# Eiropas Savienības C 54/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.054.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 54 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 23. februāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.054.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 54

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 23. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī |
| 2012/C 054/01 | Reģionu komitejas rezolūcija Reģionu komitejas prioritātes 2012. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī |
| 2012/C 054/02 | Reģionu komitejas atzinums Veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem | 8 |
| 2012/C 054/03 | Reģionu komitejas atzinums ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam | 13 |
| 2012/C 054/04 | Reģionu komitejas atzinums Pārskats par Eiropas kaimiņattiecību politiku | 18 |
| 2012/C 054/05 | Reģionu komitejas atzinums Mazāk administratīvo formalitāšu pilsoņiem: publisko dokumentu brīvas aprites un civilstāvokļa aktu atzīšanas veicināšana | 23 |
| 2012/C 054/06 | Reģionu komitejas atzinums Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs | 28 |
| 2012/C 054/07 | Reģionu komitejas atzinums ES vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums ANO 2012. gada ilgtspējīgai attīstībai veltītajā konferencē (RIO + 20) | 34 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī

2012/C 054/01

Reģionu komitejas rezolūcija Reģionu komitejas prioritātes 2012. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī

2012/C 054/02

Reģionu komitejas atzinums Veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem

8

2012/C 054/03

Reģionu komitejas atzinums ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam

13

2012/C 054/04

Reģionu komitejas atzinums Pārskats par Eiropas kaimiņattiecību politiku

18

2012/C 054/05

Reģionu komitejas atzinums Mazāk administratīvo formalitāšu pilsoņiem: publisko dokumentu brīvas aprites un civilstāvokļa aktu atzīšanas veicināšana

23

2012/C 054/06

Reģionu komitejas atzinums Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs

28

2012/C 054/07

Reģionu komitejas atzinums ES vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums ANO 2012. gada ilgtspējīgai attīstībai veltītajā konferencē (RIO + 20)

34

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī |
| 2012/C 054/08 | Reģionu komitejas atzinums Jaunā daudzgadu finanšu shēma pēc 2013. gada | 40 |
| 2012/C 054/09 | Reģionu komitejas atzinums Energoefektivitāte | 49 |
| 2012/C 054/10 | Reģionu komitejas atzinums Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) | 65 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī

2012/C 054/08

Reģionu komitejas atzinums Jaunā daudzgadu finanšu shēma pēc 2013. gada

40

2012/C 054/09

Reģionu komitejas atzinums Energoefektivitāte

49

2012/C 054/10

Reģionu komitejas atzinums Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)

65

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/1

---

Reģionu komitejas rezolūcija “Reģionu komitejas prioritātes 2012. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu”

2012/C 54/01

REĢIONU KOMITEJA

I.   
  Savienības nākotne

| 1. | pauž pārliecību, ka šobrīd Eiropas Savienības galvenais uzdevums ir atjaunot iedzīvotāju uzticēšanos ES spējai nodrošināt finanšu stabilitāti un atjaunināt ekonomikas izaugsmi, kā arī noteikt par prioritāti demokrātiski pamatota politiska lēmuma pieņemšanu saistībā ar finanšu tirgu negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

1.

pauž pārliecību, ka šobrīd Eiropas Savienības galvenais uzdevums ir atjaunot iedzīvotāju uzticēšanos ES spējai nodrošināt finanšu stabilitāti un atjaunināt ekonomikas izaugsmi, kā arī noteikt par prioritāti demokrātiski pamatota politiska lēmuma pieņemšanu saistībā ar finanšu tirgu negatīvo ietekmi;

| 2. | atbalsta Eiropas integrācijas padziļināšanu ekonomikas pārvaldības jomā ar nosacījumu, ka šī padziļināšana ir demokrātiski pamatota un to veic Eiropas Savienības iestādes. Komiteja tomēr atzīst, ka 2011. gada 9. decembra sanāksmē Eiropadome nevarēja piemērot Kopienas metodi, lai vienotos par jauno fiskālo paktu un ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, neraugoties uz to, ka 26 no 27 dalībvalstīm vēlējās to saglabāt. Tā kā šo lēmumu varēja pieņemt tikai vienprātīgi, atlika tikai tāds risinājums kā starpvaldību pieeja ar tās tiesiskajām un politiskajām sekām. Komiteja pauž nožēlu, ka līdz šim izmantota pārmērīgi šaura pieeja, lai īstenotu ieceri nostiprināt starpvaldību līgumā vienīgi prasību par budžeta disciplīnu. Reģionu komiteja uzskata, ka iespējamo Lisabonas līguma reformu varēs veikt, pamatojoties vienīgi uz Konventu, kura pamatā ir tāds pats modelis kā Konventam par Eiropas nākotni (2002-2003), un nodrošinot visu Eiropas iestāžu — arī Reģionu komitejas — līdzdalību; |
| --- | --- |

2.

atbalsta Eiropas integrācijas padziļināšanu ekonomikas pārvaldības jomā ar nosacījumu, ka šī padziļināšana ir demokrātiski pamatota un to veic Eiropas Savienības iestādes. Komiteja tomēr atzīst, ka 2011. gada 9. decembra sanāksmē Eiropadome nevarēja piemērot Kopienas metodi, lai vienotos par jauno fiskālo paktu un ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, neraugoties uz to, ka 26 no 27 dalībvalstīm vēlējās to saglabāt. Tā kā šo lēmumu varēja pieņemt tikai vienprātīgi, atlika tikai tāds risinājums kā starpvaldību pieeja ar tās tiesiskajām un politiskajām sekām. Komiteja pauž nožēlu, ka līdz šim izmantota pārmērīgi šaura pieeja, lai īstenotu ieceri nostiprināt starpvaldību līgumā vienīgi prasību par budžeta disciplīnu. Reģionu komiteja uzskata, ka iespējamo Lisabonas līguma reformu varēs veikt, pamatojoties vienīgi uz Konventu, kura pamatā ir tāds pats modelis kā Konventam par Eiropas nākotni (2002-2003), un nodrošinot visu Eiropas iestāžu — arī Reģionu komitejas — līdzdalību;

| 3. | atzinīgi vērtē, ka Komisija šajā grūtajā ekonomiskajā, finanšu un institucionālajā situācijā ir apņēmusies stingri atbalstīt Kopienas metodi; Reģionu komiteja, būdama ES vietējo un reģionālo pašvaldību politiska asambleja, uzskata, ka šis ir vienīgais iespējamais risinājums, lai garantētu Savienības demokrātisko leģitimitāti, solidaritātes un kohēzijas vērtību īstenošanu, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu. Komiteja apstiprina savu nodomu atspoguļot šo vērtību sinerģiju Komisijas un Reģionu komitejas pārskatītajā sadarbības līgumā, par kuru patlaban notiek sarunas. |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē, ka Komisija šajā grūtajā ekonomiskajā, finanšu un institucionālajā situācijā ir apņēmusies stingri atbalstīt Kopienas metodi; Reģionu komiteja, būdama ES vietējo un reģionālo pašvaldību politiska asambleja, uzskata, ka šis ir vienīgais iespējamais risinājums, lai garantētu Savienības demokrātisko leģitimitāti, solidaritātes un kohēzijas vērtību īstenošanu, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu. Komiteja apstiprina savu nodomu atspoguļot šo vērtību sinerģiju Komisijas un Reģionu komitejas pārskatītajā sadarbības līgumā, par kuru patlaban notiek sarunas.

| 4. | pauž gandarījumu par Horvātijas drīzo pievienošanos Eiropas Savienībai un apstiprina savu vēlmi, lai no 2012. gada janvāra Komitejas darbā varētu piedalīties novērotāji no Horvātijas. |
| --- | --- |

4.

pauž gandarījumu par Horvātijas drīzo pievienošanos Eiropas Savienībai un apstiprina savu vēlmi, lai no 2012. gada janvāra Komitejas darbā varētu piedalīties novērotāji no Horvātijas.

II.   
  Uzsvērt Savienības budžeta specifiku un pievienoto vērtību

| 5. | norāda, ka Savienības budžetam, lai arī tā apjoms ir relatīvs, ir svarīga nozīme, lai īstenotu Lisabonas līgumā un stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos un apstiprinātos mērķus. Īpaši uzsver šā budžeta specifiku un tā pievienoto vērtību salīdzinājumā ar valstu, reģionu un vietējiem budžetiem, jo tas vienmēr ir līdzsvarots, proti, neviens euro netiek tērēts kāda parāda atmaksāšanai, un tas galvenokārt paredzēts (94,5 %) ieguldījumiem valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; uzsver ES budžeta radītā sviras efekta būtisko nozīmi attiecībā uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas stratēģiju un tādu strukturālo ieguldījumu finansēšanu, kas paredzēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo īpaši pašreizējās krīzes apstākļos; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka Savienības budžetam, lai arī tā apjoms ir relatīvs, ir svarīga nozīme, lai īstenotu Lisabonas līgumā un stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos un apstiprinātos mērķus. Īpaši uzsver šā budžeta specifiku un tā pievienoto vērtību salīdzinājumā ar valstu, reģionu un vietējiem budžetiem, jo tas vienmēr ir līdzsvarots, proti, neviens euro netiek tērēts kāda parāda atmaksāšanai, un tas galvenokārt paredzēts (94,5 %) ieguldījumiem valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; uzsver ES budžeta radītā sviras efekta būtisko nozīmi attiecībā uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas stratēģiju un tādu strukturālo ieguldījumu finansēšanu, kas paredzēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo īpaši pašreizējās krīzes apstākļos;

| 6. | uzsver, ka Reģionu komitejai nepārtraukti jāpauž sava politiskā nostāja par ES turpmākajiem pasākumiem, kuru mērķis ir padziļināt ekonomikas un fiskālo integrāciju, un par pašvaldību, dalībvalstu un ES budžetu sinerģiju. Reģionu komitejai ir arī jāaizstāv vietējo un reģionālo pašvaldību likumīgās pilnvaras, kas saistītas ar to finansiālo autonomiju, un jāreaģē uz visiem pasākumiem, kuri ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību spēju aizņemties līdzekļus par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka Reģionu komitejai nepārtraukti jāpauž sava politiskā nostāja par ES turpmākajiem pasākumiem, kuru mērķis ir padziļināt ekonomikas un fiskālo integrāciju, un par pašvaldību, dalībvalstu un ES budžetu sinerģiju. Reģionu komitejai ir arī jāaizstāv vietējo un reģionālo pašvaldību likumīgās pilnvaras, kas saistītas ar to finansiālo autonomiju, un jāreaģē uz visiem pasākumiem, kuri ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību spēju aizņemties līdzekļus par pieņemamu cenu;

| 7. | aicina abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes līdz 2012. gada beigām vienoties par daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam un – saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantā noteiktajām saistībām – par ES pašu resursu sistēmas reformu, lai pārtrauktu “taisnīgas kompensācijas” loģiku un paredzētu pietiekamu laiku partnerības līgumu un darbības programmu izstrādei pēc tam, kad tiks pieņemti ar daudzgadu finanšu shēmu saistītie tiesību akti; |
| --- | --- |

7.

aicina abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes līdz 2012. gada beigām vienoties par daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam un – saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantā noteiktajām saistībām – par ES pašu resursu sistēmas reformu, lai pārtrauktu “taisnīgas kompensācijas” loģiku un paredzētu pietiekamu laiku partnerības līgumu un darbības programmu izstrādei pēc tam, kad tiks pieņemti ar daudzgadu finanšu shēmu saistītie tiesību akti;

| 8. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par izmēģinājuma posmu eiroobligāciju iniciatīvai. |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par izmēģinājuma posmu eiroobligāciju iniciatīvai.

III.   
  Kohēzijas politikas un transporta politikas nākotne

| 9. | uzskata, ka kohēzijas politika ir galvenā ES atbalsta politika, kas var sekmēt līdzsvarotu un ilgtspējīgu ekonomikas attīstību visā ES teritorijā kā vides, tā arī sociālajā aspektā; šajā sakarā, jo īpaši ņemot vērā pašreizējos ekonomikas, finanšu un sociālās krīzes apstākļus un stratēģijas “Eiropa 2020” vērienīgos mērķus, pauž nožēlu, ka daudzgadu finanšu shēmā 2014.-2020. gadam samazināts šai politikai piešķirtais budžets; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka kohēzijas politika ir galvenā ES atbalsta politika, kas var sekmēt līdzsvarotu un ilgtspējīgu ekonomikas attīstību visā ES teritorijā kā vides, tā arī sociālajā aspektā; šajā sakarā, jo īpaši ņemot vērā pašreizējos ekonomikas, finanšu un sociālās krīzes apstākļus un stratēģijas “Eiropa 2020” vērienīgos mērķus, pauž nožēlu, ka daudzgadu finanšu shēmā 2014.-2020. gadam samazināts šai politikai piešķirtais budžets;

| 10. | atzinīgi vērtē kohēzijas politikas īstenošanu visu Savienības dalībvalstu interesēs, kā arī vienkāršoto struktūru, kas ietver divus mērķus un trīs reģionu kategorijas, kuras ierosinātas 2011. gada 6. oktobra tiesību aktu kopumā; tomēr atkārtoti pauž savu vēlmi, lai papildus IKP uz vienu iedzīvotāju, tiktu izmantoti vēl citi papildu kritēriji, jo īpaši saistībā ar programmu īstenošanu un novērtēšanu, jo IKP uz vienu iedzīvotāju nepietiekami atspoguļo ekonomikas attīstības, sociālās kohēzijas un vides ilgtspējas līmeni un teritoriālās atšķirības; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē kohēzijas politikas īstenošanu visu Savienības dalībvalstu interesēs, kā arī vienkāršoto struktūru, kas ietver divus mērķus un trīs reģionu kategorijas, kuras ierosinātas 2011. gada 6. oktobra tiesību aktu kopumā; tomēr atkārtoti pauž savu vēlmi, lai papildus IKP uz vienu iedzīvotāju, tiktu izmantoti vēl citi papildu kritēriji, jo īpaši saistībā ar programmu īstenošanu un novērtēšanu, jo IKP uz vienu iedzīvotāju nepietiekami atspoguļo ekonomikas attīstības, sociālās kohēzijas un vides ilgtspējas līmeni un teritoriālās atšķirības;

| 11. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus 1) izstrādāt kopēju pamatstratēģiju, lai palielinātu ES politikas jomu saskaņotību un sinerģiju un 2) sagatavot partnerības nolīgumu starp Eiropas Komisiju un katru dalībvalsti, un atzinīgi vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību tiešu iesaistīšanu minēto nolīgumu izstrādē; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus 1) izstrādāt kopēju pamatstratēģiju, lai palielinātu ES politikas jomu saskaņotību un sinerģiju un 2) sagatavot partnerības nolīgumu starp Eiropas Komisiju un katru dalībvalsti, un atzinīgi vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību tiešu iesaistīšanu minēto nolīgumu izstrādē;

| 12. | piekrīt, ka kohēzijas politikai var būt svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; taču norāda, ka kohēzijas politikas galvenais uzdevums, kā tas noteikts Līgumā, ir mazināt saimnieciskās, sociālās un teritoriālās atšķirības; tāpēc prasa piemērot lielāku elastīgumu tematisko mērķu izvēlē un finansējuma sadalē, īpašu uzmanību pievēršot daudzlīmeņu pārvaldības principu nozīmīgumam un partnerattiecībām ar vietējām un reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

12.

piekrīt, ka kohēzijas politikai var būt svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; taču norāda, ka kohēzijas politikas galvenais uzdevums, kā tas noteikts Līgumā, ir mazināt saimnieciskās, sociālās un teritoriālās atšķirības; tāpēc prasa piemērot lielāku elastīgumu tematisko mērķu izvēlē un finansējuma sadalē, īpašu uzmanību pievēršot daudzlīmeņu pārvaldības principu nozīmīgumam un partnerattiecībām ar vietējām un reģionālajām iestādēm;

| 13. | atbalsta tiesību aktu kopumā iekļautos priekšlikumus par pilsētu dimensijas stiprināšanu, vietējās attīstības veicināšanas pasākumiem un integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem un aicina ar Eiropas Savienības finansiālu atbalstu īstenot rīcības plānus mobilitātei pilsētās. Vienlaikus Komiteja norāda, ka, plānojot kohēzijas politiku, pienācīga uzmanība jāvelta lauku attīstības aspektam un jānodrošina atbilstoša saikne ar KLP; |
| --- | --- |

13.

atbalsta tiesību aktu kopumā iekļautos priekšlikumus par pilsētu dimensijas stiprināšanu, vietējās attīstības veicināšanas pasākumiem un integrētiem teritoriālajiem ieguldījumiem un aicina ar Eiropas Savienības finansiālu atbalstu īstenot rīcības plānus mobilitātei pilsētās. Vienlaikus Komiteja norāda, ka, plānojot kohēzijas politiku, pienācīga uzmanība jāvelta lauku attīstības aspektam un jānodrošina atbilstoša saikne ar KLP;

| 14. | piekrīt, ka jācenšas panākt ar kohēzijas politiku saistīto budžeta izdevumu lielāku efektivitāti, piemērojot nosacījumu sistēmu, kuras īstenošana nedrīkst būt pārāk sarežģīta; atbalsta ideju par ex-ante nosacījumiem, ja vien tiks samazināts nosacījumu skaits; piekrīt arī ex-post nosacījumu principam, ja vien vietējās un reģionālās iestādes tiks tieši iesaistītas piemērojamo rezultātu rādītāju izstrādē; turpretī noraida priekšlikumus par makroekonomiskajiem nosacījumiem, kuri balstīti uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, un ļoti atturīgi vērtē snieguma rezervi; |
| --- | --- |

14.

piekrīt, ka jācenšas panākt ar kohēzijas politiku saistīto budžeta izdevumu lielāku efektivitāti, piemērojot nosacījumu sistēmu, kuras īstenošana nedrīkst būt pārāk sarežģīta; atbalsta ideju par ex-ante nosacījumiem, ja vien tiks samazināts nosacījumu skaits; piekrīt arī ex-post nosacījumu principam, ja vien vietējās un reģionālās iestādes tiks tieši iesaistītas piemērojamo rezultātu rādītāju izstrādē; turpretī noraida priekšlikumus par makroekonomiskajiem nosacījumiem, kuri balstīti uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, un ļoti atturīgi vērtē snieguma rezervi;

| 15. | atbalsta teritoriālās sadarbības mērķa stiprināšanu, kuram piešķirts lielāks finansējums, lai šajā jomā panāktu vairāk nekā labas prakses piemēru apmaiņu starp ES reģioniem; |
| --- | --- |

15.

atbalsta teritoriālās sadarbības mērķa stiprināšanu, kuram piešķirts lielāks finansējums, lai šajā jomā panāktu vairāk nekā labas prakses piemēru apmaiņu starp ES reģioniem;

| 16. | pauž gandarījumu, ka priekšlikumā pārskatīt Regulu 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) ņemti vērā vairāki Reģionu komitejas ierosinājumi, tostarp attiecībā uz ekonomikas jomas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu ETSG un pasākumiem, lai veicinātu trešo valstu pašvaldību piekļuvi šim instrumentam; uzsver šā instrumenta pārrobežu dimensiju visu Kopienas politikas jomu īstenošanā; tāpēc apņemas turpināt šā instrumenta veicināšanu, piemēram, izmantojot šim mērķim izveidoto forumu, kā arī nodrošināt ETSG reģistra pārvaldību; |
| --- | --- |

16.

pauž gandarījumu, ka priekšlikumā pārskatīt Regulu 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) ņemti vērā vairāki Reģionu komitejas ierosinājumi, tostarp attiecībā uz ekonomikas jomas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu ETSG un pasākumiem, lai veicinātu trešo valstu pašvaldību piekļuvi šim instrumentam; uzsver šā instrumenta pārrobežu dimensiju visu Kopienas politikas jomu īstenošanā; tāpēc apņemas turpināt šā instrumenta veicināšanu, piemēram, izmantojot šim mērķim izveidoto forumu, kā arī nodrošināt ETSG reģistra pārvaldību;

| 17. | uzskata, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, kuram piešķirti 50 miljardi euro, varētu būt pozitīva ietekme un būtisks sviras efekts ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas nostiprināšanā un, izmantojot projektu obligācijas, jaunu ieguldījumu piesaistīšanā; taču šim instrumentam jābūt saskaņotam ar kohēzijas politikas pārvaldību un budžetu; uzskata, ka jebkurā gadījumā ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un atbilstību struktūrfondu finansētajiem projektiem un projektu atlases procedūrā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, kuram piešķirti 50 miljardi euro, varētu būt pozitīva ietekme un būtisks sviras efekts ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas nostiprināšanā un, izmantojot projektu obligācijas, jaunu ieguldījumu piesaistīšanā; taču šim instrumentam jābūt saskaņotam ar kohēzijas politikas pārvaldību un budžetu; uzskata, ka jebkurā gadījumā ir svarīgi nodrošināt saskaņotību un atbilstību struktūrfondu finansētajiem projektiem un projektu atlases procedūrā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 18. | sīki izklāstīs savu nostāju par jauno TEN-T tiesisko regulējumu, kas attiecas ne tikai uz dalībvalstīm, bet visiem TEN-T politikā iesaistītajiem dalībniekiem; tas varētu būtiski samazināt reglamentējošos šķēršļus Eiropas transporta sistēmas veidošanā; |
| --- | --- |

18.

sīki izklāstīs savu nostāju par jauno TEN-T tiesisko regulējumu, kas attiecas ne tikai uz dalībvalstīm, bet visiem TEN-T politikā iesaistītajiem dalībniekiem; tas varētu būtiski samazināt reglamentējošos šķēršļus Eiropas transporta sistēmas veidošanā;

| 19. | atbalsta sabiedrisko, piekļuves un vides izmaksu internalizāciju, piemērojot saskaņotu nodokļu sistēmu visiem transporta veidiem; šos nodokļu ieņēmumus izmantos, lai izveidotu integrētu, efektīvu un ilgtspējīgu transporta sistēmu; atbalsta arī jaunu finansēšanas instrumentu, tostarp Eiropas projektu obligāciju, veicināšanu; uzskata, ka publiskā un privātā sektora partnerības plašāka izmantošana sekmētu transporta infrastruktūras jauno projektu finansēšanu; |
| --- | --- |

19.

atbalsta sabiedrisko, piekļuves un vides izmaksu internalizāciju, piemērojot saskaņotu nodokļu sistēmu visiem transporta veidiem; šos nodokļu ieņēmumus izmantos, lai izveidotu integrētu, efektīvu un ilgtspējīgu transporta sistēmu; atbalsta arī jaunu finansēšanas instrumentu, tostarp Eiropas projektu obligāciju, veicināšanu; uzskata, ka publiskā un privātā sektora partnerības plašāka izmantošana sekmētu transporta infrastruktūras jauno projektu finansēšanu;

| 20. | uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša Eiropas Komisijas stratēģija, lai informētu par kohēzijas politikas ietekmi un priekšrocībām vietējā līmenī; norāda, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām var būt svarīga nozīme, un šajā sakarā apliecina RK gatavību sniegt atbalstu. |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša Eiropas Komisijas stratēģija, lai informētu par kohēzijas politikas ietekmi un priekšrocībām vietējā līmenī; norāda, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām var būt svarīga nozīme, un šajā sakarā apliecina RK gatavību sniegt atbalstu.

