järgmise selgitava märkusega:

„6210 10 92   Rubriigis 5603 nimetatud riidest valmistatud ühekordse kasutusega kitlid, mida patsiendid või kirurgid kasutavad kirurgiliste protseduuride ajal

Patsiendi- ja kirurgikitlid on tervishoiuasutustes ühekordseks kasutamiseks mõeldud, tavaliselt seljakinnisega tooted. Kitlite otstarve on takistada võimalike (kuivas või märjas keskkonnas või õhus levivate) nakkusetekitajate ülekandumist otsekontakti teel operatsioonipersonalilt patsiendile ja vastupidi. Kitlid on tavaliselt valmistatud mitmekihilisest lausriidest ning võivad olla osaliselt pealistatud plastkilega, et anda lisatugevust ja kaitset kohtades, kus kokkupuude kehavedelikega on tõenäoline (nt käsivarred ja alakeha). Operatsioonikitlid võivad olla immutatud fluorosüsivesinike või silikooniga parema mittemärguvuse tagamiseks.

Image”

Lehekülg 247

Lehekülg 247

Lisatakse järgmine selgitav märkus:

„6307 90 92   Rubriigis 5603 nimetatud riidest valmistatud ühekordse kasutusega linad, mida kasutatakse kirurgiliste protseduuride ajal

Sellesse alamrubriiki kuuluvad ühekordse kasutusega operatsioonilinad, mis on spetsiaalselt ette nähtud kirurgiliste protseduuride ajal kasutamiseks, et takistada võimalike (kuivas või märjas keskkonnas või õhus levivate) nakkusetekitajate ülekandumist otsekontakti teel operatsioonipersonalilt patsiendile ja vastupidi. Operatsioonilinad on tavaliselt valmistatud mitmekihilisest lausriidest ning ühendatud palistusega.

Operatsioonilinu kasutatakse patsiendi ümber mikrobioloogiliselt puhta töövälja tagamiseks. Operatsioonilinad võivad olla immutatud fluorosüsivesinike või silikooniga parema mittemärguvuse tagamiseks. Need võivad ka olla osaliselt pealistatud plastkilega, et anda lisatugevust ja kaitset kohtades, kus kokkupuude kehavedelikega on tõenäoline. Lisaks võib neil olla pehmest paberist kiht, mis on kehaga kokkupuutumisel patsiendi jaoks mugavam. Patsiendi katmiseks kasutatavatel operatsioonilinadel võivad olla kirurgilise tegevuse hõlbustamiseks augud või aknad.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| — | linad, mis on raviainetega immutatud või kaetud või jaemüügivormis või -pakendis, mõeldud kasutamiseks meditsiinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias (rubriik 3005), ning |
| --- | --- |

—

linad, mis on raviainetega immutatud või kaetud või jaemüügivormis või -pakendis, mõeldud kasutamiseks meditsiinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias (rubriik 3005), ning

| — | vannilinade ja käterätikute (nt käte- ja näorätikud) või köögirätikute ja -linade laadsed tooted (rubriik 6302).” |
| --- | --- |

—

vannilinade ja käterätikute (nt käte- ja näorätikud) või köögirätikute ja -linade laadsed tooted (rubriik 6302).”

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  ELT C 137, 6.5.2011, lk 1.

2

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 1/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 1/12

---

Põllumajandustoodete ja toidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 1/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PHÚ QUỐC”

EÜ nr: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Phú Quốc”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Vietnam

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.7. | Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Phú Quốc” on kalaekstrakt, mis on saadud peamiselt kala siseorganites sisalduvate ensüümide abil kalaliha lüüsi, hüdrolüüsi ja iseenesliku käärimise ning bakteri Clostridium tekitatud pikaajalise kääritamise tulemusel kõrgel temperatuuril nõudlikes kasvutingimustes.

Kalaekstrakti „Phú Quốc” põhiomadused on järgmised.

—   Värvus: kalaekstrakt „Phú Quốc” on tumedat punakaspruuni värvi.

—   Lõhn: tüüpilise kala- või ammoniaagilõhnata eriline peen lõhn, kuna toode on saadud värskest kalast loomuliku kääritamise teel. Puidust tünnis pikka aega toimuv loomulik käärimine tagab ebatavalise lõhna või maitse puudumise.

—   Maitse: soolane, loomuliku rasvasuse nüansiga tugevalt magus maitse. Loodusliku kalaproteiini- ja rasva tõttu on järelmaitse magus ja rasvane.

—   Lämmastikusisaldus:

+   miinimum: 20 g N/l (valmis ekstrakti kohta teise või järgnevate lahjendamiste korral);

+   maksimum: 43 g N/l (esmase kalaekstrakti kohta).