IV.   
  Stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana partnerībā

| 21. | uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpiešķir patiesa teritoriālā dimensija; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka stratēģijai “Eiropa 2020” būtu jāpiešķir patiesa teritoriālā dimensija;

| 22. | izsaka nožēlu, ka vairumā gadījumu stratēģijas “Eiropa 2020” valstu reformu programmu sagatavošanā nav izmantota iespēja minēto stratēģiju īstenot partnerībā ar visiem pārvaldības līmeņiem. Eiropas Komisijas gada izaugsmes pētījumos (2012. un 2013. gadā) būtu jāuzsver, ka dalībvalstīm savos progresa ziņojumos jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība. Tajos jānorāda, cik lielā mērā un kādā veidā visi partneri, tai skaitā vietējās un reģionālās pašvaldības, ir bijuši iesaistīti stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Vajadzības gadījumā un lai paplašinātu līdzdalību, par minēto jautājumu būtu jāpublicē īpaši ieteikumi. Ja netiks nodrošināta ES, valstu, reģionālā, vietējā līmeņa un iedzīvotāju partnerība, uzticība stratēģijai “Eiropa 2020” būs nopietni apdraudēta; |
| --- | --- |

22.

izsaka nožēlu, ka vairumā gadījumu stratēģijas “Eiropa 2020” valstu reformu programmu sagatavošanā nav izmantota iespēja minēto stratēģiju īstenot partnerībā ar visiem pārvaldības līmeņiem. Eiropas Komisijas gada izaugsmes pētījumos (2012. un 2013. gadā) būtu jāuzsver, ka dalībvalstīm savos progresa ziņojumos jāņem vērā daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība. Tajos jānorāda, cik lielā mērā un kādā veidā visi partneri, tai skaitā vietējās un reģionālās pašvaldības, ir bijuši iesaistīti stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Vajadzības gadījumā un lai paplašinātu līdzdalību, par minēto jautājumu būtu jāpublicē īpaši ieteikumi. Ja netiks nodrošināta ES, valstu, reģionālā, vietējā līmeņa un iedzīvotāju partnerība, uzticība stratēģijai “Eiropa 2020” būs nopietni apdraudēta;

| 23. | atkārtoti uzsver savu priekšlikumu, ka teritoriālie līgumi ir jāpieņem ikvienā dalībvalstī, lai nodrošinātu valstu reformu programmu īstenošanu, balstoties uz partnerību, un partnerības līgumu kopīgu izstrādi; uzsver, ka Komisijas izvirzītā partnerības principa īstenošanas nolūkā ir jāpanāk visu publisko iestāžu, kas ir juridiski kompetentas noteikt ES līdzekļu izmantošanu, vienošanās – priekšnosacījums partnerības līgumu apstiprināšanai – un jāatbalsta teritoriālo līgumu ieviešana; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti uzsver savu priekšlikumu, ka teritoriālie līgumi ir jāpieņem ikvienā dalībvalstī, lai nodrošinātu valstu reformu programmu īstenošanu, balstoties uz partnerību, un partnerības līgumu kopīgu izstrādi; uzsver, ka Komisijas izvirzītā partnerības principa īstenošanas nolūkā ir jāpanāk visu publisko iestāžu, kas ir juridiski kompetentas noteikt ES līdzekļu izmantošanu, vienošanās – priekšnosacījums partnerības līgumu apstiprināšanai – un jāatbalsta teritoriālo līgumu ieviešana;

| 24. | uzskata, ka pamatiniciatīvu īstenošanas uzraudzība būtu jāpastiprina un jāorientē uz rezultātiem. Par pamatiniciatīvu ietvaros īstenotajiem pasākumiem pastāvīgi jāinformē vietējā līmeņa ieinteresētās puses. Kā liecina RK nesen veiktā apsekojuma “Eiropa 2020: situācija vietējā līmenī” rezultāti, jo lielāka ir vietējo un reģionālo pašvaldību informētība par pamatiniciatīvām, jo lielāka ir minēto pašvaldību gatavība vietēja un reģionāla mēroga pasākumiem. Tas dod iespēju iekļaut jau esošās vietējās un reģionālās iniciatīvas plašāku Eiropas mērķu kontekstā, radot tādējādi līdzdalības un koordinētas rīcības sajūtu. |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka pamatiniciatīvu īstenošanas uzraudzība būtu jāpastiprina un jāorientē uz rezultātiem. Par pamatiniciatīvu ietvaros īstenotajiem pasākumiem pastāvīgi jāinformē vietējā līmeņa ieinteresētās puses. Kā liecina RK nesen veiktā apsekojuma “Eiropa 2020: situācija vietējā līmenī” rezultāti, jo lielāka ir vietējo un reģionālo pašvaldību informētība par pamatiniciatīvām, jo lielāka ir minēto pašvaldību gatavība vietēja un reģionāla mēroga pasākumiem. Tas dod iespēju iekļaut jau esošās vietējās un reģionālās iniciatīvas plašāku Eiropas mērķu kontekstā, radot tādējādi līdzdalības un koordinētas rīcības sajūtu.

IV. A   Gudra izaugsme

| 25. | uzskata, ka pašreizējais ES budžets pētniecības jomā nav pietiekams, un tāpēc atzinīgi vērtē, ka daudzgadu finanšu shēmā būtiski palielināts pētniecībai un inovācijai paredzētais budžets (no 53 miljardiem uz 80 miljardiem euro). Tas tuvina Savienību stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītajam mērķim, proti, ieguldīt abās minētajās jomās 3 % no Eiropas Savienības IKP atbilstīgi pamatiniciatīvai “Inovācijas savienība”; uzsver, ka jāpastiprina valstu programmu un Eiropas pētniecības pamatprogrammas integrācija; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka pašreizējais ES budžets pētniecības jomā nav pietiekams, un tāpēc atzinīgi vērtē, ka daudzgadu finanšu shēmā būtiski palielināts pētniecībai un inovācijai paredzētais budžets (no 53 miljardiem uz 80 miljardiem euro). Tas tuvina Savienību stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītajam mērķim, proti, ieguldīt abās minētajās jomās 3 % no Eiropas Savienības IKP atbilstīgi pamatiniciatīvai “Inovācijas savienība”; uzsver, ka jāpastiprina valstu programmu un Eiropas pētniecības pamatprogrammas integrācija;

| 26. | atbalsta pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vienota stratēģiskā satvara pētniecībai un inovācijai izveidi, jo tas dos iespēju vienkāršot un konsolidēt dažādās finansējuma programmas minētajā jomā, piemēram, Septīto pētniecības pamatprogrammu (FP7) un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (CIP); uzsver, ka vienotajam stratēģiskajam satvaram (CSF) attiecībā uz pētniecību un inovāciju tomēr vajadzētu būt atbilstīgi koordinētam un saskaņotam ar struktūrfondiem paredzēto CSF. Tāpēc atzinīgi vērtē Reģionālās inovācijas uzraudzības sistēmu, kas atbilst Komitejas ieteikumam (1), ka jāapsver arī inovācijas rezultātu pārskata izstrāde un publicēšana reģionālajā līmenī, tādējādi dodot iespēju vietējām un reģionālajām pašvaldībām, akadēmiskajām aprindām (universitātēm, koledžām un pētniecības institūtiem) un uzņēmējdarbības pārstāvjiem izvērtēt un uzraudzīt reģionālās inovatīvās darbības sekmīgu attīstību; |
| --- | --- |

26.

atbalsta pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vienota stratēģiskā satvara pētniecībai un inovācijai izveidi, jo tas dos iespēju vienkāršot un konsolidēt dažādās finansējuma programmas minētajā jomā, piemēram, Septīto pētniecības pamatprogrammu (FP7) un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu (CIP); uzsver, ka vienotajam stratēģiskajam satvaram (CSF) attiecībā uz pētniecību un inovāciju tomēr vajadzētu būt atbilstīgi koordinētam un saskaņotam ar struktūrfondiem paredzēto CSF. Tāpēc atzinīgi vērtē Reģionālās inovācijas uzraudzības sistēmu, kas atbilst Komitejas ieteikumam (1), ka jāapsver arī inovācijas rezultātu pārskata izstrāde un publicēšana reģionālajā līmenī, tādējādi dodot iespēju vietējām un reģionālajām pašvaldībām, akadēmiskajām aprindām (universitātēm, koledžām un pētniecības institūtiem) un uzņēmējdarbības pārstāvjiem izvērtēt un uzraudzīt reģionālās inovatīvās darbības sekmīgu attīstību;

| 27. | atbalsta programmas “Izglītība Eiropai” paplašināšanu un tai paredzētā finansējuma palielināšanu pēc 2013. gada attiecībā uz izglītības projektiem, kas veicina mobilitāti; uzskata, ka izglītība, kas veicina neatkarīgu domāšanu, radošumu un inovāciju, ir noteicošais faktors turpmākajai izaugsmei un konkurētspējai. Reģionu komiteja arī atzīst izglītības plašāko nozīmi personības attīstībā kopumā un tās sociālo dimensiju, kā arī vienlīdzīgu iespēju un izglītības, apmācības un mobilitātes pieejamības nodrošināšanā; atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija ir uzklausījusi Komiteja aicinājumu iekļaut sportu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta integrētajā programmā; |
| --- | --- |

27.

atbalsta programmas “Izglītība Eiropai” paplašināšanu un tai paredzētā finansējuma palielināšanu pēc 2013. gada attiecībā uz izglītības projektiem, kas veicina mobilitāti; uzskata, ka izglītība, kas veicina neatkarīgu domāšanu, radošumu un inovāciju, ir noteicošais faktors turpmākajai izaugsmei un konkurētspējai. Reģionu komiteja arī atzīst izglītības plašāko nozīmi personības attīstībā kopumā un tās sociālo dimensiju, kā arī vienlīdzīgu iespēju un izglītības, apmācības un mobilitātes pieejamības nodrošināšanā; atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija ir uzklausījusi Komiteja aicinājumu iekļaut sportu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta integrētajā programmā;

| 28. | ļoti atzinīgi vērtē Komisijas ieceri savstarpēji savienot valstu pētniecības sistēmas un nodrošināt brīvu konkurenci pētniecības jomā un darbā pieņemšanā atbildīgos amatos augstskolās; |
| --- | --- |

28.

ļoti atzinīgi vērtē Komisijas ieceri savstarpēji savienot valstu pētniecības sistēmas un nodrošināt brīvu konkurenci pētniecības jomā un darbā pieņemšanā atbildīgos amatos augstskolās;

| 29. | atbalsta turpmākos pasākumus e-tirdzniecības un e-pārvaldības potenciāla veicināšanai un plašākā nozīmē – IKT radīto progresu, vienlaikus aizsargājot iedzīvotāju tiesības uz ticamu informāciju, drošību un privātumu. RK atzīst Eiropas digitalizācijas programmas milzīgo ietekmi energoefektivitātes, publisko pakalpojumu savstarpējās izmantojamības un platjoslas tīklu finansēšanas jomās visā Eiropas Savienībā. Tāpēc atzinīgi vērtē budžeta piešķīrumu 9,2 miljardu euro apmērā digitālajiem tīkliem Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros un ar to saistītās “Vadlīnijas Eiropas telekomunikāciju tīkliem”; |
| --- | --- |

29.

atbalsta turpmākos pasākumus e-tirdzniecības un e-pārvaldības potenciāla veicināšanai un plašākā nozīmē – IKT radīto progresu, vienlaikus aizsargājot iedzīvotāju tiesības uz ticamu informāciju, drošību un privātumu. RK atzīst Eiropas digitalizācijas programmas milzīgo ietekmi energoefektivitātes, publisko pakalpojumu savstarpējās izmantojamības un platjoslas tīklu finansēšanas jomās visā Eiropas Savienībā. Tāpēc atzinīgi vērtē budžeta piešķīrumu 9,2 miljardu euro apmērā digitālajiem tīkliem Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros un ar to saistītās “Vadlīnijas Eiropas telekomunikāciju tīkliem”;

| 30. | atgādina “Digitālajā stratēģijā Eiropai” (2) izvirzīto mērķi – līdz 2013. gadam nodrošināt visiem Eiropas iedzīvotājiem piekļuvi platjoslas pamatpakalpojumiem; uzskata, ka šo mērķi vajadzētu papildināt ar pieeju, kas balstīta uz pilsoņu tiesību definēšanu šajā jomā, un īpašām sabiedrisko pakalpojumu saistībām; |
| --- | --- |

30.

atgādina “Digitālajā stratēģijā Eiropai” (2) izvirzīto mērķi – līdz 2013. gadam nodrošināt visiem Eiropas iedzīvotājiem piekļuvi platjoslas pamatpakalpojumiem; uzskata, ka šo mērķi vajadzētu papildināt ar pieeju, kas balstīta uz pilsoņu tiesību definēšanu šajā jomā, un īpašām sabiedrisko pakalpojumu saistībām;

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka jaunajā programmā “Radošā Eiropa” pēc 2013. gada liela uzmanība pievērsta stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Vienlīdz pievēršoties gan kultūrai, gan plašsaziņas līdzekļiem, minētajai programmai jāveicina kultūras produktu izplatīšana, jāveido vienots tiešsaistes tirgus audiovizuālajiem darbiem un jāsekmē kultūras nozares un radošo nozaru darba vietu radīšanas potenciāla atraisīšana, vienlaikus saglabājot un izmantojot Eiropas kultūras pamatvērtības. |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka jaunajā programmā “Radošā Eiropa” pēc 2013. gada liela uzmanība pievērsta stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Vienlīdz pievēršoties gan kultūrai, gan plašsaziņas līdzekļiem, minētajai programmai jāveicina kultūras produktu izplatīšana, jāveido vienots tiešsaistes tirgus audiovizuālajiem darbiem un jāsekmē kultūras nozares un radošo nozaru darba vietu radīšanas potenciāla atraisīšana, vienlaikus saglabājot un izmantojot Eiropas kultūras pamatvērtības.

IV. B   Iekļaujoša izaugsme

| 32. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri orientēt darbu uz stabilitāti un izaugsmi, vienlaikus savā darba programmā iekļaujot vairākas nozīmīgas iniciatīvas saistībā ar sociālajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieceri orientēt darbu uz stabilitāti un izaugsmi, vienlaikus savā darba programmā iekļaujot vairākas nozīmīgas iniciatīvas saistībā ar sociālajiem jautājumiem;

| 33. | atkārto nesenajā atzinumā par sociālajiem mājokļiem (CdR 71/2011) Komisijai izteikto aicinājumu pēc iespējas ātrāk ieviest ES tiesisko regulējumu, kas nodrošinās pieejamus un atbilstošus mājokļus ikvienam; uzsver, ka šādam regulējumam pilnībā jāatbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem attiecībā uz nabadzības izskaušanu un labākas veselības nodrošināšanu ES iedzīvotājiem; prasa arī, lai šāda politikas sistēma būtu saskaņota ar ES enerģētikas politiku un lai ar enerģiju saistīta ēku renovācija – sociālās kohēzijas galvenais elements – arī turpmāk būtu Eiropas Reģionālās attīstības fonda kompetencē; |
| --- | --- |

33.

atkārto nesenajā atzinumā par sociālajiem mājokļiem (CdR 71/2011) Komisijai izteikto aicinājumu pēc iespējas ātrāk ieviest ES tiesisko regulējumu, kas nodrošinās pieejamus un atbilstošus mājokļus ikvienam; uzsver, ka šādam regulējumam pilnībā jāatbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem attiecībā uz nabadzības izskaušanu un labākas veselības nodrošināšanu ES iedzīvotājiem; prasa arī, lai šāda politikas sistēma būtu saskaņota ar ES enerģētikas politiku un lai ar enerģiju saistīta ēku renovācija – sociālās kohēzijas galvenais elements – arī turpmāk būtu Eiropas Reģionālās attīstības fonda kompetencē;

| 34. | vēlas uzzināt, kā noris uzraudzība saistībā ar iniciatīvu “Iespējas jauniešiem”, kuru savā uzrunā par stāvokli Savienībā ierosināja Eiropas Komisijas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

34.

vēlas uzzināt, kā noris uzraudzība saistībā ar iniciatīvu “Iespējas jauniešiem”, kuru savā uzrunā par stāvokli Savienībā ierosināja Eiropas Komisijas priekšsēdētājs.

| 35. | apņemas sekmēt Eiropas Komisijas tiesību aktu kopuma par sociālo uzņēmējdarbību īstenošanu, jo minētie tiesību akti ir ļoti svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir gan darba devējas, gan pakalpojumu sniedzējas, gan arī patērētājas; |
| --- | --- |

35.

apņemas sekmēt Eiropas Komisijas tiesību aktu kopuma par sociālo uzņēmējdarbību īstenošanu, jo minētie tiesību akti ir ļoti svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas ir gan darba devējas, gan pakalpojumu sniedzējas, gan arī patērētājas;

| 36. | palīdzēs īstenot Eiropas Komisijas ieteikumus attiecībā uz bērnu nabadzību atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem risināt bezdarba, sociālās atstumtības un nabadzības problēmas; |
| --- | --- |

36.

palīdzēs īstenot Eiropas Komisijas ieteikumus attiecībā uz bērnu nabadzību atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem risināt bezdarba, sociālās atstumtības un nabadzības problēmas;

| 37. | atzinīgi vērtē, ka Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē 2011. gada 14. novembrī tika rasts pagaidu risinājums pagarināt līdz 2013. gadam pārtikas palīdzības programmu vistrūcīgākajām personām, bet izsaka nožēlu, ka nav panākta vienošanās turpināt minēto programmu arī pēc 2013. gada; uzskata, ka tad, ja šo programmu pārvieto no Kopējās lauksaimniecības politikas uz Eiropas Sociālo fondu, arī līdzekļi jāpārvieto atbilstoši budžeta struktūrai; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē, ka Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes sanāksmē 2011. gada 14. novembrī tika rasts pagaidu risinājums pagarināt līdz 2013. gadam pārtikas palīdzības programmu vistrūcīgākajām personām, bet izsaka nožēlu, ka nav panākta vienošanās turpināt minēto programmu arī pēc 2013. gada; uzskata, ka tad, ja šo programmu pārvieto no Kopējās lauksaimniecības politikas uz Eiropas Sociālo fondu, arī līdzekļi jāpārvieto atbilstoši budžeta struktūrai;

| 38. | aktīvi sekmēs 2014.-2020. gada daudzgadu programmu izstrādi veselības aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzība jomā, kā arī e-veselības programmas izstrādi; |
| --- | --- |

38.

aktīvi sekmēs 2014.-2020. gada daudzgadu programmu izstrādi veselības aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzība jomā, kā arī e-veselības programmas izstrādi;

| 39. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme sporta potenciāla izmantošanā, jo tas veicina sociālo integrāciju un veselīgu dzīvesveidu. |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme sporta potenciāla izmantošanā, jo tas veicina sociālo integrāciju un veselīgu dzīvesveidu.

IV. C   Ilgtspējīga izaugsme

| 40. | apņemas aktīvi sekmēt ES gatavošanos un konkrētu dalību ANO konferencē par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem (“Rio+20” pasaules augstākā līmeņa sanāksmē), kas notiks 2012. gada jūnijā, kā arī darbu pēc minētās sanāksmes; tādēļ aicina Rio sanāksmē izstrādāt vietējā līmeņa “zaļās” ekonomikas ceļvedi un pārskatīt ANO pārvaldības struktūras, lai pilnībā atzītu vietējās un reģionālās pašvaldības par galvenajiem partneriem virzībā uz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

40.

apņemas aktīvi sekmēt ES gatavošanos un konkrētu dalību ANO konferencē par ilgtspējīgas attīstības jautājumiem (“Rio+20” pasaules augstākā līmeņa sanāksmē), kas notiks 2012. gada jūnijā, kā arī darbu pēc minētās sanāksmes; tādēļ aicina Rio sanāksmē izstrādāt vietējā līmeņa “zaļās” ekonomikas ceļvedi un pārskatīt ANO pārvaldības struktūras, lai pilnībā atzītu vietējās un reģionālās pašvaldības par galvenajiem partneriem virzībā uz ilgtspējīgu attīstību;

| 41. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju iespējami īsā laikā 2012. gadā izvirzīt priekšlikumu Septītajai Kopienas vides rīcības programmai, kurā būtu noteikti skaidri mērķi un grafiki un uzsvērti mehānismi, kas var būt par atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām ES vides acquis īstenošanā, tai skaitā Pilsētas mēru pakta darbības jomas iespējamu paplašināšanu, iekļaujot tajā resursu efektīvas izmantošanas programmu, kurā īpaša uzmanība veltīta ūdens resursu un atkritumu ilgtspējīgai apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti aicina Eiropas Komisiju iespējami īsā laikā 2012. gadā izvirzīt priekšlikumu Septītajai Kopienas vides rīcības programmai, kurā būtu noteikti skaidri mērķi un grafiki un uzsvērti mehānismi, kas var būt par atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām ES vides acquis īstenošanā, tai skaitā Pilsētas mēru pakta darbības jomas iespējamu paplašināšanu, iekļaujot tajā resursu efektīvas izmantošanas programmu, kurā īpaša uzmanība veltīta ūdens resursu un atkritumu ilgtspējīgai apsaimniekošanai;

| 42. | gaida, kad varēs novērtēt jauno Enerģētikas ceļvedi 2050. gadam, un atkārtoti apstiprina savu apņemšanos sekmēt ilgtspējīgus vietējā līmeņa enerģētikas risinājumus, lai sekmētu pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisijas līmeni; paredz pievērsties jautājumam par līdzsvarotāku enerģētikas politiku un atbalsta shēmām; |
| --- | --- |

42.

gaida, kad varēs novērtēt jauno Enerģētikas ceļvedi 2050. gadam, un atkārtoti apstiprina savu apņemšanos sekmēt ilgtspējīgus vietējā līmeņa enerģētikas risinājumus, lai sekmētu pāreju uz ekonomiku ar zemu oglekļa emisijas līmeni; paredz pievērsties jautājumam par līdzsvarotāku enerģētikas politiku un atbalsta shēmām;

| 43. | lūdz Eiropas Komisiju, īstenojot ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, ņemt vērā KBD konferencē (COP 10) pieņemto lēmumu “Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm bioloģiskās daudzveidības jomā (2011-2020)”; |
| --- | --- |

43.

lūdz Eiropas Komisiju, īstenojot ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, ņemt vērā KBD konferencē (COP 10) pieņemto lēmumu “Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm bioloģiskās daudzveidības jomā (2011-2020)”;

| 44. | atbalsta ES centienus panākt, lai ar ANO atbalstu tiktu noslēgts globāls, juridiski saistošs nolīgums, un atzinīgi vērtē Durbanas konferencē gūtos panākumus, jo tas ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā; aicina starptautiskajās debatēs pēc Durbanas konferences joprojām izmantot Kankunas konferencē sasniegto, aktīvāk atzīstot un atbalstot vietējā un reģionālajā līmenī veiktos svarīgos pasākumus pielāgošanas un klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, ieskaitot ilgtermiņa pasākumus, lai veidotu “zaļo” ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni; |
| --- | --- |

44.

atbalsta ES centienus panākt, lai ar ANO atbalstu tiktu noslēgts globāls, juridiski saistošs nolīgums, un atzinīgi vērtē Durbanas konferencē gūtos panākumus, jo tas ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā; aicina starptautiskajās debatēs pēc Durbanas konferences joprojām izmantot Kankunas konferencē sasniegto, aktīvāk atzīstot un atbalstot vietējā un reģionālajā līmenī veiktos svarīgos pasākumus pielāgošanas un klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, ieskaitot ilgtermiņa pasākumus, lai veidotu “zaļo” ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni;

| 45. | aicina vides politikas un klimata pārmaiņu jomā noteiktās prioritātes integrēt pārējās politikas jomās, lai panāktu maksimāli iespējamo sinerģiju; |
| --- | --- |

45.

aicina vides politikas un klimata pārmaiņu jomā noteiktās prioritātes integrēt pārējās politikas jomās, lai panāktu maksimāli iespējamo sinerģiju;

| 46. | atzinīgi vērtē nodomu ES daudzgadu finanšu shēmā pēc 2013. gada palielināt ar klimatu saistīto izdevumu daļu vismaz līdz 20 %. Tomēr atkārtoti aicina ES budžeta lēmējinstitūciju nodrošināt, ka ES budžets un ES daudzgadu finanšu shēma ir vairāk orientēta uz vietējo un reģionālo resursu potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata pārmaiņu seku mazināšanā un palielināt atbalstu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem vietējā un reģionālā līmeņa energotaupības un energoefektivitātes projektos, jo īpaši ņemot vērā Pilsētas mēru paktu; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē nodomu ES daudzgadu finanšu shēmā pēc 2013. gada palielināt ar klimatu saistīto izdevumu daļu vismaz līdz 20 %. Tomēr atkārtoti aicina ES budžeta lēmējinstitūciju nodrošināt, ka ES budžets un ES daudzgadu finanšu shēma ir vairāk orientēta uz vietējo un reģionālo resursu potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata pārmaiņu seku mazināšanā un palielināt atbalstu vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem vietējā un reģionālā līmeņa energotaupības un energoefektivitātes projektos, jo īpaši ņemot vērā Pilsētas mēru paktu;

| 47. | saistībā ar iepriekš minēto atkārto arī savu prasību, lai ar jauno LIFE instrumentu turpinātu atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības kā galvenās līdzekļu saņēmējas un lai minētais instruments stimulētu pašvaldības maksimāli izmantot ES finansējumu, īstenojot vērienīgus projektus vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

47.

saistībā ar iepriekš minēto atkārto arī savu prasību, lai ar jauno LIFE instrumentu turpinātu atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības kā galvenās līdzekļu saņēmējas un lai minētais instruments stimulētu pašvaldības maksimāli izmantot ES finansējumu, īstenojot vērienīgus projektus vides aizsardzības jomā;

| 48. | atzinīgi vērtē paziņojumu par regulējuma pārskatīšanu kodoldrošības jomā. |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē paziņojumu par regulējuma pārskatīšanu kodoldrošības jomā.

V.   
  Daudzlīmeņu pārvaldības ieviešana ES politikas veidošanā un lietpratīga regulējuma uzlabošana

| 49. | atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu sniegto vispārējo atbalstu uz daudzlīmeņu pārvaldību (MLG) balstītai Eiropas Savienības politikai, pievēršot īpašu uzmanību tiesību aktu kopumam kohēzijas politikas jomā, kurā MLG ir apstiprināta par vienu no vadošajiem “vispārējiem principiem”; tomēr aicina Eiropas iestādes īstenot daudzlīmeņu pārvaldību arī praksē, integrējot patiesu MLG kultūru politikas izstrādes sagatavošanas posmos un ierosinot uz MLG un partnerību balstītus konkrētus līdzekļus un instrumentus; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu sniegto vispārējo atbalstu uz daudzlīmeņu pārvaldību (MLG) balstītai Eiropas Savienības politikai, pievēršot īpašu uzmanību tiesību aktu kopumam kohēzijas politikas jomā, kurā MLG ir apstiprināta par vienu no vadošajiem “vispārējiem principiem”; tomēr aicina Eiropas iestādes īstenot daudzlīmeņu pārvaldību arī praksē, integrējot patiesu MLG kultūru politikas izstrādes sagatavošanas posmos un ierosinot uz MLG un partnerību balstītus konkrētus līdzekļus un instrumentus;

| 50. | uzsver, ka ar ES lietpratīga regulējuma pieeju būtu jāsamazina administratīvais un finansiālais slogs, kas uzlikts ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām un privātajiem uzņēmumiem. Šāda pieeja ir balstīta uz politikas ciklu, kurā tiesību aktus pastāvīgi pārskata un pielāgo jaunām problēmām un apstākļiem, novērtējot un ņemot vērā konkrēto pieredzi īstenošanā visos pārvaldības līmeņos, kā arī ieviešot jaunus risinājumus e-pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ar ES lietpratīga regulējuma pieeju būtu jāsamazina administratīvais un finansiālais slogs, kas uzlikts ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām un privātajiem uzņēmumiem. Šāda pieeja ir balstīta uz politikas ciklu, kurā tiesību aktus pastāvīgi pārskata un pielāgo jaunām problēmām un apstākļiem, novērtējot un ņemot vērā konkrēto pieredzi īstenošanā visos pārvaldības līmeņos, kā arī ieviešot jaunus risinājumus e-pārvaldības jomā;

| 51. | apņemas arī turpmāk uzraudzīt subsidiaritātes principa piemērošanu, īpaši sadarbojoties ar pārējām ES iestādēm un valstu un reģionālajiem parlamentiem; |
| --- | --- |

51.

apņemas arī turpmāk uzraudzīt subsidiaritātes principa piemērošanu, īpaši sadarbojoties ar pārējām ES iestādēm un valstu un reģionālajiem parlamentiem;

| 52. | nolūkā pilnveidot normatīvo vidi aicina veikt ES ietekmes novērtējumus, kuros vairāk būtu ņemta vērā attiecīgās teritorijas specifika, un ierosina sniegt strukturētāku ieguldījumu Eiropas Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos; paredz arī izstrādāt mehānismus, kas veicinātu spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtējumu, jo īpaši pievēršoties tam, kā ES tiesību aktus īsteno vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

52.

nolūkā pilnveidot normatīvo vidi aicina veikt ES ietekmes novērtējumus, kuros vairāk būtu ņemta vērā attiecīgās teritorijas specifika, un ierosina sniegt strukturētāku ieguldījumu Eiropas Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos; paredz arī izstrādāt mehānismus, kas veicinātu spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtējumu, jo īpaši pievēršoties tam, kā ES tiesību aktus īsteno vietējā un reģionālajā līmenī;

| 53. | atzinīgi vērtē sabiedriskajai apspriešanai paredzētā termiņa pagarināšanu no 8 līdz 12 nedēļām. |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē sabiedriskajai apspriešanai paredzētā termiņa pagarināšanu no 8 līdz 12 nedēļām.

VI.   
  Pilnībā izmantot vienotā tirgus potenciālu

| 54. | Atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta sniegto atbalstu 2 miljonu euro apmērā Erasmus programmai vietējā līmeņa vēlēto pārstāvju apmācībai; aicina Eiropas Komisiju nodrošināt minētā budžeta ātru un efektīvu izmantošanu un apstiprina savu apņemšanos aktīvi iesaistīties minētās programmas izstrādē; |
| --- | --- |

54.

Atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta sniegto atbalstu 2 miljonu euro apmērā Erasmus programmai vietējā līmeņa vēlēto pārstāvju apmācībai; aicina Eiropas Komisiju nodrošināt minētā budžeta ātru un efektīvu izmantošanu un apstiprina savu apņemšanos aktīvi iesaistīties minētās programmas izstrādē;

| 55. | atgādina, ka ar vienoto tirgu saistītajos tiesību aktos jāievēro LESD 9. pantā paredzētā horizontālā sociālā klauzula; |
| --- | --- |

55.

atgādina, ka ar vienoto tirgu saistītajos tiesību aktos jāievēro LESD 9. pantā paredzētā horizontālā sociālā klauzula;

| 56. | saistībā ar to, ka jāaktualizē regula par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) kompensēšanu (Almunia pakete), lūdz paaugstināt minimālos atbrīvojuma griestus līdz EUR 800 000 gadā, paplašināt atbrīvoto sociālo pakalpojumu apjomu, atcelt ar iedzīvotājiem saistīto atbrīvošanas kritēriju un atteikties no nodoma piešķirt Eiropas Komisijai pilnvaras vērtēt sniegto VTNP efektivitāti; |
| --- | --- |

56.

saistībā ar to, ka jāaktualizē regula par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) kompensēšanu (Almunia pakete), lūdz paaugstināt minimālos atbrīvojuma griestus līdz EUR 800 000 gadā, paplašināt atbrīvoto sociālo pakalpojumu apjomu, atcelt ar iedzīvotājiem saistīto atbrīvošanas kritēriju un atteikties no nodoma piešķirt Eiropas Komisijai pilnvaras vērtēt sniegto VTNP efektivitāti;

| 57. | joprojām gaida, kad Eiropas Komisija, kā pasludināts 2011. gada aprīļa paziņojumā par Vienotā tirgus aktu (3), ierosinās “pasākumus, ar kuriem ir paredzēts nodrošināt, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP), tostarp vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (VNSP), būtu nodrošināts tāds regulējums, kas dod iespēju pildīt to uzdevumu” un “izskatīs arī nepieciešamos pasākumus, kas jāīsteno, lai saistībā ar 14. pantu un protokolu Nr. 26 visiem iedzīvotājiem par pieņemamām izmaksām būtu pieejami viņu ikdienas dzīvē tik ļoti nepieciešamie pakalpojumi, no kuriem ir atkarīga to iekļautība ekonomiskajā un sociālajā dzīvē”. Tāpat gaida, kad Komisija publicēs pasludināto paziņojumu par kvalitātes sistēmu vispārējas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

57.

joprojām gaida, kad Eiropas Komisija, kā pasludināts 2011. gada aprīļa paziņojumā par Vienotā tirgus aktu (3), ierosinās “pasākumus, ar kuriem ir paredzēts nodrošināt, lai vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP), tostarp vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (VNSP), būtu nodrošināts tāds regulējums, kas dod iespēju pildīt to uzdevumu” un “izskatīs arī nepieciešamos pasākumus, kas jāīsteno, lai saistībā ar 14. pantu un protokolu Nr. 26 visiem iedzīvotājiem par pieņemamām izmaksām būtu pieejami viņu ikdienas dzīvē tik ļoti nepieciešamie pakalpojumi, no kuriem ir atkarīga to iekļautība ekonomiskajā un sociālajā dzīvē”. Tāpat gaida, kad Komisija publicēs pasludināto paziņojumu par kvalitātes sistēmu vispārējas nozīmes pakalpojumiem;

| 58. | atzinīgi vērtē ES publiskā iepirkuma tiesiskā pamata aktualizēšanu atbilstīgi stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītajiem mērķiem un turpmākās iespējas iekļaut publiskajā iepirkumā tādus mērķus kā, piemēram, cīņa pret klimata pārmaiņām, vides aizsardzība, sociālās atstumtības novēršana un inovācijas un e-pārvaldības veicināšana; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē ES publiskā iepirkuma tiesiskā pamata aktualizēšanu atbilstīgi stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītajiem mērķiem un turpmākās iespējas iekļaut publiskajā iepirkumā tādus mērķus kā, piemēram, cīņa pret klimata pārmaiņām, vides aizsardzība, sociālās atstumtības novēršana un inovācijas un e-pārvaldības veicināšana;

| 59. | atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 15. novembrī izvirzīto priekšlikumu direktīvas projektam un regulas projektam par kredītreitinga aģentūrām un jo īpaši mērķus samazināt finanšu iestāžu paļaušanos uz kredītvērtējumiem un noteikt kredītreitinga aģentūrām lielāku atbildību par to sniegtajiem kredītvērtējumiem; izsaka nožēlu par to, ka Komisija tomēr nav ņēmusi vērā tai adresēto Eiropas Parlamenta aicinājumu (4) veikt priekšizpēti un ietekmes novērtējumu par publiskas un neatkarīgas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidošanu; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 15. novembrī izvirzīto priekšlikumu direktīvas projektam un regulas projektam par kredītreitinga aģentūrām un jo īpaši mērķus samazināt finanšu iestāžu paļaušanos uz kredītvērtējumiem un noteikt kredītreitinga aģentūrām lielāku atbildību par to sniegtajiem kredītvērtējumiem; izsaka nožēlu par to, ka Komisija tomēr nav ņēmusi vērā tai adresēto Eiropas Parlamenta aicinājumu (4) veikt priekšizpēti un ietekmes novērtējumu par publiskas un neatkarīgas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidošanu;

| 60. | gaida, kad Komisija publicēs Balto grāmatu par pensijām, uzsverot, ka visi priekšlikumi šajā jomā jāpapildina ar ietekmes uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām rūpīgu izvērtējumu, jo minētās pašvaldības pārstāv publiskajā sektorā nodarbināto lielāko daļu Eiropā un nodrošina savu darbinieku papildu pensiju shēmu pārvaldību; |
| --- | --- |

60.

gaida, kad Komisija publicēs Balto grāmatu par pensijām, uzsverot, ka visi priekšlikumi šajā jomā jāpapildina ar ietekmes uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām rūpīgu izvērtējumu, jo minētās pašvaldības pārstāv publiskajā sektorā nodarbināto lielāko daļu Eiropā un nodrošina savu darbinieku papildu pensiju shēmu pārvaldību;

| 61. | uzsver Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (2014-2020) (EGAF) nozīmīgumu un to, ka tas ir instruments, ar kā palīdzību pievērsties ar globalizāciju saistītajai ietekmei uz bezdarbu. Tā kā EGAF tomēr ir reaģēšanas instruments, tas nevar aizstāt preventīvu nodarbinātības stratēģiju, kuras mērķis ir paredzēt ekonomikas pārmaiņas un pārstrukturēšanu ilgtermiņā. Turklāt EGAF nevar pārvērst par kompensācijas sistēmu, lai mazinātu brīvās tirdzniecības nolīgumu ietekmi. Noraida priekšlikumu, ka EGAF vajadzētu finansēt ārpus daudzgadu finanšu shēmas ietvariem; |
| --- | --- |

61.

uzsver Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (2014-2020) (EGAF) nozīmīgumu un to, ka tas ir instruments, ar kā palīdzību pievērsties ar globalizāciju saistītajai ietekmei uz bezdarbu. Tā kā EGAF tomēr ir reaģēšanas instruments, tas nevar aizstāt preventīvu nodarbinātības stratēģiju, kuras mērķis ir paredzēt ekonomikas pārmaiņas un pārstrukturēšanu ilgtermiņā. Turklāt EGAF nevar pārvērst par kompensācijas sistēmu, lai mazinātu brīvās tirdzniecības nolīgumu ietekmi. Noraida priekšlikumu, ka EGAF vajadzētu finansēt ārpus daudzgadu finanšu shēmas ietvariem;

| 62. | uzsver Komiteja 2010. gadā iedibinātās balvas “Eiropas reģions, kas veicina uzņēmējdarbību” piešķiršanas nozīmīgumu, jo tādējādi tiek veidots reģionu, kuri izstrādā pielāgotas reģionālās stratēģijas, pārrobežu pieredzes apmaiņas “tīkls”, lai veicinātu uzņēmējdarbību un izmantotu uzņēmumu inovatīvo potenciālu; |
| --- | --- |

62.

uzsver Komiteja 2010. gadā iedibinātās balvas “Eiropas reģions, kas veicina uzņēmējdarbību” piešķiršanas nozīmīgumu, jo tādējādi tiek veidots reģionu, kuri izstrādā pielāgotas reģionālās stratēģijas, pārrobežu pieredzes apmaiņas “tīkls”, lai veicinātu uzņēmējdarbību un izmantotu uzņēmumu inovatīvo potenciālu;

| 63. | aicina izveidot “Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta partnerības”, lai turpinātu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (SBA) īstenošanu reģionālajā līmenī, un izsaka vēlēšanos iesaistīties SBA konsultatīvajā grupā, kas vēl jāizveido. |
| --- | --- |

63.

aicina izveidot “Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta partnerības”, lai turpinātu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (SBA) īstenošanu reģionālajā līmenī, un izsaka vēlēšanos iesaistīties SBA konsultatīvajā grupā, kas vēl jāizveido.

VII.   
  Eiropas Pilsoņu programmas īstenošana — brīvība, drošība un tiesiskums

| 64. | ar nepacietību gaida, kad stāsies spēkā regula par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kas uzlabos demokrātiju ES, pastiprinot iedzīvotāju un organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ES politikas izstrādē un veicinot iedzīvotājos spēcīgu “piederības” sajūtu Eiropas Savienībai un identificēšanos ar to; apņemas aktīvi piedalīties Eiropas pilsoņu iniciatīvās; |
| --- | --- |

64.

ar nepacietību gaida, kad stāsies spēkā regula par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kas uzlabos demokrātiju ES, pastiprinot iedzīvotāju un organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ES politikas izstrādē un veicinot iedzīvotājos spēcīgu “piederības” sajūtu Eiropas Savienībai un identificēšanos ar to; apņemas aktīvi piedalīties Eiropas pilsoņu iniciatīvās;

| 65. | uzsver, cik svarīgi ir veidot Eiropas publisko telpu, kurā Eiropas daudzlīmeņu identitātes un pilsonības koncepcijas, papildinot dalībvalstu pilsonību un valsts, reģionālo un vietējo identitāti, stiprina Eiropas demokrātiju; tāpēc atzinīgi vērtē 2013. gada pasludināšanu par Eiropas pilsoņu gadu un uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt atbilstošus resursus un programmas, lai atbalstītu pamattiesības, demokrātiju un iedzīvotāju līdzdalību Eiropas projektā; tādēļ papildus ierosinātajām programmām tieslietu, tiesību un pilsoniskuma jomā vēlas veicināt paredzamās programmas “Eiropa pilsoņiem” pielāgošanu, lai nodrošinātu turpmāku atbalstu pilsētu sadraudzības partnerībai un mehānismiem decentralizētas saziņas atbalstam; |
| --- | --- |

65.

uzsver, cik svarīgi ir veidot Eiropas publisko telpu, kurā Eiropas daudzlīmeņu identitātes un pilsonības koncepcijas, papildinot dalībvalstu pilsonību un valsts, reģionālo un vietējo identitāti, stiprina Eiropas demokrātiju; tāpēc atzinīgi vērtē 2013. gada pasludināšanu par Eiropas pilsoņu gadu un uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt atbilstošus resursus un programmas, lai atbalstītu pamattiesības, demokrātiju un iedzīvotāju līdzdalību Eiropas projektā; tādēļ papildus ierosinātajām programmām tieslietu, tiesību un pilsoniskuma jomā vēlas veicināt paredzamās programmas “Eiropa pilsoņiem” pielāgošanu, lai nodrošinātu turpmāku atbalstu pilsētu sadraudzības partnerībai un mehānismiem decentralizētas saziņas atbalstam;

| 66. | pauž stingru pārliecību par atvērtu Eiropu, kurai raksturīga augsta līmeņa aizsardzība un visu iedzīvotāju pamattiesību pilnīga ievērošana; iepriekš minētajam vajadzētu būt vadošajam principam pasākumos un tiesību aktos ES darbības jomās; aicina pilnībā īstenot Pamattiesību hartu ar konkrētu pasākumu un iniciatīvu starpniecību; |
| --- | --- |

66.

pauž stingru pārliecību par atvērtu Eiropu, kurai raksturīga augsta līmeņa aizsardzība un visu iedzīvotāju pamattiesību pilnīga ievērošana; iepriekš minētajam vajadzētu būt vadošajam principam pasākumos un tiesību aktos ES darbības jomās; aicina pilnībā īstenot Pamattiesību hartu ar konkrētu pasākumu un iniciatīvu starpniecību;

| 67. | joprojām izsaka apņēmību veicināt Stokholmas programmā un rīcības plānā izvirzīto mērķu pilnīgu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz visaptverošas un koordinētas politikas izstrādi migrācijas, patvēruma piešķiršanas, robežu pārvaldības un drošības jomās; atzīst, ka ir vajadzīga progresīva ārējo robežu pārvaldība, un uzsver, cik svarīgi ir saglabāt un paplašināt teritoriju bez iekšējām robežām; tādēļ atzinīgi vērtē nodomu stiprināt Šengenas sistēmas pārvaldību, vienlaikus aizsargājot Kopienas identitāti un nodrošinot, ka reakcija uz ārējiem notikumiem, ir balstīta uz pārredzamiem, kopīgiem Eiropas noteikumiem, kuri nevajadzīgi neierobežo esošo pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

67.

joprojām izsaka apņēmību veicināt Stokholmas programmā un rīcības plānā izvirzīto mērķu pilnīgu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz visaptverošas un koordinētas politikas izstrādi migrācijas, patvēruma piešķiršanas, robežu pārvaldības un drošības jomās; atzīst, ka ir vajadzīga progresīva ārējo robežu pārvaldība, un uzsver, cik svarīgi ir saglabāt un paplašināt teritoriju bez iekšējām robežām; tādēļ atzinīgi vērtē nodomu stiprināt Šengenas sistēmas pārvaldību, vienlaikus aizsargājot Kopienas identitāti un nodrošinot, ka reakcija uz ārējiem notikumiem, ir balstīta uz pārredzamiem, kopīgiem Eiropas noteikumiem, kuri nevajadzīgi neierobežo esošo pārrobežu sadarbību;

| 68. | ņemot vērā pieaugošās problēmas minētajās jomās, atzinīgi vērtē ievērojamo budžeta palielinājumu, kas daudzgadu finanšu shēmā 2014.-2020. gadam piešķirts iekšlietām, un iekšlietu jomas programmu struktūras vienkāršošanu no sešām programmām uz divām, proti, Patvēruma un migrācijas fonds un Iekšējās drošības fonds; neraugoties uz iepriekš minēto, aicina nodrošināt līdzsvaru starp izdevumiem saistībā ar drošību un robežu pārvaldību un izdevumiem jomās, kurās vietējo un reģionālo pašvaldību veiktie pasākumi sniedz nepārprotamu pievienoto vērtību, piemēram, migrantu integrācija un uzņemšanas apstākļu nodrošināšana patvēruma meklētājiem; |
| --- | --- |

68.