Keemilised näitajad:

—   Lämmastik (100 %) (g/l):

+   spetsiaalne: 40;

+   „super-duper”: 35;

+   standard 1: 30;

+   standard 2: 25;

+   standard 3: 20.

—   Lämmastiku aminohappe ja lämmastiku võrdeline osa (%):

+   spetsiaalne ja „super-duper”: 14;

+   standard 1, 2, 3: 15.

—   Äädikhape (%): ≥ 12.

—   Sool (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295.

—   Histamiin (mg/l): ≤ 200.

—   Plii ülejääk (mg/l): ≤ 0,5.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Kalaekstrakti „Phú Quốc” tootmiseks kasutatakse toorainena üksnes kala (anšoovis). Kalaekstrakti „Phú Quốc” tootmiseks kasutatavaid anšooviseid püütakse Kiên Giangi ja Cà Mau provintsi territoriaalvetes, mis on Tai lahe osad (juhindudes kaardil Cà Mau neemest, jäävad kalapüügipiirkonnad Vietnami lääneossa).

Traditsiooniline menetlus algab siis, kui kalurid lasevad võrgud vette. Kui kalad on püütud ja paadis, eraldavad kalurid käsitsi anšoovised ja teised püütud liigid. Traditsioonilise kalapüügiga tagatakse kalaliha terviklikkus ja et üldkoguses ei ole muid liike üle 15 %. Anšoovistele lisatakse soola (NaCl).

Teatavate turgude nõudluse täitmiseks lisatakse kalaekstraktile „Phú Quốc” 0,5–1,5 % suhkrut, mis ei muuda kalaekstrakti omadusi.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kalaekstrakti „Phú Quốc” töötlemine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Töötlemisega on hõlmatud:

—   kalapüük ja tooraine ettevalmistamine: anšooviste püük, mille puhul kalurid kasutatavad traditsioonilisi väikese võrgusilmaga tuunipüügivõrke. Kohe pärast anšooviste püüki pestakse kalad mereveega puhtaks ning eraldatakse käsitsi muud kalaliigid ja mereannid. Värsketele anšoovistele lisatakse soola juba püügipaadi pardal. Seejärel ladustatakse anšoovised püügipaadi trümmis, kus nad hoolikalt kinni kaetakse; trümmi põhja kogunenud vesi eemaldatakse käsitsi;

—   kala loomulik kääritamine: pärast randumist viiakse kalad tootja tööruumidesse, kus neid tünnides leotatakse. Pärast kalade tünni panemist nõrutatakse tünnidest vesi välja 3–4 päeva jooksul. 3–4 päeva pärast algab vajutusmenetlus, mille puhul kasutab tootja kinnituspulki. Väljanõrutatud vesi kallatakse tünni tagasi nii, et see ulatuks tünni ääreni. Täiesti loomulik käärimine kestab tünnides 12–15 kuud.

—   kalaekstrakti eraldamine: kui käärimisprotsess on lõppenud, saab kalaekstrakti (lõpptoode) tünnidest välja võtta. On võimalik saada erineva kontsentratsiooniastmega kalaekstrakti: esmase kalaekstrakti ja lahjendamisel saadud „long” ekstrakti eraldamine. Kui ekstrakt muutub tünnides kollakaspruuniks ja levitab meeldivat lõhna, on käärimine lõppenud ning ekstrakti võib välja võtta. Tünni tehakse auk, millest ekstrakt välja voolab, kuni tünn on tühi. Seejärel eemaldatakse tünni puidust kaas ning pestakse see hoolikalt puhtaks. Siis kallatakse ekstrakt tünni tagasi ja anum suletakse taas puidust kaanega. Ekstrakti lastakse tünnist välja voolata ja kallatakse sinna tagasi seni, kuni selle värvus muutub punakaskollaseks ning toode on selge, veniv ja ilma igasuguse hägususeta. Kui ekstrakt omandab proteiinile iseloomuliku õrna lõhna ja tugeva maitse, võib esmase ekstrakti (lõpptoode) tünnidest välja võtta ja pudelitesse villida. Lahjendatud „long” ekstrakti saamiseks lahustatakse soola puhtas vees kuni küllastumiseni. Järjest suureneva soolasisaldusega lahus kallatakse kasutatud tünnidesse (millest esmane ekstrakt on välja võetud). Saadud lõpptoode on lahjendatud „long” ekstrakt 1. Seitsmes kasutatud tünnis toimuv lahjendatud ekstrakti 1 eraldamise protsess on „que long”. Kõnealune menetlus kestab 7–9 päeva. Seda protsessi korratakse „long” ekstrakti 2 ja 3 saamiseks. Seejärel ladustatakse need ekstraktid laoruumides.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kalaekstrakti „Phú Quốc” lõpptoode peab vastama normile TCN 230:2006. Kõnealuse normiga on tagatud kaitstud päritolunimetusega toote „Phú Quốc” kvaliteedistandard ja toiduhügieeni ohutus. Lõpuks villitakse toode klaasist või plastist erikujulistesse suletud mahutitesse, mida võib otse tarbijatele tarnida. Villitud kalaekstrakti tuleks ladustada katusega laos looduslikes ilmastikutingimustes.