ņemot vērā pieaugošās problēmas minētajās jomās, atzinīgi vērtē ievērojamo budžeta palielinājumu, kas daudzgadu finanšu shēmā 2014.-2020. gadam piešķirts iekšlietām, un iekšlietu jomas programmu struktūras vienkāršošanu no sešām programmām uz divām, proti, Patvēruma un migrācijas fonds un Iekšējās drošības fonds; neraugoties uz iepriekš minēto, aicina nodrošināt līdzsvaru starp izdevumiem saistībā ar drošību un robežu pārvaldību un izdevumiem jomās, kurās vietējo un reģionālo pašvaldību veiktie pasākumi sniedz nepārprotamu pievienoto vērtību, piemēram, migrantu integrācija un uzņemšanas apstākļu nodrošināšana patvēruma meklētājiem;

| 69. | aicina nodrošināt patiesu progresu attiecībā uz iedzīvotāju faktisko spēju brīvi pārvietoties ES teritorijā. Tas ietver procedūru vienkāršošanu iedzīvotājiem, kas vēlas pārvietoties ES teritorijā, tādās jomās kā, piemēram, civilstāvokļa aktu, mantošanas tiesību un laulības šķiršanas vienošanos atzīšana; |
| --- | --- |

69.

aicina nodrošināt patiesu progresu attiecībā uz iedzīvotāju faktisko spēju brīvi pārvietoties ES teritorijā. Tas ietver procedūru vienkāršošanu iedzīvotājiem, kas vēlas pārvietoties ES teritorijā, tādās jomās kā, piemēram, civilstāvokļa aktu, mantošanas tiesību un laulības šķiršanas vienošanos atzīšana;

| 70. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt ievērojamu ieguldījumu stabilas civiltiesību un krimināltiesību sistēmas tālākā izstrādē gan materiālo tiesību, gan procesuālo normu līmenī; tāpēc atbalsta nodomu paplašināt procesuālās tiesības, garantēt drošību un aizsargātību visā Eiropā un turpināt attīstīt tiesu iestāžu un policijas sadarbību; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var sniegt ievērojamu ieguldījumu stabilas civiltiesību un krimināltiesību sistēmas tālākā izstrādē gan materiālo tiesību, gan procesuālo normu līmenī; tāpēc atbalsta nodomu paplašināt procesuālās tiesības, garantēt drošību un aizsargātību visā Eiropā un turpināt attīstīt tiesu iestāžu un policijas sadarbību;

VIII.   
  Lauksaimniecība un zivsaimniecība

| 71. | aktīvi veicinās jaunās KLP tiesību aktu izstrādi, prasot vairāk pievērsties nodarbinātībai, videi nekaitīgākai KLP, tās teritoriālās dimensijas stiprināšanai un lauksaimniecības nozares regulējuma nepieciešamībai. Turklāt uzskata, ka, izvirzot KLP kategorisku prasību nodrošināt ne tikai pārtikas apgādes vajadzības, bet arī izpildīt Eiropas pamatuzdevumus, minētā politika būtu vairāk jāpielāgo stratēģijai “Eiropa 2020”, lai KLP pievērstos nodarbinātībai lauksaimniecības nozarē, jo īpaši nestabilās zonās, un lauksaimniekiem būtu iespēja saņemt maksājumus, lai viņi varētu sniegt labumu sabiedrībai, proti, uzlabota pieeja nodrošinātībai ar pārtiku, dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, cīņa pret klimata pārmaiņām un lauku apgabalu vispārēja atjaunošana; |
| --- | --- |

71.

aktīvi veicinās jaunās KLP tiesību aktu izstrādi, prasot vairāk pievērsties nodarbinātībai, videi nekaitīgākai KLP, tās teritoriālās dimensijas stiprināšanai un lauksaimniecības nozares regulējuma nepieciešamībai. Turklāt uzskata, ka, izvirzot KLP kategorisku prasību nodrošināt ne tikai pārtikas apgādes vajadzības, bet arī izpildīt Eiropas pamatuzdevumus, minētā politika būtu vairāk jāpielāgo stratēģijai “Eiropa 2020”, lai KLP pievērstos nodarbinātībai lauksaimniecības nozarē, jo īpaši nestabilās zonās, un lauksaimniekiem būtu iespēja saņemt maksājumus, lai viņi varētu sniegt labumu sabiedrībai, proti, uzlabota pieeja nodrošinātībai ar pārtiku, dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, cīņa pret klimata pārmaiņām un lauku apgabalu vispārēja atjaunošana;

| 72. | atbalsta KLP līdzekļu taisnīgāku sadali, izmantojot objektīvus kritērijus, kas atspoguļo dalībvalstu atšķirīgo ekonomikas stāvokli, un aicina vienkāršot tiešo maksājumu kārtību; |
| --- | --- |

72.

atbalsta KLP līdzekļu taisnīgāku sadali, izmantojot objektīvus kritērijus, kas atspoguļo dalībvalstu atšķirīgo ekonomikas stāvokli, un aicina vienkāršot tiešo maksājumu kārtību;

| 73. | izsaka nožēlu par to, ka budžets lauku attīstībai (EUR 101 miljards) joprojām būs nesamērīgi mazs salīdzinājumā ar tiešajiem maksājumiem asignētajiem līdzekļiem. Aicina vairāk pievērsties lauku apgabalu ekonomikas attīstībai un dažādošanai un, jo īpaši, lielākai sinerģijai ar ES kohēzijas politiku, kurai vienots stratēģiskais satvars nodrošina labu tiesisko un politisko pamatu; |
| --- | --- |

73.

izsaka nožēlu par to, ka budžets lauku attīstībai (EUR 101 miljards) joprojām būs nesamērīgi mazs salīdzinājumā ar tiešajiem maksājumiem asignētajiem līdzekļiem. Aicina vairāk pievērsties lauku apgabalu ekonomikas attīstībai un dažādošanai un, jo īpaši, lielākai sinerģijai ar ES kohēzijas politiku, kurai vienots stratēģiskais satvars nodrošina labu tiesisko un politisko pamatu;

| 74. | veicinās debates par ES kopējās zivsaimniecības politikas reformu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, uzsverot ilgtspējīgas zivsaimniecības nozīmīgumu, pievēršot uzmanību piekrastes reģionu sociālajai un saimnieciskajai attīstībai un ņemot vērā, ka ir vajadzīgs minēto dažādo aspektu patiess līdzsvars. Tādēļ Reģionu komiteja vēlētos intensīvāk veicināt stabilu nodarbinātību piekrastes reģionos un padarīt darba vietas jūrniecības nozarē pievilcīgākas jauniešiem, vienlaikus nodrošinot jūras resursu saskaņotu izmantošanu; |
| --- | --- |

74.

veicinās debates par ES kopējās zivsaimniecības politikas reformu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, uzsverot ilgtspējīgas zivsaimniecības nozīmīgumu, pievēršot uzmanību piekrastes reģionu sociālajai un saimnieciskajai attīstībai un ņemot vērā, ka ir vajadzīgs minēto dažādo aspektu patiess līdzsvars. Tādēļ Reģionu komiteja vēlētos intensīvāk veicināt stabilu nodarbinātību piekrastes reģionos un padarīt darba vietas jūrniecības nozarē pievilcīgākas jauniešiem, vienlaikus nodrošinot jūras resursu saskaņotu izmantošanu;

IX.   
  ES nozīmīguma pastiprināšana pasaulē

| 75. | atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt demokrātiskus pārejas procesus visā pasaulē. RK atkārtoti uzsver, ka minētajā procesā jāiesaista visas ieinteresētās puses, lai stimulētu efektīvu spēju veidošanu arī vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt demokrātiskus pārejas procesus visā pasaulē. RK atkārtoti uzsver, ka minētajā procesā jāiesaista visas ieinteresētās puses, lai stimulētu efektīvu spēju veidošanu arī vietējā un reģionālajā līmenī;

| 76. | turpinās sadarboties ar pārējām iestādēm, lai sekmētu paplašināšanās procesa teritoriālo dimensiju un veicinātu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvju iesaistīšanu minētajās norisēs, izmantojot šim nolūkam Komitejas kompetento komisiju (CIVEX) un jo īpaši darba grupas sadarbībai ar Turciju un Rietumbalkānu valstīm un Komitejas ĀKK ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku; paziņo par ES un Melnkalnes apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi 2012. gadā un atkārto savu nodomu izveidot apvienotās konsultatīvās komitejas ar visām pārējām kandidātvalstīm, lai nodrošinātu atbilstošu satvaru, kas papildinātu pievienošanās sarunas vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

76.

turpinās sadarboties ar pārējām iestādēm, lai sekmētu paplašināšanās procesa teritoriālo dimensiju un veicinātu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvju iesaistīšanu minētajās norisēs, izmantojot šim nolūkam Komitejas kompetento komisiju (CIVEX) un jo īpaši darba grupas sadarbībai ar Turciju un Rietumbalkānu valstīm un Komitejas ĀKK ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku; paziņo par ES un Melnkalnes apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi 2012. gadā un atkārto savu nodomu izveidot apvienotās konsultatīvās komitejas ar visām pārējām kandidātvalstīm, lai nodrošinātu atbilstošu satvaru, kas papildinātu pievienošanās sarunas vietējā un reģionālajā līmenī;

| 77. | turpinās izmantot Eiropas Komisijas atbalstu Vietējās administrācijas atbalsta instrumentam (LAF) un sadarbosies ar Komisiju, lai organizētu kandidātvalstu un pirmspievienošanās valstu vēlēto vietējā līmeņa politiķu un augstāko amatpersonu mācību vizītes uz Briseli nolūkā iepazīstināt minētās personas ar ES darbu un acquis communautaire atsevišķām daļām; plāno turpmāk attīstīt līdzdalību LAF pasākumu organizēšanā attiecīgajās valstīs, lai paplašinātu šā TAIEX finansētā un vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētā instrumenta auditoriju un ietekmi; bez tam atkārtoti uzsver savu ierosinājumu, ka līdzīgas iniciatīvas būtu jāizstrādā arī sadarbībai ar kaimiņvalstīm, lai atbalstītu to spēju veidošanu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

77.

turpinās izmantot Eiropas Komisijas atbalstu Vietējās administrācijas atbalsta instrumentam (LAF) un sadarbosies ar Komisiju, lai organizētu kandidātvalstu un pirmspievienošanās valstu vēlēto vietējā līmeņa politiķu un augstāko amatpersonu mācību vizītes uz Briseli nolūkā iepazīstināt minētās personas ar ES darbu un acquis communautaire atsevišķām daļām; plāno turpmāk attīstīt līdzdalību LAF pasākumu organizēšanā attiecīgajās valstīs, lai paplašinātu šā TAIEX finansētā un vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētā instrumenta auditoriju un ietekmi; bez tam atkārtoti uzsver savu ierosinājumu, ka līdzīgas iniciatīvas būtu jāizstrādā arī sadarbībai ar kaimiņvalstīm, lai atbalstītu to spēju veidošanu vietējā un reģionālajā līmenī;

| 78. | atgādina, ka ES kaimiņattiecību politikas mērķus, kas ietver demokrātisku reformu konsolidāciju un virzību uz “padziļinātu demokrātiju”, nevar sasniegt bez vietējo un reģionālo pašvaldību aktīva atbalsta un ka Komiteja turpinās ieguldīt pūliņus un resursus EKP vietējās un reģionālās dimensijas attīstībā; |
| --- | --- |

78.

atgādina, ka ES kaimiņattiecību politikas mērķus, kas ietver demokrātisku reformu konsolidāciju un virzību uz “padziļinātu demokrātiju”, nevar sasniegt bez vietējo un reģionālo pašvaldību aktīva atbalsta un ka Komiteja turpinās ieguldīt pūliņus un resursus EKP vietējās un reģionālās dimensijas attīstībā;

| 79. | ļoti atzinīgi vērtē Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) un Austrumu partnerības valstu un ES valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konferences (CORLEAP) paveikto darbu un sniegtās iespējas EKP mērķu sasniegšanā. Atbildot uz valstu un valdību vadītāju Varšavas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes lūgumu, RK darbosies, lai pārveidotu CORLEAP par sadarbības pastāvīgu institucionālu sistēmu, un pastiprinās pasākumus, lai partnervalstu vietējās un reģionālās pašvaldības tuvinātu ES; |
| --- | --- |

79.

ļoti atzinīgi vērtē Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) un Austrumu partnerības valstu un ES valstu reģionālo un vietējo pašvaldību konferences (CORLEAP) paveikto darbu un sniegtās iespējas EKP mērķu sasniegšanā. Atbildot uz valstu un valdību vadītāju Varšavas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes lūgumu, RK darbosies, lai pārveidotu CORLEAP par sadarbības pastāvīgu institucionālu sistēmu, un pastiprinās pasākumus, lai partnervalstu vietējās un reģionālās pašvaldības tuvinātu ES;

| 80. | turpinās darbu, lai palielinātu vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību attīstības sadarbības stratēģiju izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā. Tādēļ RK atbalstīs visu dalībnieku veikto pasākumu pastiprinātu koordinēšanu un veicinās daudzlīmeņu un partnerības pieeju, lai nodrošinātu efektīvu palīdzību attīstības jomā; turpinās savu ciešo sadarbību ar Eiropas Komisiju, jo īpaši konferences par decentralizētu sadarbību organizēšanā, Decentralizētas sadarbības atlanta, kurā norādīti esošie sadarbības projekti, un tāda interneta portāla veicināšanā, kas sekmē tīklu un partnerību veidošanu projektu izstrādei un nodrošina efektīvāku palīdzību; |
| --- | --- |

80.

turpinās darbu, lai palielinātu vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību attīstības sadarbības stratēģiju izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā. Tādēļ RK atbalstīs visu dalībnieku veikto pasākumu pastiprinātu koordinēšanu un veicinās daudzlīmeņu un partnerības pieeju, lai nodrošinātu efektīvu palīdzību attīstības jomā; turpinās savu ciešo sadarbību ar Eiropas Komisiju, jo īpaši konferences par decentralizētu sadarbību organizēšanā, Decentralizētas sadarbības atlanta, kurā norādīti esošie sadarbības projekti, un tāda interneta portāla veicināšanā, kas sekmē tīklu un partnerību veidošanu projektu izstrādei un nodrošina efektīvāku palīdzību;

| 81. | uzdod RK priekšsēdētājai iesniegt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes pašreizējai prezidentvalstij Polijai un nākamajām prezidentvalstīm Dānijai un Kiprai. |
| --- | --- |

81.

uzdod RK priekšsēdētājai iesniegt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes pašreizējai prezidentvalstij Polijai un nākamajām prezidentvalstīm Dānijai un Kiprai.

Briselē, 2011. gada 15. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 468/2000

1

CdR 468/2000

(2)  COM(2010) 245

2

(3)  COM(2011) 206 galīgā redakcija

3

(4)  Skatīt Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcijas “Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze – ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)” 60. punktu.

4

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/8

---

Reģionu komitejas atzinums “Veicināšanas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem”

2012/C 54/02

REĢIONU KOMITEJA

| — | atzīst, ka līdz šim ārpus ES īstenoto veicināšanas pasākumu ietekme ir bijusi ierobežota, tāpēc aicina Komisiju noskaidrot to pārorientēšanas iespējas, jo ES jāsaglabā tās vadošā pozīcija lauksaimniecības pārtikas produktu eksporta jomā; |
| --- | --- |

—

atzīst, ka līdz šim ārpus ES īstenoto veicināšanas pasākumu ietekme ir bijusi ierobežota, tāpēc aicina Komisiju noskaidrot to pārorientēšanas iespējas, jo ES jāsaglabā tās vadošā pozīcija lauksaimniecības pārtikas produktu eksporta jomā;

| — | piekrīt Komisijas viedoklim, ka jānostiprina vietējie tirgi; |
| --- | --- |

—

piekrīt Komisijas viedoklim, ka jānostiprina vietējie tirgi;

| — | uzskata, ka Eiropas pārtikas modeļa veicināšana nav savienojama ar ģenētiski modificētu organismu izmantošanu un ka ĢMO izcelsmes produkti jāizslēdz no jebkuras veicināšanas politikas; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Eiropas pārtikas modeļa veicināšana nav savienojama ar ģenētiski modificētu organismu izmantošanu un ka ĢMO izcelsmes produkti jāizslēdz no jebkuras veicināšanas politikas;

| — | atzinīgi vērtē ideju plašāk informēt par veselīgas un sabalansētas pārtikas labvēlīgo ietekmi uz veselību; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē ideju plašāk informēt par veselīgas un sabalansētas pārtikas labvēlīgo ietekmi uz veselību;

| — | atbalstītu iniciatīvas, kas paredz izvērst ražošanas vietu obligātu marķēšanu uz produktiem; |
| --- | --- |

—

atbalstītu iniciatīvas, kas paredz izvērst ražošanas vietu obligātu marķēšanu uz produktiem;

| — | uzskata, ka ir vajadzīgi īpaši veicināšanas un informācijas instrumenti, kas būtu efektīvāki nekā pašreizējie, lai ātrāk reaģētu uz krīzēm un tādējādi atgūtu patērētāju un ražotāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ir vajadzīgi īpaši veicināšanas un informācijas instrumenti, kas būtu efektīvāki nekā pašreizējie, lai ātrāk reaģētu uz krīzēm un tādējādi atgūtu patērētāju un ražotāju uzticēšanos;

| — | uzskata, ka programmu izvēlei nav jānotiek vienīgi ES līmenī, un aicina atlases procedūrās iesaistīt arī reģionus, kuriem jākļūst par priekšlikumu virzītājspēku, jo reģioni pārzina vietējos tirgus un dalībniekus, tostarp mazos ražotājus; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka programmu izvēlei nav jānotiek vienīgi ES līmenī, un aicina atlases procedūrās iesaistīt arī reģionus, kuriem jākļūst par priekšlikumu virzītājspēku, jo reģioni pārzina vietējos tirgus un dalībniekus, tostarp mazos ražotājus;

| — | uzskata, ka sarunās par starptautiskajiem nolīgumiem Komisijai vienmēr jāņem vērā Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju intereses; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka sarunās par starptautiskajiem nolīgumiem Komisijai vienmēr jāņem vērā Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju intereses;

| — | uzskata, ka efektivitātes palielināšanas nolūkā ir jāpanāk, lai Komisijas uzsāktie veicināšanas pasākumi būtu labāk saskaņoti ar pasākumiem, kurus daudzgadu programmu ietvaros īsteno ražotāji; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka efektivitātes palielināšanas nolūkā ir jāpanāk, lai Komisijas uzsāktie veicināšanas pasākumi būtu labāk saskaņoti ar pasākumiem, kurus daudzgadu programmu ietvaros īsteno ražotāji;

| — | uzskata, ka veicināšanas sistēma būtu jāattiecina uz jebkuru ES ražotu produktu, izņemot tabaku un spirtotos dzērienus, un ka prioritāriem vajadzētu būt pasākumiem saistībā ar produktiem, kas veicina veselīgu un sabalansētu uzturu, kā arī citiem produktiem ar diferencētas kvalitātes norādi saistībā ar Eiropas teritoriju. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka veicināšanas sistēma būtu jāattiecina uz jebkuru ES ražotu produktu, izņemot tabaku un spirtotos dzērienus, un ka prioritāriem vajadzētu būt pasākumiem saistībā ar produktiem, kas veicina veselīgu un sabalansētu uzturu, kā arī citiem produktiem ar diferencētas kvalitātes norādi saistībā ar Eiropas teritoriju.

| Ziņotājs | Pedro Sanz ALONSO kgs (ES/PPE), Larjohas autonomā apgabala priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | “Zaļā grāmata par veicināšanas un informācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem — stratēģija ar augstu Eiropas pievienoto vērtību Eiropas garšu popularizēšanai”
  COM(2011) 436 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Pedro Sanz ALONSO kgs (ES/PPE), Larjohas autonomā apgabala priekšsēdētājs

Atsauces dokuments

“Zaļā grāmata par veicināšanas un informācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem — stratēģija ar augstu Eiropas pievienoto vērtību Eiropas garšu popularizēšanai”

COM(2011) 436 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgi jautājumi

| 1. | ir rūpīgi iepazinusies ar dokumentu “Zaļā grāmata par veicināšanas un informācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem — stratēģija ar augstu Eiropas pievienoto vērtību Eiropas garšu popularizēšanai”, pauž gandarījumu par šo iniciatīvu un to vērtē ļoti atzinīgi; |
| --- | --- |

1.

ir rūpīgi iepazinusies ar dokumentu “Zaļā grāmata par veicināšanas un informācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem — stratēģija ar augstu Eiropas pievienoto vērtību Eiropas garšu popularizēšanai”, pauž gandarījumu par šo iniciatīvu un to vērtē ļoti atzinīgi;

| 2. | uzskata, ka Eiropas lauksaimniecības nozarei ir svarīga nozīme vietējās un reģionālās ekonomikas attīstībā, jo tā būtiski sekmē darba vietu izveidi un iedzīvotāju apmešanos uz pastāvīgu dzīvi lauku apgabalos; turklāt minētajai politikai ir svarīga nozīme nozares darbības nostiprināšanā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Eiropas lauksaimniecības nozarei ir svarīga nozīme vietējās un reģionālās ekonomikas attīstībā, jo tā būtiski sekmē darba vietu izveidi un iedzīvotāju apmešanos uz pastāvīgu dzīvi lauku apgabalos; turklāt minētajai politikai ir svarīga nozīme nozares darbības nostiprināšanā;

| 3. | atzīst, ka Eiropas Savienības ražotāju centieni veselības, vides un dzīvnieku labturības jomā, kā arī saistībā ar produktiem, kas atbilst Eiropas pārtikas kvalitātes shēmām (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN), garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ) un bioloģiskā lauksaimniecība), ne vienmēr ir zināmi, un tirgū ne vienmēr ir pienācīgi atzīts to nozīmīgums, un tas ražotājos var izraisīt zināmu neapmierinātību; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Eiropas Savienības ražotāju centieni veselības, vides un dzīvnieku labturības jomā, kā arī saistībā ar produktiem, kas atbilst Eiropas pārtikas kvalitātes shēmām (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN), garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ) un bioloģiskā lauksaimniecība), ne vienmēr ir zināmi, un tirgū ne vienmēr ir pienācīgi atzīts to nozīmīgums, un tas ražotājos var izraisīt zināmu neapmierinātību;

| 4. | uzskata, ka Eiropas ražošanas modelis būtiski atšķiras no modeļiem konkurentvalstīs, tādēļ tas ir jāpopularizē, lai dotu iespēju to iepazīt; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Eiropas ražošanas modelis būtiski atšķiras no modeļiem konkurentvalstīs, tādēļ tas ir jāpopularizē, lai dotu iespēju to iepazīt;

| 5. | apzinās, ka lauksaimniecības pārtikas produktu daudzveidības ziņā Eiropas Savienībā ir viens no bagātīgākajiem mantojumiem pasaulē; tas ir jāizmanto un jāpopularizē gan Savienībā, gan ārpus tās robežām; |
| --- | --- |

5.

apzinās, ka lauksaimniecības pārtikas produktu daudzveidības ziņā Eiropas Savienībā ir viens no bagātīgākajiem mantojumiem pasaulē; tas ir jāizmanto un jāpopularizē gan Savienībā, gan ārpus tās robežām;

| 6. | atgādina, ka reģioni un reģionālās pašvaldības ir svarīgs lauku attīstības un vietējo tirgu attīstības partneris un sniedz būtisku atbalstu kopīgo pasākumu organizēšanā mazo ražotāju produkcijas un vietējas nozīmes tirgu veicināšanai; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka reģioni un reģionālās pašvaldības ir svarīgs lauku attīstības un vietējo tirgu attīstības partneris un sniedz būtisku atbalstu kopīgo pasākumu organizēšanā mazo ražotāju produkcijas un vietējas nozīmes tirgu veicināšanai;

| 7. | atzinīgi vērtē, ka līdz šim īstenotā veicināšanas politika ir palīdzējusi atgūt patērētāju uzticēšanos, kas samazinājās, piemēram, dioksīna un govju sūkļveida encefalopātijas (GSE), krīžu dēļ; tomēr uzskata, ka šī politika jābalsta uz laika ziņā daudz elastīgākiem un efektīvākiem informēšanas instrumentiem, lai ātrāk reaģētu krīzes situācijās, kā tas notika, piemēram, saistībā ar E. Coli baktēriju, un tādējādi iespējami ātrāk atgūtu patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē, ka līdz šim īstenotā veicināšanas politika ir palīdzējusi atgūt patērētāju uzticēšanos, kas samazinājās, piemēram, dioksīna un govju sūkļveida encefalopātijas (GSE), krīžu dēļ; tomēr uzskata, ka šī politika jābalsta uz laika ziņā daudz elastīgākiem un efektīvākiem informēšanas instrumentiem, lai ātrāk reaģētu krīzes situācijās, kā tas notika, piemēram, saistībā ar E. Coli baktēriju, un tādējādi iespējami ātrāk atgūtu patērētāju uzticēšanos;

| 8. | atzīst, ka līdz šim ārpus ES īstenoto veicināšanas pasākumu ietekme ir bijusi ierobežota, tāpēc aicina Komisiju noskaidrot to pārorientēšanas iespējas, jo ES ir jāsaglabā tās vadošā pozīcija lauksaimniecības pārtikas produktu eksporta jomā; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka līdz šim ārpus ES īstenoto veicināšanas pasākumu ietekme ir bijusi ierobežota, tāpēc aicina Komisiju noskaidrot to pārorientēšanas iespējas, jo ES ir jāsaglabā tās vadošā pozīcija lauksaimniecības pārtikas produktu eksporta jomā;

| 9. | atbalsta ideju, ka šajā jomā piemērojamā stratēģiskā pieeja jāizstrādā saskaņā ar ES un katras dalībvalsts preču kvalitātes politikas mērķiem, ņemot vērā dažādos ražošanas un tirdzniecības priekšnosacījumus. Īpaši svarīgi ir, palielinot spēkā esošo tiesību aktu elastīgumu un vienkāršojot pieteikuma iesniegšanas un atbalsta piešķiršanas procedūras, radīt apstākļus efektīvākai un iedarbīgākai attiecīgo ES atbalsta programmu izmantošanai; |
| --- | --- |

9.

atbalsta ideju, ka šajā jomā piemērojamā stratēģiskā pieeja jāizstrādā saskaņā ar ES un katras dalībvalsts preču kvalitātes politikas mērķiem, ņemot vērā dažādos ražošanas un tirdzniecības priekšnosacījumus. Īpaši svarīgi ir, palielinot spēkā esošo tiesību aktu elastīgumu un vienkāršojot pieteikuma iesniegšanas un atbalsta piešķiršanas procedūras, radīt apstākļus efektīvākai un iedarbīgākai attiecīgo ES atbalsta programmu izmantošanai;

| 10. | norāda, ka, ņemot vērā ES īstenotās produktu tirdzniecības veicināšanas politikas, produkcijas kvalitātes politikas un KLP reformas attīstību un iepriekš minētos mērķus un priekšnoteikumus, ir jāpārskata pašreizējās ES tiesību aktos noteiktās prasības attiecībā uz dalībvalstu veiktajiem lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumiem, kā arī pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā un Komisijas Regula (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka, ņemot vērā ES īstenotās produktu tirdzniecības veicināšanas politikas, produkcijas kvalitātes politikas un KLP reformas attīstību un iepriekš minētos mērķus un priekšnoteikumus, ir jāpārskata pašreizējās ES tiesību aktos noteiktās prasības attiecībā uz dalībvalstu veiktajiem lauksaimniecības produktu veicināšanas pasākumiem, kā arī pamatnostādnes par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.–2013. gadā un Komisijas Regula (EK) Nr. 1857/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu;

| 11. | piekrīt piezīmēm, ka daudzvalstu un uz vairākiem produktiem virzītās iniciatīvas nav guvušas atbalstu, un aicina Komisiju noskaidrot tā iemeslus un turpināt atbalstīt šāda veida programmas, jo īpaši tās, kas virzītas uz vairākiem produktiem; |
| --- | --- |

11.

piekrīt piezīmēm, ka daudzvalstu un uz vairākiem produktiem virzītās iniciatīvas nav guvušas atbalstu, un aicina Komisiju noskaidrot tā iemeslus un turpināt atbalstīt šāda veida programmas, jo īpaši tās, kas virzītas uz vairākiem produktiem;

Kādiem jābūt informācijas un veicināšanas pasākumu politikas mērķiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem un šīs politikas ieguldījumam?

| 12. | uzskata, ka Eiropas lauksaimniecības un pārtikas produktu ražošanas veicināšanas mērķis gan iekšējā, gan trešo valstu tirgū ir atbalstīt nodarbinātību lauku apgabalos, jo ražošana un pārstrāde ir cieši saistīta ar atrašanās vietu; šai teritoriālajai dimensijai arī turpmāk jābūt galvenajam aspektam, tiecoties nodrošināt Eiropas teritoriju līdzsvarotu attīstību; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eiropas lauksaimniecības un pārtikas produktu ražošanas veicināšanas mērķis gan iekšējā, gan trešo valstu tirgū ir atbalstīt nodarbinātību lauku apgabalos, jo ražošana un pārstrāde ir cieši saistīta ar atrašanās vietu; šai teritoriālajai dimensijai arī turpmāk jābūt galvenajam aspektam, tiecoties nodrošināt Eiropas teritoriju līdzsvarotu attīstību;

| 13. | piekrīt viedoklim, ka veicināšanas un informācijas politikai attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem jābūt tālejošai, tajā jāizmanto diferencēta stratēģiska pieeja konkrētam produktam un tirgum, kā arī jānodrošina visu pašreiz pieejamo instrumentu papildināmība, lai panāktu lielāku sinerģiju un veicinātu šo instrumentu efektivitāti; |
| --- | --- |

13.

piekrīt viedoklim, ka veicināšanas un informācijas politikai attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem jābūt tālejošai, tajā jāizmanto diferencēta stratēģiska pieeja konkrētam produktam un tirgum, kā arī jānodrošina visu pašreiz pieejamo instrumentu papildināmība, lai panāktu lielāku sinerģiju un veicinātu šo instrumentu efektivitāti;

| 14. | uzskata, ka turpmāk veicināšanas politikai jābūt plašākai par vispārēja Eiropas tēla uzsvēršanu un jāpanāk, lai būtu vienkāršāk norādīt kolektīvās preču zīmes, tai skaitā teritoriālās preču zīmes, kuras atbalsta reģioni un kas atbilst precīzai specifikācijai, kā arī norādīt ģeogrāfisko izcelsmi un ražošanas veidu, un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finanšu atbalstam. Ja Eiropa vēlas piesaistīt patērētājus gan iekšējā tirgū, gan trešās valstīs, ir jāsekmē piesaiste konkrētām preču zīmēm; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka turpmāk veicināšanas politikai jābūt plašākai par vispārēja Eiropas tēla uzsvēršanu un jāpanāk, lai būtu vienkāršāk norādīt kolektīvās preču zīmes, tai skaitā teritoriālās preču zīmes, kuras atbalsta reģioni un kas atbilst precīzai specifikācijai, kā arī norādīt ģeogrāfisko izcelsmi un ražošanas veidu, un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finanšu atbalstam. Ja Eiropa vēlas piesaistīt patērētājus gan iekšējā tirgū, gan trešās valstīs, ir jāsekmē piesaiste konkrētām preču zīmēm;

| 15. | uzsver, ka ES un trešo valstu patērētāju uzticēšanās atjaunošanai ir jābūt vienam no informācijas un veicināšanas politikas mērķiem turpmāk iespējamo pārtikas krīžu gadījumā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ES un trešo valstu patērētāju uzticēšanās atjaunošanai ir jābūt vienam no informācijas un veicināšanas politikas mērķiem turpmāk iespējamo pārtikas krīžu gadījumā;

| 16. | atzinīgi vērtētu pastiprinātus centienus sniegt patērētājiem informāciju par dažādu kvalitātes sertifikātu nozīmi; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtētu pastiprinātus centienus sniegt patērētājiem informāciju par dažādu kvalitātes sertifikātu nozīmi;

Kādas informācijas un veicināšanas darbības ir jāuzsāk, lai izveidotu spēcīgākus vietējos un reģionālos tirgus?

| 17. | piekrīt Komisijai, ka ir jāstiprina vietējie tirgi, izmantojot politikas pasākumus, kas dod iespēju iepazīt gan vietējo ražojumu daudzveidību, gan arī to sociālo, kultūras un vēsturisko saikni ar patērētājiem teritorijā vai reģionā, kur tos ražo, kā arī apzināties to ieguldījumu vides aizsardzībā, jo tiek ierobežotas CO2 emisijas kā transportēšanas, tā arī uzglabāšanas un iepakošanas posmos; |
| --- | --- |

17.

piekrīt Komisijai, ka ir jāstiprina vietējie tirgi, izmantojot politikas pasākumus, kas dod iespēju iepazīt gan vietējo ražojumu daudzveidību, gan arī to sociālo, kultūras un vēsturisko saikni ar patērētājiem teritorijā vai reģionā, kur tos ražo, kā arī apzināties to ieguldījumu vides aizsardzībā, jo tiek ierobežotas CO2 emisijas kā transportēšanas, tā arī uzglabāšanas un iepakošanas posmos;

| 18. | pauž atbalstu tam, ka jāizmanto reģionālajiem un vietējiem tirgiem paredzēto atbalsta instrumentu un pārējo Eiropas fondu sinerģija; to iespējams īstenot, šiem tirgiem paredzētos atbalsta pasākumus iekļaujot dažādās lauku attīstības programmās, pamatojoties uz LEADER programmai līdzīgu pieeju; šajā nolūkā Komisijai būtu jāraugās, lai visās Eiropas reģionu lauku attīstības programmās būtu paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt vietējo tirgu atbalsta stratēģijas, popularizēt tradicionāli ražotai pārtikai (slow food) līdzīgas stratēģijas un vietējo ražotāju pārtikas patēriņu, ēdienu gatavošanu no vietējiem pārtikas produktiem u.t.t., un kuri sekmē ciešāku saikni starp ražotājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

18.

pauž atbalstu tam, ka jāizmanto reģionālajiem un vietējiem tirgiem paredzēto atbalsta instrumentu un pārējo Eiropas fondu sinerģija; to iespējams īstenot, šiem tirgiem paredzētos atbalsta pasākumus iekļaujot dažādās lauku attīstības programmās, pamatojoties uz LEADER programmai līdzīgu pieeju; šajā nolūkā Komisijai būtu jāraugās, lai visās Eiropas reģionu lauku attīstības programmās būtu paredzēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt vietējo tirgu atbalsta stratēģijas, popularizēt tradicionāli ražotai pārtikai (slow food) līdzīgas stratēģijas un vietējo ražotāju pārtikas patēriņu, ēdienu gatavošanu no vietējiem pārtikas produktiem u.t.t., un kuri sekmē ciešāku saikni starp ražotājiem un patērētājiem;

| 19. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt lauksaimniecības ražojumus nelabvēlīgos Eiropas Savienības apgabalos, piemēram, kalnu reģionos, tālākajos reģionos, nomaļos reģionos, salās u.c., lai ilgstoši stimulētu šādu kvalitatīvu produktu ražošanu, ņemot vērā arī pieeju valsts atbalstam saistībā ar dažkārt ļoti nelabvēlīgiem ražošanas un noieta veicināšanas apstākļiem, kuru dēļ ir vajadzīgs lielāks finansiālais atbalsts; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt lauksaimniecības ražojumus nelabvēlīgos Eiropas Savienības apgabalos, piemēram, kalnu reģionos, tālākajos reģionos, nomaļos reģionos, salās u.c., lai ilgstoši stimulētu šādu kvalitatīvu produktu ražošanu, ņemot vērā arī pieeju valsts atbalstam saistībā ar dažkārt ļoti nelabvēlīgiem ražošanas un noieta veicināšanas apstākļiem, kuru dēļ ir vajadzīgs lielāks finansiālais atbalsts;

| 20. | uzskata, ka Eiropas pārtikas modeļa veicināšana nav savienojama ar ģenētiski modificētu organismu izmantošanu un ka ĢMO izcelsmes produkti jāizslēdz no veicināšanas politikas; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Eiropas pārtikas modeļa veicināšana nav savienojama ar ģenētiski modificētu organismu izmantošanu un ka ĢMO izcelsmes produkti jāizslēdz no veicināšanas politikas;

Kādas ir īpašās vajadzības saistībā ar informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz Eiropas produktiem un kādiem vajadzētu būt mērķiem iekšējā tirgū?

| 21. | piekrīt, ka īpaši pūliņi jāvelta tam, lai par Eiropas kvalitātes sistēmām (ACVN, AĢIN, garantēta tradicionālā īpatnība un bioloģiskā lauksaimniecība) informētu ne tikai patērētājus, bet arī ražotājus, uzsverot iezīmes, kas šādus produktus atšķir no pārējiem, kā arī ieguvumus saistībā ar to ražošanu, iegādi un patēriņu; |
| --- | --- |

21.

piekrīt, ka īpaši pūliņi jāvelta tam, lai par Eiropas kvalitātes sistēmām (ACVN, AĢIN, garantēta tradicionālā īpatnība un bioloģiskā lauksaimniecība) informētu ne tikai patērētājus, bet arī ražotājus, uzsverot iezīmes, kas šādus produktus atšķir no pārējiem, kā arī ieguvumus saistībā ar to ražošanu, iegādi un patēriņu;

| 22. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas regulu projektos par KLP pēc 2013. gada, un īpaši ELFLA regulas projektā, nav vairs paredzēts neviens instruments kvalitatīvu produktu popularizēšanai (agrākā 1. ass 33. pasākuma izzušana), lai gan vēl nav beigusies apspriešanās par Zaļo grāmatu par veicināšanas un informācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem; lūdz, lai pašreizējo pasākumu aizstāšanai tiktu izteikti konkrēti priekšlikumi un lai regulu projektos par KLP pēc 2013. gada arī turpmāk tiktu paredzēti veicināšanas pasākumi, turklāt ar uzlabojumiem attiecībā uz kvalitatīviem produktiem, kā arī — lai abu reformu grafiki tiktu saskaņoti; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas regulu projektos par KLP pēc 2013. gada, un īpaši ELFLA regulas projektā, nav vairs paredzēts neviens instruments kvalitatīvu produktu popularizēšanai (agrākā 1. ass 33. pasākuma izzušana), lai gan vēl nav beigusies apspriešanās par Zaļo grāmatu par veicināšanas un informācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem; lūdz, lai pašreizējo pasākumu aizstāšanai tiktu izteikti konkrēti priekšlikumi un lai regulu projektos par KLP pēc 2013. gada arī turpmāk tiktu paredzēti veicināšanas pasākumi, turklāt ar uzlabojumiem attiecībā uz kvalitatīviem produktiem, kā arī — lai abu reformu grafiki tiktu saskaņoti;

| 23. | atzinīgi vērtē ideju plašāk informēt par veselīgas un sabalansētas pārtikas labvēlīgo ietekmi uz veselību un uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš gados jaunākajiem sabiedrības locekļiem, šai nolūkā mācību iestādēs atbalstot veselīga, sabalansēta uztura jautājumiem veltītas kampaņas, kurās papildu uzsvars likts uz to, lai skolēniem būtu pieejami veselīgi vietējā ražojuma pārtikas produkti; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē ideju plašāk informēt par veselīgas un sabalansētas pārtikas labvēlīgo ietekmi uz veselību un uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš gados jaunākajiem sabiedrības locekļiem, šai nolūkā mācību iestādēs atbalstot veselīga, sabalansēta uztura jautājumiem veltītas kampaņas, kurās papildu uzsvars likts uz to, lai skolēniem būtu pieejami veselīgi vietējā ražojuma pārtikas produkti;

| 24. | atbalstītu iniciatīvas, kas paredz izvērst ražošanas vietu obligātu marķēšanu uz produktiem, kā arī līdzīgas marķēšanas iniciatīvas ēdināšanas nozarē; |
| --- | --- |

24.

atbalstītu iniciatīvas, kas paredz izvērst ražošanas vietu obligātu marķēšanu uz produktiem, kā arī līdzīgas marķēšanas iniciatīvas ēdināšanas nozarē;

| 25. | uzskata, ka ir vajadzīgi īpaši veicināšanas un informācijas instrumenti, kas būtu efektīvāki nekā pašreizējie, lai ātrāk reaģētu uz krīzēm un tādējādi atgūtu patērētāju un ražotāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir vajadzīgi īpaši veicināšanas un informācijas instrumenti, kas būtu efektīvāki nekā pašreizējie, lai ātrāk reaģētu uz krīzēm un tādējādi atgūtu patērētāju un ražotāju uzticēšanos;

Kādus pasākumus vajadzētu ieviest, lai sasniegtu mērķus un šādi optimizētu Eiropas Savienības iesaistīšanos iekšējā tirgū?

| 26. | uzskata, ka Eiropas Savienībā īstenotajos pasākumos ir jāizmanto visi pieejamie tirgdarbības instrumenti un komunikācijas līdzekļi, izraugoties visefektīvākos atkarībā no vēstījuma satura un mērķauditorijas, un uzskata, ka ir būtiski, lai šie instrumenti būtu pieejami visiem lauksaimniekiem gan katram atsevišķi, gan kolektīvi; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka Eiropas Savienībā īstenotajos pasākumos ir jāizmanto visi pieejamie tirgdarbības instrumenti un komunikācijas līdzekļi, izraugoties visefektīvākos atkarībā no vēstījuma satura un mērķauditorijas, un uzskata, ka ir būtiski, lai šie instrumenti būtu pieejami visiem lauksaimniekiem gan katram atsevišķi, gan kolektīvi;

| 27. | uzskata, ka programmu izvēlei nav jānotiek vienīgi ES līmenī. Līdzšinējā pieredze liecina, ka dalībvalstu tieša līdzdalība programmu izvēlē sekmē pieteikumu iesniedzēju un programmu dalībnieku atbalstu tām un vairo viņu motivāciju. Turklāt tas atbilst subsidiaritātes principam un nodrošina, ka labāk tiek ņemti vērā vietējie apstākļi; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka programmu izvēlei nav jānotiek vienīgi ES līmenī. Līdzšinējā pieredze liecina, ka dalībvalstu tieša līdzdalība programmu izvēlē sekmē pieteikumu iesniedzēju un programmu dalībnieku atbalstu tām un vairo viņu motivāciju. Turklāt tas atbilst subsidiaritātes principam un nodrošina, ka labāk tiek ņemti vērā vietējie apstākļi;

| 28. | šajā nolūkā lūdz, lai atlases procedūrā tiktu iesaistīti reģioni un lai tie kļūtu par priekšlikumu virzītājspēku, jo reģioni pārzina vietējos tirgus un dalībniekus, it īpaši mazos ražotājus. Reģioni nodrošina izšķirošu atbalstu vai pat uzsāk kopīgos veicināšanas pasākumus mazajiem ražotājiem un sīkražošanai; |
| --- | --- |

28.

šajā nolūkā lūdz, lai atlases procedūrā tiktu iesaistīti reģioni un lai tie kļūtu par priekšlikumu virzītājspēku, jo reģioni pārzina vietējos tirgus un dalībniekus, it īpaši mazos ražotājus. Reģioni nodrošina izšķirošu atbalstu vai pat uzsāk kopīgos veicināšanas pasākumus mazajiem ražotājiem un sīkražošanai;

| 29. | uzskata, ka ir jāorganizē vispārējas kampaņas, lai popularizētu Eiropas Savienībā ražotu produktu patēriņa priekšrocības, kas saistītas ar to augsto kvalitāti, drošumu, kā arī vides prasību un dzīvnieku labturības ievērošanu, ko nodrošina stingrie obligātie ražošanas standarti, kā arī vēl stingrāki noteikumi, kurus dalībvalstis noteikušas brīvprātīgas produkta specifikācijas jomā. Atbalsta ideju ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu gadījumā iekļaut atsauces par konkrētā produkta saikni ar dalībvalsti vai reģionu, kurā tas ražots; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir jāorganizē vispārējas kampaņas, lai popularizētu Eiropas Savienībā ražotu produktu patēriņa priekšrocības, kas saistītas ar to augsto kvalitāti, drošumu, kā arī vides prasību un dzīvnieku labturības ievērošanu, ko nodrošina stingrie obligātie ražošanas standarti, kā arī vēl stingrāki noteikumi, kurus dalībvalstis noteikušas brīvprātīgas produkta specifikācijas jomā. Atbalsta ideju ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu gadījumā iekļaut atsauces par konkrētā produkta saikni ar dalībvalsti vai reģionu, kurā tas ražots;

| 30. | uzskata, ka Eiropas dimensijas interesēs visos Eiropas Komisijas tieši finansētajos veicināšanas pasākumos – gan vispārējos, gan konkrētiem produktiem vai produktu grupām paredzētajos – būtu jāiekļauj Komisijas definēti kopīgi moto, vēstījumi vai kopīgas vērtības; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka Eiropas dimensijas interesēs visos Eiropas Komisijas tieši finansētajos veicināšanas pasākumos – gan vispārējos, gan konkrētiem produktiem vai produktu grupām paredzētajos – būtu jāiekļauj Komisijas definēti kopīgi moto, vēstījumi vai kopīgas vērtības;

| 31. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu izveidot labas prakses apmaiņas forumu, lai precīzāk noteiktu daudzvalstu programmu mērķus un uzlabotu to izstrādi; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu izveidot labas prakses apmaiņas forumu, lai precīzāk noteiktu daudzvalstu programmu mērķus un uzlabotu to izstrādi;

Kādas ir konkrētās vajadzības informācijas un veicināšanas jomā attiecībā uz Eiropas produktiem un kādiem vajadzētu būt mērķiem ārējā tirgū?

| 32. | vērš Komisijas uzmanību uz to, ka Eiropas Savienības lauksaimniecības pārtikas nozare daudz dara, lai popularizētu savus ražojumus ārpus ES robežām. Uzskata, ka ES iestādēm ir ļoti svarīga nozīme, lai veicinātu piekļuvi ārējiem tirgiem un nostiprinātos tajos, izmantojot institucionālus pasākumus, reklāmas un informācijas kampaņas, un iesaka Komisijai šādu pasākumu izstrādē vienmēr ņemt vērā dalībvalstu un Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozares dalībnieku atšķirīgo situāciju; |
| --- | --- |

32.

vērš Komisijas uzmanību uz to, ka Eiropas Savienības lauksaimniecības pārtikas nozare daudz dara, lai popularizētu savus ražojumus ārpus ES robežām. Uzskata, ka ES iestādēm ir ļoti svarīga nozīme, lai veicinātu piekļuvi ārējiem tirgiem un nostiprinātos tajos, izmantojot institucionālus pasākumus, reklāmas un informācijas kampaņas, un iesaka Komisijai šādu pasākumu izstrādē vienmēr ņemt vērā dalībvalstu un Eiropas lauksaimniecības pārtikas nozares dalībnieku atšķirīgo situāciju;

| 33. | uzskata, ka sarunās par starptautiskajiem nolīgumiem Komisijai vienmēr jāņem vērā Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju intereses un jāparedz veicināšanas pasākumi tajās valstīs, ar kurām tiek noslēgti nolīgumi, lai varētu nodrošināt pietiekami plašu piekļuvi to tirgiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka sarunās par starptautiskajiem nolīgumiem Komisijai vienmēr jāņem vērā Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju intereses un jāparedz veicināšanas pasākumi tajās valstīs, ar kurām tiek noslēgti nolīgumi, lai varētu nodrošināt pietiekami plašu piekļuvi to tirgiem;

| 34. | uzskata, ka KLP nākotne ir saistīta ar ES turpmāko tirdzniecības politiku; lai panāktu produktu efektīvu veicināšanu ārējos tirgos, Eiropas Komisijai būtu jāpastiprina pasākumi līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai PTO ietvaros, kā arī uzstāj, ka tirdzniecības nolīgumos viltojumu novēršanas jomā (ACTA) nepieciešams pastiprināti aizsargāt cilmes vietas nosaukuma (ACN) un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢN). |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka KLP nākotne ir saistīta ar ES turpmāko tirdzniecības politiku; lai panāktu produktu efektīvu veicināšanu ārējos tirgos, Eiropas Komisijai būtu jāpastiprina pasākumi līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanai PTO ietvaros, kā arī uzstāj, ka tirdzniecības nolīgumos viltojumu novēršanas jomā (ACTA) nepieciešams pastiprināti aizsargāt cilmes vietas nosaukuma (ACN) un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢN).