Stabiilse ja muutumatu kvaliteedi tagamiseks on kalaekstrakti „Phú Quốc” villimine lubatud üksnes Phú Quốc saarel. Kõnealuse saare ilmastikutingimused, tootjate kogemused ja püütud anšooviste omadused tagavad esmaklassilise kalaekstrakti.

Villitakse pärast esmase ekstrakti ja lahjendatud „long” ekstrakti saamist, alustades esmase ekstrakti segamisega „long” ekstraktiga 1, 2 ja 3, et saada vajaliku proteiinisisaldusega kalaekstrakt. Selleks et saada 20 liitrit 350 N kalaekstrakti 400 N esmasest ekstraktist ja 200 N „long” ekstraktist, tuleb segada 15 liitrit 400 N esmast ekstrakti 5 liitri 200 N „long” ekstraktiga.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Märgistus sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| — | nimetus: „Phú Quốc”; |
| --- | --- |

—

nimetus: „Phú Quốc”;

| — | toote liik: eksporditavale tootele lisatakse sõna „Nước mắm” (kalaekstrakt); |
| --- | --- |

—

toote liik: eksporditavale tootele lisatakse sõna „Nước mắm” (kalaekstrakt);

| — | tähistus: eksporditavale tootele lisatakse sõna „Tên gọi xuất xứ” (KPN); |
| --- | --- |

—

tähistus: eksporditavale tootele lisatakse sõna „Tên gọi xuất xứ” (KPN);

| — | pakendaja nimi ja aadress, töötleja nimi ja aadress; eksporditava toote päritolu; |
| --- | --- |

—

pakendaja nimi ja aadress, töötleja nimi ja aadress; eksporditava toote päritolu;

| — | koostisosad; |
| --- | --- |

—

koostisosad;

| — | kvaliteeditähistused (proteiini üldsisaldus g N/l); |
| --- | --- |

—

kvaliteeditähistused (proteiini üldsisaldus g N/l);

| — | kalaekstrakti kogus (ühik: liiter või milliliiter); |
| --- | --- |

—

kalaekstrakti kogus (ühik: liiter või milliliiter);

| — | villimis- ja aegumistähtaeg; |
| --- | --- |

—

villimis- ja aegumistähtaeg;

| — | säilitamis- ja kasutamisjuhised; |
| --- | --- |

—

säilitamis- ja kasutamisjuhised;

| — | pakendi numbrikood; |
| --- | --- |

—

pakendi numbrikood;

| — | viide toiduhügieeni ohutusele. |
| --- | --- |

—

viide toiduhügieeni ohutusele.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Tai lahes Kiên Giangi ja Cà Mau provintsi territoriaalvetes asuva Vietnami suurima saare Phú Quốc geograafiline asukoht on 103°29′–104°09′ läänepikkust ja 9°48′–10°26′ põhjalaiust.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

—   Kliimatingimused

Temperatuur on stabiilselt kõrge kogu aasta jooksul. Kuna aasta keskmine temperatuur on ligikaudu 27,5 °C, ei ole eri aastaaegade temperatuuridel peaaegu mingisugust vahet. Kõige soojema ja kõige külmema kuu temperatuuri keskmine erinevus on 2 °C. Päikesepaistet on aastas ligikaudu 1 445 tundi ja päevas umbes 6–7 tundi. Piirkonna temperatuur sõltub olulisel määral mussooniperioodist, st vihmaperioodil on madal temperatuur ja tugev tuul (3,0–5,1 m/s) ning kuival ajal on kõrge temperatuur ja nõrk tuul (2,8–4,0 m/s). Piirkonna iseloomulikul ilmastikul on otsustav mõju kalaekstrakti „Phú Quốc” kvaliteedile. Arvukad ja stabiilsed päikesepaistelised tunnid loovad soodsad tingimused värske kala käärimiseks ning võimaldavad kujuneda kalaekstraktile iseloomulikel tunnustel.