| 35. | viens no labākajiem veidiem, kā aizsargāt ES lauksaimniecības pārtikas produktus, ir nodrošināt, ka visiem Eiropas Savienībā pārdošanā esošajiem pārtikas produktiem (tostarp importētajiem produktiem) piemēro vienādus vai līdzvērtīgus pārtikas higiēnas un pārtikas nekaitīguma noteikumus; |
| --- | --- |

35.

viens no labākajiem veidiem, kā aizsargāt ES lauksaimniecības pārtikas produktus, ir nodrošināt, ka visiem Eiropas Savienībā pārdošanā esošajiem pārtikas produktiem (tostarp importētajiem produktiem) piemēro vienādus vai līdzvērtīgus pārtikas higiēnas un pārtikas nekaitīguma noteikumus;

Kādus pasākumus vajadzētu veikt, lai sasniegtu mērķus un šādi optimizētu Eiropas Savienības iesaistīšanos ārējā tirgū?

| 36. | uzskata, ka efektivitātes palielināšanas nolūkā ir jāpanāk, lai Komisijas uzsāktie veicināšanas pasākumi būtu labāk saskaņoti ar pasākumiem, kurus daudzgadu programmu ietvaros īsteno ražotāji; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka efektivitātes palielināšanas nolūkā ir jāpanāk, lai Komisijas uzsāktie veicināšanas pasākumi būtu labāk saskaņoti ar pasākumiem, kurus daudzgadu programmu ietvaros īsteno ražotāji;

| 37. | uzstājīgi aicina Komisiju pastiprināt un paplašināt Eiropas Savienības ražotāju atbalsta pasākumus ārējos tirgos, izmantojot daudzveidīgus un elastīgus pasākumus, kas pielāgoti konkrētajam tirgum un produktiem, kurus popularizē; |
| --- | --- |

37.

uzstājīgi aicina Komisiju pastiprināt un paplašināt Eiropas Savienības ražotāju atbalsta pasākumus ārējos tirgos, izmantojot daudzveidīgus un elastīgus pasākumus, kas pielāgoti konkrētajam tirgum un produktiem, kurus popularizē;

| 38. | uzskata, ka ir svarīgi paredzēt pasākumus, kas nodrošina un veicina MVU piekļuvi tirdzniecībai ārējā tirgū, it īpaši ar interneta starpniecību. To varētu sekmēt tīklu izveide. Varētu arī apsvērt iespēju piešķirt augstāku prioritāti vai sniegt lielāku atbalstu pasākumiem, kurus īsteno mazo vai vidējo uzņēmumu grupas; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ir svarīgi paredzēt pasākumus, kas nodrošina un veicina MVU piekļuvi tirdzniecībai ārējā tirgū, it īpaši ar interneta starpniecību. To varētu sekmēt tīklu izveide. Varētu arī apsvērt iespēju piešķirt augstāku prioritāti vai sniegt lielāku atbalstu pasākumiem, kurus īsteno mazo vai vidējo uzņēmumu grupas;

Kam būtu jāsaņem atbalsts? Vai vajadzētu dot priekšroku atsevišķiem atbalsta saņēmējiem?

| 39. | apzinās grūtības, kas saistītas ar privātā sektora dalībnieku finansiālo līdzdalību vispārējās veicināšanas kampaņās, kuru mērķis ir sekmēt vai popularizēt Eiropas ražošanas modeli vai kvalitātes shēmas, tāpēc ierosina, lai šādas kampaņas organizētu un finansētu Komisija; |
| --- | --- |

39.

apzinās grūtības, kas saistītas ar privātā sektora dalībnieku finansiālo līdzdalību vispārējās veicināšanas kampaņās, kuru mērķis ir sekmēt vai popularizēt Eiropas ražošanas modeli vai kvalitātes shēmas, tāpēc ierosina, lai šādas kampaņas organizētu un finansētu Komisija;

| 40. | uzsver, ka veicināšanas pasākumu efektivitātes nolūkā tajos jāiesaista ne tikai nozaru un starpnozaru organizācijas, kā tas paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos, bet jānodrošina arī dalībvalstu struktūru un, jo īpaši, reģionālo kolektīvo dalībnieku, kuri popularizē kvalitatīvus pārtikas un lauksaimniecības produktus, vienlīdzīga piekļuve veicināšanas instrumentiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka veicināšanas pasākumu efektivitātes nolūkā tajos jāiesaista ne tikai nozaru un starpnozaru organizācijas, kā tas paredzēts spēkā esošajos tiesību aktos, bet jānodrošina arī dalībvalstu struktūru un, jo īpaši, reģionālo kolektīvo dalībnieku, kuri popularizē kvalitatīvus pārtikas un lauksaimniecības produktus, vienlīdzīga piekļuve veicināšanas instrumentiem;

| 41. | atzinīgi vērtē pieredzi, kas gūta īstenojot pasākumu vīna popularizēšanai trešās valstīs, un uzskata, ka šo modeli varētu piemērot arī citiem produktiem un ka tā izmantošana nodrošinātu privātā sektora dalībnieku piekļuvi produktu popularizēšanai ārējos tirgos; šādi pasākumi būtu vajadzīgi nozarēs, kuras nav pietiekami strukturētas vai kurām pašreiz nav pārstāvības organizāciju; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē pieredzi, kas gūta īstenojot pasākumu vīna popularizēšanai trešās valstīs, un uzskata, ka šo modeli varētu piemērot arī citiem produktiem un ka tā izmantošana nodrošinātu privātā sektora dalībnieku piekļuvi produktu popularizēšanai ārējos tirgos; šādi pasākumi būtu vajadzīgi nozarēs, kuras nav pietiekami strukturētas vai kurām pašreiz nav pārstāvības organizāciju;

Vai ir iespējama sinerģija starp dažādiem veicināšanas un informācijas rīkiem, kas ir ES rīcībā?

| 42. | uzskata, ka ir jāsaglabā dažādi pašreiz pieejamie veicināšanas instrumenti, jo katrs no tiem atbilst kādam produktam vai produktu grupai un tiek izmantots, ņemot vērā konkrētus apstākļus, piemēram, nozares lielumu, strukturētības pakāpi, tirgus segmentu u.c., un tādēļ arī turpmāk būtu jāsaglabā specifiski informācijas un veicināšanas instrumenti papildus horizontālajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir jāsaglabā dažādi pašreiz pieejamie veicināšanas instrumenti, jo katrs no tiem atbilst kādam produktam vai produktu grupai un tiek izmantots, ņemot vērā konkrētus apstākļus, piemēram, nozares lielumu, strukturētības pakāpi, tirgus segmentu u.c., un tādēļ arī turpmāk būtu jāsaglabā specifiski informācijas un veicināšanas instrumenti papildus horizontālajiem līdzekļiem;

| 43. | aicina Komisiju nodrošināt kvalitātes un veicināšanas politikas pasākumu saskaņotību; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju nodrošināt kvalitātes un veicināšanas politikas pasākumu saskaņotību;

Kādiem vajadzētu būt pienācīgiem lauksaimniecības ražojumiem un pārtikas produktiem un pēc kādiem kritērijiem tie vērtējami?

| 44. | uzskata, ka veicināšanas sistēma būtu jāattiecina uz jebkuru ES ražotu produktu, izņemot tabaku un spirtotos dzērienus, lai gan prioritāriem vajadzētu būt pasākumiem saistībā ar produktiem, kas veicina veselīgu un sabalansētu uzturu, kā arī citiem produktiem ar diferencētas kvalitātes norādi saistībā ar Eiropas teritoriju; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka veicināšanas sistēma būtu jāattiecina uz jebkuru ES ražotu produktu, izņemot tabaku un spirtotos dzērienus, lai gan prioritāriem vajadzētu būt pasākumiem saistībā ar produktiem, kas veicina veselīgu un sabalansētu uzturu, kā arī citiem produktiem ar diferencētas kvalitātes norādi saistībā ar Eiropas teritoriju;

Kādiem vajadzētu būt veicināšanas paņēmieniem, lai tie būtu iedarbīgāki?

| 45. | piekrīt Komisijai, ka būtu jāsagrupē svarīgākie vēstījumi, kuri būtu jādefinē pašai Komisijai un jāizmanto visos veicināšanas pasākumos, popularizējot vai nu Eiropas ražošanas sistēmu, vai veselīga, sabalansēta uztura labvēlīgo ietekmi un sniedzot specifisku informāciju par kādu produktu veidu, lai varētu iepazīt Eiropas lauksaimniecības pārtikas mantojumu, tā daudzveidību, tradīcijas un kvalitāti; |
| --- | --- |

45.

piekrīt Komisijai, ka būtu jāsagrupē svarīgākie vēstījumi, kuri būtu jādefinē pašai Komisijai un jāizmanto visos veicināšanas pasākumos, popularizējot vai nu Eiropas ražošanas sistēmu, vai veselīga, sabalansēta uztura labvēlīgo ietekmi un sniedzot specifisku informāciju par kādu produktu veidu, lai varētu iepazīt Eiropas lauksaimniecības pārtikas mantojumu, tā daudzveidību, tradīcijas un kvalitāti;

| 46. | norāda, ka procesam daudzējādā ziņā jābūt elastīgākam, īpaši, lai varētu reaģēt arī uz īslaicīgām tendencēm attiecīgajos tirgos. Tas būtu jāpanāk, piemēram, īsā laikā pielāgojot direktīvas, paplašinot iespējas līdzekļu pārdalei bez papildlīguma, lai programmas, kas tiek īstenotas, labāk pielāgotu jaunajām tirgus tendencēm, kā arī samazinot prasības attiecībā uz to, cik sīki izstrādātam jābūt programmas pieteikumam, un paātrinot Komisijas lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka procesam daudzējādā ziņā jābūt elastīgākam, īpaši, lai varētu reaģēt arī uz īslaicīgām tendencēm attiecīgajos tirgos. Tas būtu jāpanāk, piemēram, īsā laikā pielāgojot direktīvas, paplašinot iespējas līdzekļu pārdalei bez papildlīguma, lai programmas, kas tiek īstenotas, labāk pielāgotu jaunajām tirgus tendencēm, kā arī samazinot prasības attiecībā uz to, cik sīki izstrādātam jābūt programmas pieteikumam, un paātrinot Komisijas lēmumu pieņemšanu;

| 47. | uzskata, ka visos iespējamos gadījumos būtu jānorāda produkta izcelsmi, saglabājot arī atsauci uz Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka visos iespējamos gadījumos būtu jānorāda produkta izcelsmi, saglabājot arī atsauci uz Eiropas Savienību;

| 48. | uzskata, ka būtu lietderīgi izmantot kolektīvās preču zīmes, tai skaitā teritoriālās preču zīmes, kuras atbalsta reģioni un kuras atbilst precīzai specifikācijai. Tāpat lauksaimniecības produktu tirdzniecības veicināšanas iespējas turpmāk nebūtu jāierobežo ar vispārēja Eiropas tēla izmantošanu, bet īpaša uzmanība jāpievērš mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un jānodrošina, ka preču zīmes un ražotājus norādīt būtu vieglāk nekā patlaban paredzētajos izņēmuma gadījumos, ja vien






  — | šāda norāde ir iekļauta kādas kolektīvās preču zīmes veicināšanas pasākumos vai saistīta ar tiem; |
| --- | --- | --- |

48.

uzskata, ka būtu lietderīgi izmantot kolektīvās preču zīmes, tai skaitā teritoriālās preču zīmes, kuras atbalsta reģioni un kuras atbilst precīzai specifikācijai. Tāpat lauksaimniecības produktu tirdzniecības veicināšanas iespējas turpmāk nebūtu jāierobežo ar vispārēja Eiropas tēla izmantošanu, bet īpaša uzmanība jāpievērš mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un jānodrošina, ka preču zīmes un ražotājus norādīt būtu vieglāk nekā patlaban paredzētajos izņēmuma gadījumos, ja vien

—

šāda norāde ir iekļauta kādas kolektīvās preču zīmes veicināšanas pasākumos vai saistīta ar tiem;

| — | privātās preču zīmes, kas iesaistītas attiecīgajā darbībā, nevar tieši saņemt Eiropas finansējumu; |
| --- | --- |

—

privātās preču zīmes, kas iesaistītas attiecīgajā darbībā, nevar tieši saņemt Eiropas finansējumu;

| 49. | uzskata, ka Eiropas līmeņa profesionālajām organizācijām var būt liela nozīme un tām jābūt svarīgam faktoram daudzvalstu programmu veicināšanā; šim mērķim to pārvaldības procedūras un struktūras jāpadara elastīgākas; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka Eiropas līmeņa profesionālajām organizācijām var būt liela nozīme un tām jābūt svarīgam faktoram daudzvalstu programmu veicināšanā; šim mērķim to pārvaldības procedūras un struktūras jāpadara elastīgākas;

Kādi Eiropas budžeta līdzekļi jāparedz šo mērķu sasniegšanai?

| 50. | piekrīt, ka attiecīgajām programmām arī turpmāk jāparedz līdzfinansējums, un dažos gadījumos, īpaši ārējiem veicināšanas pasākumiem, līdzfinansējuma likme būtu jāpaaugstina (patlaban tās maksimālais apjoms ir 50 %). Saistībā ar vajadzīgo budžetu ierosina Komisijai apzināt, kāds līdzekļu apjoms paredzēts ES konkurentvalstīs, piemēram, ASV, un, pamatojoties uz iegūto informāciju, sagatavot attiecīgu budžeta aplēsi. |
| --- | --- |

50.

piekrīt, ka attiecīgajām programmām arī turpmāk jāparedz līdzfinansējums, un dažos gadījumos, īpaši ārējiem veicināšanas pasākumiem, līdzfinansējuma likme būtu jāpaaugstina (patlaban tās maksimālais apjoms ir 50 %). Saistībā ar vajadzīgo budžetu ierosina Komisijai apzināt, kāds līdzekļu apjoms paredzēts ES konkurentvalstīs, piemēram, ASV, un, pamatojoties uz iegūto informāciju, sagatavot attiecīgu budžeta aplēsi.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/13

---

Reģionu komitejas atzinums “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam”

2012/C 54/03

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzsver, ka valsts īstenotajās romu integrācijas stratēģijās dalībvalstu valdībām pilnvērtīgi jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, ņemot vērā to, ka sociālā un ekonomiskā integrācija notiek galvenokārt vietējā līmenī; tas nozīmē arī to, ka valstu valdību uzdevums ir nodrošināt finanšu līdzekļus, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešami romu integrācijas pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka valsts īstenotajās romu integrācijas stratēģijās dalībvalstu valdībām pilnvērtīgi jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, ņemot vērā to, ka sociālā un ekonomiskā integrācija notiek galvenokārt vietējā līmenī; tas nozīmē arī to, ka valstu valdību uzdevums ir nodrošināt finanšu līdzekļus, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešami romu integrācijas pasākumu īstenošanai;

| — | aicina valstu valdības atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību centienus romu integrācijas jomā un šim nolūkam sadarbībā ar vietējo un reģionālo līmeni izveidot saskaņotu valsts noteikumu un politikas pasākumu kopumu, kas būtu daļa no skaidras ES sistēmas, kurā tiktu koordinēti dažādu politikas līmeņu mērķi un līdzekļi; |
| --- | --- |

—

aicina valstu valdības atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību centienus romu integrācijas jomā un šim nolūkam sadarbībā ar vietējo un reģionālo līmeni izveidot saskaņotu valsts noteikumu un politikas pasākumu kopumu, kas būtu daļa no skaidras ES sistēmas, kurā tiktu koordinēti dažādu politikas līmeņu mērķi un līdzekļi;

| — | uzsver, ka romu tautības iedzīvotāju nelabvēlīgais stāvoklis, kas saistīts ar diskrimināciju, nabadzību, nepietiekamo izglītības līmeni, šķēršļiem darba tirgū, segregāciju mājokļa jomā un nepietiekamo pieeju veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, jārisina visos līmeņos Eiropas Savienībā; tomēr norāda, ka jēdziens “romi” ir virsjēdziens, kas ietver arī citas tautību grupas ar līdzīgām kultūras iezīmēm un ar sociālās marginalizācijas un atstumtības vēsturi Eiropas sabiedrībā (sinti, čigāni, ceļotāji, kali, gājēji, aškali u.c.), bet tās nav pielīdzināmas vienotai sociālajai un kultūras grupai; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka romu tautības iedzīvotāju nelabvēlīgais stāvoklis, kas saistīts ar diskrimināciju, nabadzību, nepietiekamo izglītības līmeni, šķēršļiem darba tirgū, segregāciju mājokļa jomā un nepietiekamo pieeju veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, jārisina visos līmeņos Eiropas Savienībā; tomēr norāda, ka jēdziens “romi” ir virsjēdziens, kas ietver arī citas tautību grupas ar līdzīgām kultūras iezīmēm un ar sociālās marginalizācijas un atstumtības vēsturi Eiropas sabiedrībā (sinti, čigāni, ceļotāji, kali, gājēji, aškali u.c.), bet tās nav pielīdzināmas vienotai sociālajai un kultūras grupai;

| — | uzskata, ka minēto mērķu īstenošanai ir būtiski ņemt vērā dzimumu aspektu un novērst dažāda veida diskrimināciju, kurai pakļautas romu sievietes kā kopienas iekšienē, tā arī ārpus tās. Ir jāsekmē viņu līdzdalība un sociālā atbildība, piedāvājot viņām izglītības, apmācības un darba iespējas. Tas pozitīvi ietekmē visu ģimeni, kā arī bērnu veselību un izglītību. |
| --- | --- |

—

uzskata, ka minēto mērķu īstenošanai ir būtiski ņemt vērā dzimumu aspektu un novērst dažāda veida diskrimināciju, kurai pakļautas romu sievietes kā kopienas iekšienē, tā arī ārpus tās. Ir jāsekmē viņu līdzdalība un sociālā atbildība, piedāvājot viņām izglītības, apmācības un darba iespējas. Tas pozitīvi ietekmē visu ģimeni, kā arī bērnu veselību un izglītību.

| Ziņotājs | Alvaro ANCISI kgs (IT/PPE), Ravennas pilsētas padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam”
  COM(2011) 173 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Alvaro ANCISI kgs (IT/PPE), Ravennas pilsētas padomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam”

COM(2011) 173 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | pauž gandarījumu par Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam”, jo tas ir svarīgs solis, lai ES līmenī uzlabotu romu integrācijas politikas pasākumu saskaņošanu; |
| --- | --- |

1.

pauž gandarījumu par Komisijas paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam”, jo tas ir svarīgs solis, lai ES līmenī uzlabotu romu integrācijas politikas pasākumu saskaņošanu;

| 2. | piekrīt ES Padomes secinājumiem par Komisijas 2011. gada 19. maija paziņojumu, kuros Padome aicina Komisiju turpināt darba grupas romu jautājumos darbību, lai romu integrācija tiktu iekļauta visos ES īstenotajos politikas pasākumos un lai novērtētu ES līdzekļu nozīmi centienos, kuru mērķis ir panākt virzību romu integrācijā Eiropas Savienībā, kā arī paplašināšanās politikas ietvaros; |
| --- | --- |

2.

piekrīt ES Padomes secinājumiem par Komisijas 2011. gada 19. maija paziņojumu, kuros Padome aicina Komisiju turpināt darba grupas romu jautājumos darbību, lai romu integrācija tiktu iekļauta visos ES īstenotajos politikas pasākumos un lai novērtētu ES līdzekļu nozīmi centienos, kuru mērķis ir panākt virzību romu integrācijā Eiropas Savienībā, kā arī paplašināšanās politikas ietvaros;

| 3. | ar gandarījumu pieņem zināšanai Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. martā pieņemto rezolūciju par romu integrācijas pārvaldību “ES stratēģija romu integrācijai” (1). Tajā Komisija tiek aicināta noteikt stratēģijas prioritārās jomas un sagatavot ceļvedi, kura mērķis ir ES līmenī noteikt obligāto standartu minimumu tādās prioritārās jomās kā izglītība, nodarbinātība, mājoklis un veselības aprūpe; |
| --- | --- |

3.

ar gandarījumu pieņem zināšanai Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. martā pieņemto rezolūciju par romu integrācijas pārvaldību “ES stratēģija romu integrācijai” (1). Tajā Komisija tiek aicināta noteikt stratēģijas prioritārās jomas un sagatavot ceļvedi, kura mērķis ir ES līmenī noteikt obligāto standartu minimumu tādās prioritārās jomās kā izglītība, nodarbinātība, mājoklis un veselības aprūpe;

| 4. | atkārtoti piedāvā sadarboties ar Komisiju, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai veicinātu politikas pasākumu saskaņotību un likumsakarību, kā arī izstrādātu kopīgus vērtēšanas standartus, kas ļautu apkarot jebkādu pret romiem vērstu segregāciju un diskrimināciju un veicinātu viņu integrāciju (2); |
| --- | --- |

4.

atkārtoti piedāvā sadarboties ar Komisiju, Eiropas iestādēm un dalībvalstīm, lai veicinātu politikas pasākumu saskaņotību un likumsakarību, kā arī izstrādātu kopīgus vērtēšanas standartus, kas ļautu apkarot jebkādu pret romiem vērstu segregāciju un diskrimināciju un veicinātu viņu integrāciju (2);

| 5. | uzsver, ka romu tautības iedzīvotāju nelabvēlīgais stāvoklis, kas saistīts ar diskrimināciju, nabadzību, nepietiekamo izglītības līmeni, šķēršļiem darba tirgū, segregāciju mājokļa jomā un nepietiekamo pieeju veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, jārisina visos līmeņos Eiropas Savienībā; tomēr norāda, ka jēdziens “romi” ir virsjēdziens, kas ietver arī citas tautību grupas ar līdzīgām kultūras iezīmēm un ar sociālās marginalizācijas un atstumtības vēsturi Eiropas sabiedrībā (sinti, čigāni, ceļotāji, kali, gājēji, aškali u.c.), bet tās nav pielīdzināmas vienotai sociālajai un kultūras grupai; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka romu tautības iedzīvotāju nelabvēlīgais stāvoklis, kas saistīts ar diskrimināciju, nabadzību, nepietiekamo izglītības līmeni, šķēršļiem darba tirgū, segregāciju mājokļa jomā un nepietiekamo pieeju veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, jārisina visos līmeņos Eiropas Savienībā; tomēr norāda, ka jēdziens “romi” ir virsjēdziens, kas ietver arī citas tautību grupas ar līdzīgām kultūras iezīmēm un ar sociālās marginalizācijas un atstumtības vēsturi Eiropas sabiedrībā (sinti, čigāni, ceļotāji, kali, gājēji, aškali u.c.), bet tās nav pielīdzināmas vienotai sociālajai un kultūras grupai;

| 6. | uzsver, ka valsts īstenotajās romu integrācijas stratēģijās dalībvalstu valdībām pilnvērtīgi jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, ņemot vērā to, ka sociālā un ekonomiskā integrācija notiek galvenokārt vietējā līmenī; tas nozīmē arī to, ka valstu valdību uzdevums ir nodrošināt finanšu līdzekļus, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešami romu integrācijas pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka valsts īstenotajās romu integrācijas stratēģijās dalībvalstu valdībām pilnvērtīgi jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, ņemot vērā to, ka sociālā un ekonomiskā integrācija notiek galvenokārt vietējā līmenī; tas nozīmē arī to, ka valstu valdību uzdevums ir nodrošināt finanšu līdzekļus, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešami romu integrācijas pasākumu īstenošanai;

| 7. | aicina valstu valdības atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību centienus romu integrācijas jomā un šim nolūkam sadarbībā ar vietējo un reģionālo līmeni izveidot saskaņotu valsts noteikumu un politikas pasākumu kopumu, kas būtu daļa no skaidras ES sistēmas, kurā tiktu koordinēti dažādu politikas līmeņu mērķi un līdzekļi; |
| --- | --- |

7.

aicina valstu valdības atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību centienus romu integrācijas jomā un šim nolūkam sadarbībā ar vietējo un reģionālo līmeni izveidot saskaņotu valsts noteikumu un politikas pasākumu kopumu, kas būtu daļa no skaidras ES sistēmas, kurā tiktu koordinēti dažādu politikas līmeņu mērķi un līdzekļi;

| 8. | pauž gandarījumu par Komisijas uzskatu, ka tāda pieeja, kas nepārprotami vērsta uz romiem un viņu ļoti konkrētajām vajadzībām un kas pilnīgi iekļaujas plašākā stratēģijā cīņai pret nabadzību un atstumtību, ir ne tikai savietojama ar nediskriminācijas principu gan ES, gan arī valstu līmenī, bet būtībā ir arī vienīgais veids, kā šo specifisko problēmu risināt; |
| --- | --- |

8.

pauž gandarījumu par Komisijas uzskatu, ka tāda pieeja, kas nepārprotami vērsta uz romiem un viņu ļoti konkrētajām vajadzībām un kas pilnīgi iekļaujas plašākā stratēģijā cīņai pret nabadzību un atstumtību, ir ne tikai savietojama ar nediskriminācijas principu gan ES, gan arī valstu līmenī, bet būtībā ir arī vienīgais veids, kā šo specifisko problēmu risināt;

| 9. | pauž gandarījumu par to, ka Komisija uzsver tādu politikas pasākumu nepieciešamību, kuros ņemtas vērā teritoriālās īpatnības un nelabvēlīgā stāvoklī esoši mikroreģioni, kam vajadzīgs īpašs atbalsts; |
| --- | --- |

9.

pauž gandarījumu par to, ka Komisija uzsver tādu politikas pasākumu nepieciešamību, kuros ņemtas vērā teritoriālās īpatnības un nelabvēlīgā stāvoklī esoši mikroreģioni, kam vajadzīgs īpašs atbalsts;

| 10. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka nedz ar aizliegumu jebkādā veidā diskriminēt rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes dēļ vai tādēļ, ka persona pieder pie kādas minoritātes (sk. Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu), nedz ar sociāliem un ekonomikas pasākumiem nepietiek, lai apkarotu romu tautības iedzīvotāju sociālo atstumtību un uzlabotu viņu situāciju; |
| --- | --- |

10.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka nedz ar aizliegumu jebkādā veidā diskriminēt rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes dēļ vai tādēļ, ka persona pieder pie kādas minoritātes (sk. Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu), nedz ar sociāliem un ekonomikas pasākumiem nepietiek, lai apkarotu romu tautības iedzīvotāju sociālo atstumtību un uzlabotu viņu situāciju;

| 11. | uzskata, ka jāturpina uzsvērt prasību par aizspriedumu, rasisma, tiešas un netiešas diskriminācijas (īpašu uzmanību pievēršot daudzkārtējai diskriminācijai) un segregācijas apkarošanu un to, ka jāmaina iedzīvotāju attieksme; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka jāturpina uzsvērt prasību par aizspriedumu, rasisma, tiešas un netiešas diskriminācijas (īpašu uzmanību pievēršot daudzkārtējai diskriminācijai) un segregācijas apkarošanu un to, ka jāmaina iedzīvotāju attieksme;

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas pausto nodomu atbalstīt romu integrācijas stratēģijas dalībvalstīs, pirmkārt, nosakot sasniedzamus, izvērtējamus un salīdzināmus mērķus, laika grafiku un instrumentus, kā arī tādas tehniskās palīdzības sniegšanas iespējas, kas ļauj uzlabot dalībvalstu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas spējas, un, otrkārt, paredzot ES finansējumu, lai papildinātu un atbalstītu dalībvalstu piešķirtos līdzekļus; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Komisijas pausto nodomu atbalstīt romu integrācijas stratēģijas dalībvalstīs, pirmkārt, nosakot sasniedzamus, izvērtējamus un salīdzināmus mērķus, laika grafiku un instrumentus, kā arī tādas tehniskās palīdzības sniegšanas iespējas, kas ļauj uzlabot dalībvalstu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas spējas, un, otrkārt, paredzot ES finansējumu, lai papildinātu un atbalstītu dalībvalstu piešķirtos līdzekļus;

| 13. | atbalsta Komisijas centienus, kas virzīti uz to, lai konkrēti apzinātu ES izvirzīto mērķu īstenošanai nepieciešamos instrumentus. Viens no tādiem instrumentiem ir kopā ar Eiropas Padomi īstenotā iniciatīva, kuras mērķis ir divu gadu laikā apmācīt 1 000 romu tautības vidutājus, lai sekmētu romu tautības bērnu integrāciju mācību iestādēs un nostiprinātu saiknes ar romu kopienu. |
| --- | --- |

13.

atbalsta Komisijas centienus, kas virzīti uz to, lai konkrēti apzinātu ES izvirzīto mērķu īstenošanai nepieciešamos instrumentus. Viens no tādiem instrumentiem ir kopā ar Eiropas Padomi īstenotā iniciatīva, kuras mērķis ir divu gadu laikā apmācīt 1 000 romu tautības vidutājus, lai sekmētu romu tautības bērnu integrāciju mācību iestādēs un nostiprinātu saiknes ar romu kopienu.

Četri prioritārie romu integrācijas mērķi: piekļuve izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei un mājokļiem

| 14. | uzskata, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašas pilnvaras četrās prioritārajās rīcības jomās, kuras Komisija uzskata par ļoti svarīgām cīņā pret romu tautības iedzīvotāju segregāciju un sociālo un ekonomisko atstumtību. Tāpat Komiteja ir pārliecināta, ka sociālā kohēzija veidojas tieši vietējā līmenī; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka daudzās dalībvalstīs vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašas pilnvaras četrās prioritārajās rīcības jomās, kuras Komisija uzskata par ļoti svarīgām cīņā pret romu tautības iedzīvotāju segregāciju un sociālo un ekonomisko atstumtību. Tāpat Komiteja ir pārliecināta, ka sociālā kohēzija veidojas tieši vietējā līmenī;

| 15. | uzskata, ka, atsaucoties uz minētajiem četriem prioritārajiem mērķiem, ir svarīgi, lai Komisija aicinātu dalībvalstis noteikt konkrētus, salīdzināmus un izmērāmus rādītājus un, pamatojoties uz tiem, izveidot stabilu uzraudzības sistēmu, kas ļauj novērtēt paveikto romu tautības iedzīvotāju integrācijā un nelabvēlīgās situācijas novēršanā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka, atsaucoties uz minētajiem četriem prioritārajiem mērķiem, ir svarīgi, lai Komisija aicinātu dalībvalstis noteikt konkrētus, salīdzināmus un izmērāmus rādītājus un, pamatojoties uz tiem, izveidot stabilu uzraudzības sistēmu, kas ļauj novērtēt paveikto romu tautības iedzīvotāju integrācijā un nelabvēlīgās situācijas novēršanā;

| 16. | atbalsta tādus mērķus kā
  —   piekļuve izglītībai: jānodrošina, ka visi romu tautības bērni neatkarīgi no tā, vai viņi pastāvīgi uzturas vienā vietā vai ne, iegūst pamatizglītību un ka viņiem ir pieejama kvalitatīva izglītība, un viņi nav pakļauti diskriminācijai vai segregācijai; jāuzlabo piekļuve labai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kas nodrošina vienādu attieksmi un vienlīdzīgu iespēju principa ievērošanu, jāsamazina to skolēnu skaits, kuri priekšlaicīgi pārtrauc mācības vidusskolā, un kopumā jāveicina analfabētisma izskaušana romu vidū;
  —   piekļuve nodarbinātībai: jāsamazina nodarbinātības līmeņa atšķirības starp romiem un pārējiem iedzīvotājiem, bez diskriminācijas nodrošinot romiem pilnīgu piekļuvi arodapmācībai, darba tirgum un pašnodarbinātības iespējām un rosinot izmantot mikrokredītus un valsts nodarbinātības dienestu sniegtos starpniecības pakalpojumiem;
  —   piekļuve veselības aprūpei: jānodrošina romiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, normāla piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, kā arī jāsniedz viņiem profilaktiska aprūpe un sociālie pakalpojumi tādā pašā mērā kā pārējiem iedzīvotājiem; tāpēc romi aktīvi jāiesaista viņiem paredzētās veselības aprūpes programmās; turklāt ir jāturpina centieni samazināt atšķirības starp romu kopienas veselības rādītājiem un vidējiem Eiropas rādītājiem;
  —   piekļuve mājokļiem un būtiskiem pakalpojumiem: jāveicina nediskriminējoša piekļuve mājokļiem, tostarp sociālajiem mājokļiem, kā arī tādiem svarīgiem sabiedriskiem pakalpojumiem kā ūdens, elektrības un gāzes apgāde; tāpat jāņem vērā to romu īpašās vajadzības, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas; |
| --- | --- |

16.

atbalsta tādus mērķus kā

—   piekļuve izglītībai: jānodrošina, ka visi romu tautības bērni neatkarīgi no tā, vai viņi pastāvīgi uzturas vienā vietā vai ne, iegūst pamatizglītību un ka viņiem ir pieejama kvalitatīva izglītība, un viņi nav pakļauti diskriminācijai vai segregācijai; jāuzlabo piekļuve labai agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kas nodrošina vienādu attieksmi un vienlīdzīgu iespēju principa ievērošanu, jāsamazina to skolēnu skaits, kuri priekšlaicīgi pārtrauc mācības vidusskolā, un kopumā jāveicina analfabētisma izskaušana romu vidū;

—   piekļuve nodarbinātībai: jāsamazina nodarbinātības līmeņa atšķirības starp romiem un pārējiem iedzīvotājiem, bez diskriminācijas nodrošinot romiem pilnīgu piekļuvi arodapmācībai, darba tirgum un pašnodarbinātības iespējām un rosinot izmantot mikrokredītus un valsts nodarbinātības dienestu sniegtos starpniecības pakalpojumiem;

—   piekļuve veselības aprūpei: jānodrošina romiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, normāla piekļuve kvalitatīvai veselības aprūpei, kā arī jāsniedz viņiem profilaktiska aprūpe un sociālie pakalpojumi tādā pašā mērā kā pārējiem iedzīvotājiem; tāpēc romi aktīvi jāiesaista viņiem paredzētās veselības aprūpes programmās; turklāt ir jāturpina centieni samazināt atšķirības starp romu kopienas veselības rādītājiem un vidējiem Eiropas rādītājiem;

—   piekļuve mājokļiem un būtiskiem pakalpojumiem: jāveicina nediskriminējoša piekļuve mājokļiem, tostarp sociālajiem mājokļiem, kā arī tādiem svarīgiem sabiedriskiem pakalpojumiem kā ūdens, elektrības un gāzes apgāde; tāpat jāņem vērā to romu īpašās vajadzības, kuriem nav pastāvīgas dzīvesvietas;

| 17. | uzskata, ka minēto mērķu īstenošanai ir būtiski ņemt vērā dzimumu aspektu un novērst dažāda veida diskrimināciju, kurai pakļautas romu sievietes kā kopienas iekšienē, tā arī ārpus tās. Ir jāsekmē viņu līdzdalība un sociālā atbildība, piedāvājot viņām izglītības, apmācības un darba iespējas. Tas pozitīvi ietekmē visu ģimeni, kā arī bērnu veselību un izglītību; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka minēto mērķu īstenošanai ir būtiski ņemt vērā dzimumu aspektu un novērst dažāda veida diskrimināciju, kurai pakļautas romu sievietes kā kopienas iekšienē, tā arī ārpus tās. Ir jāsekmē viņu līdzdalība un sociālā atbildība, piedāvājot viņām izglītības, apmācības un darba iespējas. Tas pozitīvi ietekmē visu ģimeni, kā arī bērnu veselību un izglītību;

| 18. | uzskata, ka ne tikai ekonomisko un nodarbinātības iespēju trūkums, bet arī sociālā atstumtība un diskriminācija saistībā ar piekļuvi pakalpojumiem ir iespējamais iemesls romu tautības iedzīvotāju mobilitātei Eiropas Savienībā, tāpēc ir vajadzīgas ES stratēģijas un līdzekļi, lai risinātu šo problēmu un sekmētu sadarbību starp reģioniem, no kuriem romi izceļo, un reģioniem, kas ir viņu galamērķis. |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ne tikai ekonomisko un nodarbinātības iespēju trūkums, bet arī sociālā atstumtība un diskriminācija saistībā ar piekļuvi pakalpojumiem ir iespējamais iemesls romu tautības iedzīvotāju mobilitātei Eiropas Savienībā, tāpēc ir vajadzīgas ES stratēģijas un līdzekļi, lai risinātu šo problēmu un sekmētu sadarbību starp reģioniem, no kuriem romi izceļo, un reģioniem, kas ir viņu galamērķis.

Subsidiaritātes un proporcionalitātes ievērošanas analīze

| 19. | subsidiaritātes un proporcionalitātes principa (kā tie definēti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā) ievērošanu vērtē šādi:






  — | Komisijas paziņojums atbilst subsidiaritātes principam, jo Eiropas romu kopienas pārvalstu raksturs un kopīgie aspekti, kādi piemīt sociālajai atstumtībai, kurai minētā kopiena pakļauta dažādos Eiropas reģionos, nozīmē, ka ierosinātos pasākumus vislabāk var īstenot ES līmenī; |
| --- | --- | --- |

19.

subsidiaritātes un proporcionalitātes principa (kā tie definēti Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā) ievērošanu vērtē šādi:

—

Komisijas paziņojums atbilst subsidiaritātes principam, jo Eiropas romu kopienas pārvalstu raksturs un kopīgie aspekti, kādi piemīt sociālajai atstumtībai, kurai minētā kopiena pakļauta dažādos Eiropas reģionos, nozīmē, ka ierosinātos pasākumus vislabāk var īstenot ES līmenī;

| — | ar ierosinātajiem pasākumiem netiek ieviesti jauni tiesiskie instrumenti, jo, pirmkārt, tiem piemēro atvērto koordinācijas metodi un, otrkārt, vairāki no tiem ir balstīti uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, un tādējādi tie atbilst proporcionalitātes principam; |
| --- | --- |

—

ar ierosinātajiem pasākumiem netiek ieviesti jauni tiesiskie instrumenti, jo, pirmkārt, tiem piemēro atvērto koordinācijas metodi un, otrkārt, vairāki no tiem ir balstīti uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, un tādējādi tie atbilst proporcionalitātes principam;

| 20. | pieņem zināšanai ziņojumu par subsidiaritātes uzraudzības tīkla rīkoto apspriešanos, un atzinīgi vērtē tā ieguldījumu:






  — | RK subsidiaritātes uzraudzības tīkls, uzskatot, ka Komisijas paziņojumā skatītais jautājums ir viens no tiem, kas grūti risināmi no subsidiaritātes viedokļa, apspriedās ar tīkla dalībniekiem, un apspriešanās noslēdzās 2011. gada 5. augustā. Ziņojuma secinājumos teikts, ka Komisijas paziņojums ir nepieciešams, jo tas var sniegt pievienoto vērtību, tāpēc subsidiaritātes princips ir ievērots; |
| --- | --- | --- |

20.

pieņem zināšanai ziņojumu par subsidiaritātes uzraudzības tīkla rīkoto apspriešanos, un atzinīgi vērtē tā ieguldījumu:

—

RK subsidiaritātes uzraudzības tīkls, uzskatot, ka Komisijas paziņojumā skatītais jautājums ir viens no tiem, kas grūti risināmi no subsidiaritātes viedokļa, apspriedās ar tīkla dalībniekiem, un apspriešanās noslēdzās 2011. gada 5. augustā. Ziņojuma secinājumos teikts, ka Komisijas paziņojums ir nepieciešams, jo tas var sniegt pievienoto vērtību, tāpēc subsidiaritātes princips ir ievērots;

| — | ziņojumā teikts, ka romu kopienai jāsaglabā sava identitāte; |
| --- | --- |

—

ziņojumā teikts, ka romu kopienai jāsaglabā sava identitāte;

| — | tajā arī uzsvērts, ka valstu un reģionālie politikas pasākumi atstumtības un nabadzības apkarošanā nav bijuši pārāk sekmīgi un ka valstu individuālajām iniciatīvām trūkst konsekvences, tāpēc to radītais pamats tiek uzskatīts par sadrumstalotu; |
| --- | --- |

—

tajā arī uzsvērts, ka valstu un reģionālie politikas pasākumi atstumtības un nabadzības apkarošanā nav bijuši pārāk sekmīgi un ka valstu individuālajām iniciatīvām trūkst konsekvences, tāpēc to radītais pamats tiek uzskatīts par sadrumstalotu;

| — | apspriešanās dalībnieki konkrēti norādīja, ka romu integrācija ir pārvalstiska rakstura jautājums, kas jārisina saskaņoti un kas var skart vairākas dalībvalstis vienlaicīgi; |
| --- | --- |

—

apspriešanās dalībnieki konkrēti norādīja, ka romu integrācija ir pārvalstiska rakstura jautājums, kas jārisina saskaņoti un kas var skart vairākas dalībvalstis vienlaicīgi;

| — | tādējādi ES rīcībai var būt daudzējādā ziņā labvēlīga ietekme, piemēram, lielāka dalībvalstu īstenoto stratēģiju likumsakarība un efektivitāte vai vispārējas un integrētas pieejas ieviešana. ES rīcība turklāt ļautu uzlabot informācijas un kontaktu apmaiņu un līdzfinansējuma projektus integrācijas jomā. ES rīcība var būt arī ļoti efektīva, lai palielinātu izpratni par nepieciešamību uzlabot romu stāvokli; |
| --- | --- |

—

tādējādi ES rīcībai var būt daudzējādā ziņā labvēlīga ietekme, piemēram, lielāka dalībvalstu īstenoto stratēģiju likumsakarība un efektivitāte vai vispārējas un integrētas pieejas ieviešana. ES rīcība turklāt ļautu uzlabot informācijas un kontaktu apmaiņu un līdzfinansējuma projektus integrācijas jomā. ES rīcība var būt arī ļoti efektīva, lai palielinātu izpratni par nepieciešamību uzlabot romu stāvokli;

| — | apspriešanās gaitā arī uzsvērts, ka dalībvalstīm kopā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām jābūt spējīgām izstrādāt atbilstīgas stratēģijas, kurās ņemti vērā vietējie apstākļi un romu tautības iedzīvotāju skaits un raksturs. Tāpēc, lai minētie pasākumi būtu sekmīgi, vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai šādu pasākumu izstrādē un plānošanā ir izšķirīga nozīme; |
| --- | --- |

—

apspriešanās gaitā arī uzsvērts, ka dalībvalstīm kopā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām jābūt spējīgām izstrādāt atbilstīgas stratēģijas, kurās ņemti vērā vietējie apstākļi un romu tautības iedzīvotāju skaits un raksturs. Tāpēc, lai minētie pasākumi būtu sekmīgi, vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai šādu pasākumu izstrādē un plānošanā ir izšķirīga nozīme;

| 21. | uzskata, ka jānosaka, kuri no pašreizējiem koordinācijas mehānismiem, ieskaitot atvērto koordinācijas metodi, ir visefektīvākie līdzekļi, kas ļauj piedāvāt dalībvalstīm strukturētākas sadarbības instrumentus, piemēram, lai ar romiem saistītos jautājumus sistemātiski integrētu ES un valstu politikā un ieviestu obligāto standartu minimumu, kurš sekmētu romu mazākumtautības sociālo, ekonomisko un kultūras integrāciju; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka jānosaka, kuri no pašreizējiem koordinācijas mehānismiem, ieskaitot atvērto koordinācijas metodi, ir visefektīvākie līdzekļi, kas ļauj piedāvāt dalībvalstīm strukturētākas sadarbības instrumentus, piemēram, lai ar romiem saistītos jautājumus sistemātiski integrētu ES un valstu politikā un ieviestu obligāto standartu minimumu, kurš sekmētu romu mazākumtautības sociālo, ekonomisko un kultūras integrāciju;

| 22. | turklāt uzskata, ka jānostiprina daudzlīmeņu pārvaldība, kas lēmumu pieņemšanas procesā ļauj iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības un neuzskata tās tikai par izpildītājām, bet piešķir tām instrumentus un finanšu līdzekļus sarežģīto jautājumu risināšanai romu integrācijas jomā. |
| --- | --- |

22.

turklāt uzskata, ka jānostiprina daudzlīmeņu pārvaldība, kas lēmumu pieņemšanas procesā ļauj iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības un neuzskata tās tikai par izpildītājām, bet piešķir tām instrumentus un finanšu līdzekļus sarežģīto jautājumu risināšanai romu integrācijas jomā.