—   Meretingimused

Saar asub Rach Gia-Ha Tieni (Tai) lahes, kuhu suubuvad Mekongi deltat ja Kambodža Kuningriigi Suurt järve (Tonle Sap) läbivad mitmed jõed, mis toovad kaasa jõesetteid ja orgaanilisi ühendeid. Merepõhja muda on stauriidi ja anšoovise ideaalne elupaik. Elupaigast tingitult on selle püügipiirkonna kaladel võrreldes teiste piirkondadega parem kvaliteet (kalad on suuremad ja rasvarikkamad).

—   Inimtegurid

Kalaekstrakti tootmise kõik etapid (kalapüügist kuni kääritamiseni) tehakse käsitsi. Traditsioonilise kalaekstrakti valmistamiseks kääritavad saareelanikud anšooviseid ligikaudu aasta aega pimedates laohoonetes tihketes käärimistõrtes. Selle tehnikaga saadakse külluslik kuldset värvi kirbe maitsega vedelik, mille omadused on paremad Aasia muude piirkondade samalaadsete, tavaliselt lühemat aega kääritatud toodete vastavatest näitajatest.

5.2.   Toote eripära:

Kalaekstrakti „Phú Quốc” ainulaadsed omadused erinevad Vietnami muude kalaekstraktide nagu Phan Thiet, Cat Hai ja Vietnami muude punakaspruuni värvi ekstraktide omadustest. Tootel on tüüpilise kala- või ammoniaagilõhnata eriline peen lõhn, soolane, loomuliku rasvasuse nüansiga tugevalt magus maitse, loodusliku kalaproteiini ja -rasva tõttu on järelmaitse magus ja rasvane.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kalaekstrakti „Phú Quốc” tootmiseks kasutatavaid anšooviseid püütakse Kiên Giangi ja Cà Mau provintsi territoriaalvetes, mis on Tai lahe osad (juhindudes kaardil Cà Mau neemest, jäävad kalapüügipiirkonnad Vietnami lääneossa). Selle püügipiirkonna eripära tõttu on anšoovised seal suuremad ja rasvarikkamad kui muudes püügipiirkondades (Ba Ria – Vung Tau, Nha Trang ja Tokini laht) püütud kalad. Sellest piirkonnast kalaekstrakti tootmiseks püütud anšoovised võimaldavad tootjatel saada ekstrakti, millel on kõrge ja stabiilne lämmastikusisaldus, iseloomulik värvus, lõhn ja maitse, mis puudub muudel kalaekstraktidel. Püügipiirkonnas on rahulik meri, see ei ole Tai lahes väga sügaval ning merevesi ei ole nii soolane kui muudes merepiirkondades. Kalade kasvamiseks on soodne keskkond ka seepärast, et piirkond asub Vietnami ja Kambodža jõgede ühinemiskohas. Anšooviste jaoks on see ideaalne elupaik, kus varju leida ja toitu otsida. Kalapüügi aeg on vihmaperioodil. Selleks ajaks on anšoovised täiskasvanuks saanud ja kogunevad selles püügipiirkonnas pelgupaika ja toitu otsides suurtesse parvedesse. Seega on kaluritel võimalik püüda suur hulk suuri ja rasvarikkaid anšooviseid.

Tootmine algab püügiga, mille puhul kalurid kasutatavad traditsioonilisi väikese võrgusilmaga tuunipüügivõrke. Kohe pärast võrkude või püügikastidega püüdmist pestakse paadipardale vinnatud anšoovised mereveega puhtaks ning eraldatakse käsitsi muud kalaliigid ja mereannid. Paadi pardal lisatakse seejärel värsketele anšoovistele soola; seejuures kasutatakse segamisel puidust vahendeid, et kalu mitte vigastada.

Kalu hoitakse tugevates tünnides kogu kääritamise ja kalaekstrakti tootmisprotsessi jooksul. Tünnid on silinderjad, tehtud Phú Quốc saare tüüpilistest puuliikidest („ho phat”, „chay”, „boi loi”, „den den”). Kõnealused puud on sadu aastaid vanad ning kahjuritest, termiitidest ja üraskitest puutumata. Nende puude puit on painduv, peab vastu pikaajalisele soolvees leotamisele, on isoleerivate omadustega ega kahjusta kalaekstrakti.

Kohalikud traditsioonilised tootmismeetodid on üks tegureid, mis tagavad kalaekstrakti „Phú Quốc” ainulaadsed omadused.

Phú Quốc saare ilmastikutingimused, tootjate kogemused ja püütud anšooviste omadused tagavad esmaklassilise kalaekstrakti.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---