Nobeiguma ieteikumi

| 23. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt vai pārskatīt savas romu integrācijas stratēģijas atbilstoši Komisijas paredzētajam laika grafikam un lēmumu pieņemšanā un īstenošanā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī pilnvērtīgi izmantot to labo praksi, ņemot vērā, ka bez vietējo un reģionālo pašvaldību aktīvas līdzdalības nebūs iespējams īstenot mērķus, kas noteikti ES programmā attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

23.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt vai pārskatīt savas romu integrācijas stratēģijas atbilstoši Komisijas paredzētajam laika grafikam un lēmumu pieņemšanā un īstenošanā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī pilnvērtīgi izmantot to labo praksi, ņemot vērā, ka bez vietējo un reģionālo pašvaldību aktīvas līdzdalības nebūs iespējams īstenot mērķus, kas noteikti ES programmā attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam;

| 24. | iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām savas romu integrācijas stratēģijas izstrādāt, īstenot un kontrolēt, cieši sadarbojoties ar romu pilsonisko sabiedrību un izmantojot dažādus pārstāvības, apspriešanās un līdzdalības veidus, lai minēto sabiedrību iesaistītu attiecīgo politikas pasākumu un projektu izstrādē, pieņemšanā, piemērošanā, uzraudzībā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

24.

iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām savas romu integrācijas stratēģijas izstrādāt, īstenot un kontrolēt, cieši sadarbojoties ar romu pilsonisko sabiedrību un izmantojot dažādus pārstāvības, apspriešanās un līdzdalības veidus, lai minēto sabiedrību iesaistītu attiecīgo politikas pasākumu un projektu izstrādē, pieņemšanā, piemērošanā, uzraudzībā un novērtēšanā;

| 25. | iesaka dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām ieviest efektīvas uzraudzības sistēmas, kas ļautu novērtēt romu integrācijas metožu ietekmi, lai ar tām varētu iepazīstināt visas attiecīgās iestādes un ieinteresētās grupas; |
| --- | --- |

25.

iesaka dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām ieviest efektīvas uzraudzības sistēmas, kas ļautu novērtēt romu integrācijas metožu ietekmi, lai ar tām varētu iepazīstināt visas attiecīgās iestādes un ieinteresētās grupas;

| 26. | iesaka nekavējoties īstenot ar romu jautājumiem saistītos lēmumus, kas pieņemti pilsētu mēru sammitā, kurš notika 2011. gada 22. septembrī Strasbūrā; |
| --- | --- |

26.

iesaka nekavējoties īstenot ar romu jautājumiem saistītos lēmumus, kas pieņemti pilsētu mēru sammitā, kurš notika 2011. gada 22. septembrī Strasbūrā;

| 27. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt stratēģiju, kas ļautu risināt romu tautības iedzīvotāju integrācijas jautājumu, ņemot vērā, ka viņi ir ne tikai sabiedrības grupa, kura atrodas sociāli un ekonomiski nelabvēlīgā situācijā, bet arī mazākumtautība, uz ko attiecas Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencija (ETS Nr. 157), kā to iesaka Eiropas Padome; |
| --- | --- |

27.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt stratēģiju, kas ļautu risināt romu tautības iedzīvotāju integrācijas jautājumu, ņemot vērā, ka viņi ir ne tikai sabiedrības grupa, kura atrodas sociāli un ekonomiski nelabvēlīgā situācijā, bet arī mazākumtautība, uz ko attiecas Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencija (ETS Nr. 157), kā to iesaka Eiropas Padome;

| 28. | aicina Eiropas Komisiju nodrošināt finansējumu un citus resursus, kas vajadzīgi dažādo rīcības plānu un iniciatīvu īstenošanai; |
| --- | --- |

28.

aicina Eiropas Komisiju nodrošināt finansējumu un citus resursus, kas vajadzīgi dažādo rīcības plānu un iniciatīvu īstenošanai;

| 29. | iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām veicināt darbību, kuras mērķis ir iepazīstināt ar romu tautības iedzīvotāju kultūru un identitāti, jo tas ir būtiski, lai novērstu stereotipus, ksenofobiju un rasismu un veicinātu sociālo un ekonomisko integrāciju bez kultūras asimilācijas apdraudējuma; |
| --- | --- |

29.

iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām veicināt darbību, kuras mērķis ir iepazīstināt ar romu tautības iedzīvotāju kultūru un identitāti, jo tas ir būtiski, lai novērstu stereotipus, ksenofobiju un rasismu un veicinātu sociālo un ekonomisko integrāciju bez kultūras asimilācijas apdraudējuma;

| 30. | iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenot stratēģijas, kuru mērķis ir apkarot pret romiem vērstus aizspriedumus, rasismu un diskrimināciju, jo, ja nemainās sabiedrības attieksme, ar sociāliem un ekonomikas pasākumi vien nepietiek, lai sekmētu romu tautības iedzīvotāju integrāciju; |
| --- | --- |

30.

iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām īstenot stratēģijas, kuru mērķis ir apkarot pret romiem vērstus aizspriedumus, rasismu un diskrimināciju, jo, ja nemainās sabiedrības attieksme, ar sociāliem un ekonomikas pasākumi vien nepietiek, lai sekmētu romu tautības iedzīvotāju integrāciju;

| 31. | iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt konkrētus un specifiskus pasākumus, lai novērstu trūkumus un romu tautības iedzīvotājiem garantētu vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai, sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, mājoklim un pamatpakalpojumiem un vienlaikus ar romu tautības kultūras vidutāju starpniecību nostiprinātu attiecības ar romu tautības iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

31.

iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt konkrētus un specifiskus pasākumus, lai novērstu trūkumus un romu tautības iedzīvotājiem garantētu vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai, sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, mājoklim un pamatpakalpojumiem un vienlaikus ar romu tautības kultūras vidutāju starpniecību nostiprinātu attiecības ar romu tautības iedzīvotājiem;

| 32. | iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām veicināt romu integrācijas stratēģijas un ES nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas stratēģiju saskaņotu ieviešanu, kā arī, pilnīgas integrācijas un tiesību ievērošanas labad nodrošinot izglītības pakalpojumus, palīdzības un aprūpes pakalpojumus bērniem, kas jaunāki par trim gadiem, nepieļaut romu bērnu marginalizāciju un atstumšanu jau agrā bērnībā. Ņemot vērā, ka sociālā un ekonomiskā atstumtība aptver vairākas paaudzes, bērnu nabadzības un segregācijas samazināšana ievērojami pazemina turpmāko atstumtības un diskriminācijas risku sociālajā, ekonomikas un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

32.

iesaka dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām veicināt romu integrācijas stratēģijas un ES nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas stratēģiju saskaņotu ieviešanu, kā arī, pilnīgas integrācijas un tiesību ievērošanas labad nodrošinot izglītības pakalpojumus, palīdzības un aprūpes pakalpojumus bērniem, kas jaunāki par trim gadiem, nepieļaut romu bērnu marginalizāciju un atstumšanu jau agrā bērnībā. Ņemot vērā, ka sociālā un ekonomiskā atstumtība aptver vairākas paaudzes, bērnu nabadzības un segregācijas samazināšana ievērojami pazemina turpmāko atstumtības un diskriminācijas risku sociālajā, ekonomikas un nodarbinātības jomā;

| 33. | iesaka reģionālajām un vietējām pašvaldībām veikt labas prakses apmaiņu romu integrācijas jomā, jo tīkli, piemēram, EUROCITIES, kā arī starptautiskas organizācijas un citi dalībnieki (gan valstiskie, gan arī nevalstiskie), kas aktīvi darbojas minētajās četrās prioritārajās jomās, ES programmu romu integrācijai var palīdzēt īstenot, izmantojot vietējo skatījumu un iesaistot visu Eiropas valstu pilsētas; |
| --- | --- |

33.

iesaka reģionālajām un vietējām pašvaldībām veikt labas prakses apmaiņu romu integrācijas jomā, jo tīkli, piemēram, EUROCITIES, kā arī starptautiskas organizācijas un citi dalībnieki (gan valstiskie, gan arī nevalstiskie), kas aktīvi darbojas minētajās četrās prioritārajās jomās, ES programmu romu integrācijai var palīdzēt īstenot, izmantojot vietējo skatījumu un iesaistot visu Eiropas valstu pilsētas;

| 34. | iesaka dalībvalstīm atsaukties uz Komisijas aicinājumu un izmantot romu integrācijas atbalstam paredzētos ES finanšu instrumentus, piemēram, struktūrfondus, Eiropas Lauksaimniecības fondu un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu. Šajā sakarā ne tikai jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības un romu pilsoniskā sabiedrība, bet arī jāapspriežas ar starptautiskām, reliģiskām un nevalstiskām organizācijām, ja runa ir par ES tehniskās palīdzības izmantošanu projektu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas spēju uzlabošanai. |
| --- | --- |

34.

iesaka dalībvalstīm atsaukties uz Komisijas aicinājumu un izmantot romu integrācijas atbalstam paredzētos ES finanšu instrumentus, piemēram, struktūrfondus, Eiropas Lauksaimniecības fondu un Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu. Šajā sakarā ne tikai jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības un romu pilsoniskā sabiedrība, bet arī jāapspriežas ar starptautiskām, reliģiskām un nevalstiskām organizācijām, ja runa ir par ES tehniskās palīdzības izmantošanu projektu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas spēju uzlabošanai.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  INI/2010/2276.

1

INI/2010/2276.

(2)  RK atzinums par tematu “Romu sociālā un ekonomiskā integrācija Eiropā”.

2

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/18

---

Reģionu komitejas atzinums “Pārskats par Eiropas kaimiņattiecību politiku”

2012/C 54/04

REĢIONU KOMITEJA

| — | norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pastiprināta piedalīšanās kaimiņattiecību politikā var palielināt iedzīvotāju izpratni par to, līdzdalību tajā un atbalstu tās mērķiem, kā arī kliedēt iespaidu, ka par jautājumiem saistībā ar mūsu kontinentu atbild vienīgi valstu valdības un iestādes Briselē. Šajā ziņā vietējās un reģionālās pašvaldības var arī palīdzēt izskaust tādas bīstamas parādības kā izolacionisms un nacionālisma atdzimšana, kas var apdraudēt valstu un reģionu stabilitāti gan Eiropas Savienībā, gan citur; |
| --- | --- |

—

norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pastiprināta piedalīšanās kaimiņattiecību politikā var palielināt iedzīvotāju izpratni par to, līdzdalību tajā un atbalstu tās mērķiem, kā arī kliedēt iespaidu, ka par jautājumiem saistībā ar mūsu kontinentu atbild vienīgi valstu valdības un iestādes Briselē. Šajā ziņā vietējās un reģionālās pašvaldības var arī palīdzēt izskaust tādas bīstamas parādības kā izolacionisms un nacionālisma atdzimšana, kas var apdraudēt valstu un reģionu stabilitāti gan Eiropas Savienībā, gan citur;

| — | piešķir lielu nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) veiktajam darbam un sniegtajām iespējām, jo tā ļauj vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties ES un Vidusjūras reģiona politiskajās debatēs un piešķir teritoriālo dimensiju projektiem, ko izraudzījies Savienības Vidusjūrai (SV) ģenerālsekretariāts. Minētā asambleja nodrošina arī paraugprakses apmaiņu un sniedz ieguldījumu EKP mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

—

piešķir lielu nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) veiktajam darbam un sniegtajām iespējām, jo tā ļauj vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties ES un Vidusjūras reģiona politiskajās debatēs un piešķir teritoriālo dimensiju projektiem, ko izraudzījies Savienības Vidusjūrai (SV) ģenerālsekretariāts. Minētā asambleja nodrošina arī paraugprakses apmaiņu un sniedz ieguldījumu EKP mērķu īstenošanā;

| — | tāpat atbalsta Austrumu partnerības Vietējo un reģionālo pašvaldību konferenci (CORLEAP), kas ir ES un Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējo un reģionālo pašvaldību daudzpusējas sadarbības tīkls, kura mērķis ir panākt šo pašvaldību spēcīgāku iesaistīšanu EKP īstenošanā. RK paredz arī sadarboties ar Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai izveidotu pastāvīgu institucionālo pamatu sadarbībai; |
| --- | --- |

—

tāpat atbalsta Austrumu partnerības Vietējo un reģionālo pašvaldību konferenci (CORLEAP), kas ir ES un Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējo un reģionālo pašvaldību daudzpusējas sadarbības tīkls, kura mērķis ir panākt šo pašvaldību spēcīgāku iesaistīšanu EKP īstenošanā. RK paredz arī sadarboties ar Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai izveidotu pastāvīgu institucionālo pamatu sadarbībai;

| — | iesaka vairāk izvērst kaimiņattiecību politiku visā Melnās jūras reģionā. Jāuzsver, ka šis reģions ir vēl aizvien svarīgs Eiropas Savienībai ģeopolitiskajā aspektā un tādēļ liela nozīme ir arī Melnās jūras reģiona sinerģijai. ES dalībvalstīm, kas robežojas ar šo reģionu, jāsaņem būtisks ES atbalsts pasākumiem kaimiņattiecību politikas jomā. |
| --- | --- |

—

iesaka vairāk izvērst kaimiņattiecību politiku visā Melnās jūras reģionā. Jāuzsver, ka šis reģions ir vēl aizvien svarīgs Eiropas Savienībai ģeopolitiskajā aspektā un tādēļ liela nozīme ir arī Melnās jūras reģiona sinerģijai. ES dalībvalstīm, kas robežojas ar šo reģionu, jāsaņem būtisks ES atbalsts pasākumiem kaimiņattiecību politikas jomā.

| Ziņotājs | Jacek PROTAS kgs (PL/PPE), Varmijas–Mazūrijas vojevodistes maršals |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”
  COM(2011) 303 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Jacek PROTAS kgs (PL/PPE), Varmijas–Mazūrijas vojevodistes maršals

Atsauces dokuments

Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs”

COM(2011) 303 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Ievada piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un ir gandarīta par tā vispārējo mērķi, kas izteikti uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt centienus demokrātijas padziļināšanai un politisko reformu veikšanai partnervalstīs. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā demokrātiskām un politiskām iestādēm Eiropas Savienībā ir neapstrīdama loma, un tām ir centrāla nozīme demokrātijas veidošanā. Tāpēc vietējās un reģionālās pašvaldības labprāt atbalstīs minētos centienus Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu un ir gandarīta par tā vispārējo mērķi, kas izteikti uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt centienus demokrātijas padziļināšanai un politisko reformu veikšanai partnervalstīs. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā demokrātiskām un politiskām iestādēm Eiropas Savienībā ir neapstrīdama loma, un tām ir centrāla nozīme demokrātijas veidošanā. Tāpēc vietējās un reģionālās pašvaldības labprāt atbalstīs minētos centienus Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros;

| 2. | ļoti atzinīgi vērtē līdzšinējo Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) virzību, ko raksturo pieaugoša diferencēšana un pielāgošana konkrētām vajadzībām un situācijām. Reģionu komiteja pozitīvi vērtē to, ka sākotnējais 2004. gada projekts (viens modelis visiem) tiek pārveidots, izstrādājot aizvien specializētākus instrumentus katram atsevišķam gadījumam; |
| --- | --- |

2.

ļoti atzinīgi vērtē līdzšinējo Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) virzību, ko raksturo pieaugoša diferencēšana un pielāgošana konkrētām vajadzībām un situācijām. Reģionu komiteja pozitīvi vērtē to, ka sākotnējais 2004. gada projekts (viens modelis visiem) tiek pārveidots, izstrādājot aizvien specializētākus instrumentus katram atsevišķam gadījumam;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas kaimiņattiecību politika arvien vairāk aptver tādas jomas kā Austrumu partnerība (AP), Savienība Vidusjūrai (SV), kā arī jaunā Melnās jūras sinerģija; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas kaimiņattiecību politika arvien vairāk aptver tādas jomas kā Austrumu partnerība (AP), Savienība Vidusjūrai (SV), kā arī jaunā Melnās jūras sinerģija;

| 4. | uzskata, ka EKP diferencēšanas process jāturpina un ka kaimiņattiecību politikai jākļūst par būtisku ES īstenotas tālejošas un saskaņotas ārpolitikas sastāvdaļu un par aizvien specializētāku tās instrumentu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka EKP diferencēšanas process jāturpina un ka kaimiņattiecību politikai jākļūst par būtisku ES īstenotas tālejošas un saskaņotas ārpolitikas sastāvdaļu un par aizvien specializētāku tās instrumentu;

| 5. | uzsver, ka kaimiņattiecību politika, kas tiek īstenota reģionos un ko īsteno reģioni, var būt efektīvs instruments to vērtību veicināšanai, kuras ir Eiropas Savienības pamatā, proti, cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, respektēšana; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka kaimiņattiecību politika, kas tiek īstenota reģionos un ko īsteno reģioni, var būt efektīvs instruments to vērtību veicināšanai, kuras ir Eiropas Savienības pamatā, proti, cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, respektēšana;

| 6. | uzskata, ka kaimiņattiecību politikā būtu jāaicina iesaistīties visi ES reģioni un ir jāizmanto reģionālo un vietējo pašvaldību speciālās zināšanas un pieredze ārējo attiecību jomā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka kaimiņattiecību politikā būtu jāaicina iesaistīties visi ES reģioni un ir jāizmanto reģionālo un vietējo pašvaldību speciālās zināšanas un pieredze ārējo attiecību jomā;

| 7. | uzskata, ka reģionos sevišķi svarīgi ir veidot sabiedrības izpratni par kaimiņattiecību politiku; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka reģionos sevišķi svarīgi ir veidot sabiedrības izpratni par kaimiņattiecību politiku;

| 8. | uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību politiku ir svarīgi veidot gan valdības, gan sabiedrības (cilvēku savstarpējo kontaktu) līmenī. Vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme var būt sevišķi būtiska, lai veidotu mērķtiecīgu un atbildīgu sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, bet, tā kā tās ir publiskas iestādes, tām arī būtu jāsekmē kontaktu dibināšana administratīvajā/oficiālajā līmenī; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Eiropas kaimiņattiecību politiku ir svarīgi veidot gan valdības, gan sabiedrības (cilvēku savstarpējo kontaktu) līmenī. Vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme var būt sevišķi būtiska, lai veidotu mērķtiecīgu un atbildīgu sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, bet, tā kā tās ir publiskas iestādes, tām arī būtu jāsekmē kontaktu dibināšana administratīvajā/oficiālajā līmenī;

| 9. | norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pastiprināta piedalīšanās kaimiņattiecību politikā var palielināt iedzīvotāju izpratni par to, līdzdalību tajā un atbalstu tās mērķiem, kā arī kliedēt iespaidu, ka par jautājumiem saistībā ar mūsu kontinentu atbild vienīgi valstu valdības un iestādes Briselē. Šajā ziņā vietējās un reģionālās pašvaldības var arī palīdzēt izskaust tādas bīstamas parādības kā izolacionisms un nacionālisma atdzimšana, kas var apdraudēt valstu un reģionu stabilitāti gan Eiropas Savienībā, gan citur; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pastiprināta piedalīšanās kaimiņattiecību politikā var palielināt iedzīvotāju izpratni par to, līdzdalību tajā un atbalstu tās mērķiem, kā arī kliedēt iespaidu, ka par jautājumiem saistībā ar mūsu kontinentu atbild vienīgi valstu valdības un iestādes Briselē. Šajā ziņā vietējās un reģionālās pašvaldības var arī palīdzēt izskaust tādas bīstamas parādības kā izolacionisms un nacionālisma atdzimšana, kas var apdraudēt valstu un reģionu stabilitāti gan Eiropas Savienībā, gan citur;

| 10. | uzsver, ka liela nozīme ir sadarbībai starp ES un trešo valstu reģioniem, kuriem nav kopējas robežas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka liela nozīme ir sadarbībai starp ES un trešo valstu reģioniem, kuriem nav kopējas robežas;

| 11. | iesaka atbalstīt ne vien ekonomisko izaugsmi, bet arī ilgtspējīgu attīstību kaimiņvalstīs, īpašu uzmanību veltot reģionālo un sociālo atšķirību samazināšanai; |
| --- | --- |

11.

iesaka atbalstīt ne vien ekonomisko izaugsmi, bet arī ilgtspējīgu attīstību kaimiņvalstīs, īpašu uzmanību veltot reģionālo un sociālo atšķirību samazināšanai;

| 12. | piekrīt Komisijas priekšlikumam veicināt un atbalstīt partnerības. Ilgtermiņa sadarbība starp visiem sabiedrības pārstāvjiem veicina plurālismu un iesaistīšanos vairākos līmeņos, un tas savukārt ļauj uzlabot priekšnosacījumus ilgtspējīgai ekonomiskai, sociālai un demokrātiskai attīstībai; |
| --- | --- |

12.

piekrīt Komisijas priekšlikumam veicināt un atbalstīt partnerības. Ilgtermiņa sadarbība starp visiem sabiedrības pārstāvjiem veicina plurālismu un iesaistīšanos vairākos līmeņos, un tas savukārt ļauj uzlabot priekšnosacījumus ilgtspējīgai ekonomiskai, sociālai un demokrātiskai attīstībai;

| 13. | uzskata, ka reģionu veiktais darbs un darbības metodes var būt sevišķi lietderīgas Eiropas kaimiņattiecību politikā, jo tās atbalsta tādus EKP instrumentus kā TAIEX, SIGMA, reģionu un pilsētu sadraudzības projekti un EKP rīcības plāni; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka reģionu veiktais darbs un darbības metodes var būt sevišķi lietderīgas Eiropas kaimiņattiecību politikā, jo tās atbalsta tādus EKP instrumentus kā TAIEX, SIGMA, reģionu un pilsētu sadraudzības projekti un EKP rīcības plāni;

| 14. | atbalsta Komisijas ierosinājumu, ka efektīvas reģionālās partnerības iespējams veidot tādās jomās kā MVU, vides pārvaldība, izglītība, jaunatne, kultūra, transports, zinātniskā izpēte, lauku attīstība, nodarbinātība utt. ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām minētajās jomās ir ilga pieredze un konkrētas prasmes, un tās labprāt piedalītos partnerībās; |
| --- | --- |

14.

atbalsta Komisijas ierosinājumu, ka efektīvas reģionālās partnerības iespējams veidot tādās jomās kā MVU, vides pārvaldība, izglītība, jaunatne, kultūra, transports, zinātniskā izpēte, lauku attīstība, nodarbinātība utt. ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām minētajās jomās ir ilga pieredze un konkrētas prasmes, un tās labprāt piedalītos partnerībās;

| 15. | atbalsta galvenos argumentus, kas pausti atzinumā “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”, un atgādina par atzinuma nozīmi un aktualitāti; |
| --- | --- |

15.

atbalsta galvenos argumentus, kas pausti atzinumā “Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika”, un atgādina par atzinuma nozīmi un aktualitāti;

| 16. | vērš uzmanību uz to, ka ES iestādēm ir liela nozīme efektīva pieejamo līdzekļu izmantojuma nodrošināšanā partnervalstīs, un aicina pievērst uzmanību praktiskai sadarbībai, kas dod konkrētus rezultātus; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz to, ka ES iestādēm ir liela nozīme efektīva pieejamo līdzekļu izmantojuma nodrošināšanā partnervalstīs, un aicina pievērst uzmanību praktiskai sadarbībai, kas dod konkrētus rezultātus;

| 17. | īpaši uzsver, ka ES budžetā 2014.–2020. gadam EKP īstenošanai jābūt pieejamiem atbilstīgiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

17.

īpaši uzsver, ka ES budžetā 2014.–2020. gadam EKP īstenošanai jābūt pieejamiem atbilstīgiem līdzekļiem;

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi vienkāršot un uzlabot dažādu finansēšanas instrumentu saskaņotību, un uzsver šādas rīcības iespējamo pozitīvo ietekmi un lietderību. |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi vienkāršot un uzlabot dažādu finansēšanas instrumentu saskaņotību, un uzsver šādas rīcības iespējamo pozitīvo ietekmi un lietderību.

Diferencēta kaimiņattiecību politika, darbības metodes un reģionu loma

| 19. | pauž pārliecību, ka nepieciešamajai kaimiņattiecību politikas diferenciācijai nav jābūt tikai formālai un nav jāizpaužas vienīgi ģeogrāfiskā pārdalē dienvidu un austrumu dimensijā; |
| --- | --- |

19.

pauž pārliecību, ka nepieciešamajai kaimiņattiecību politikas diferenciācijai nav jābūt tikai formālai un nav jāizpaužas vienīgi ģeogrāfiskā pārdalē dienvidu un austrumu dimensijā;

| 20. | iesaka diferencēt kaimiņattiecību politiku atkarībā no demokrātijas funkcionēšanas jeb demokrātijas attīstības līmeņa, cilvēktiesību un pilsoņa tiesību ievērošanas, tiesiskuma, kā arī no sistēmisko/ekonomisko pārmaiņu procesu norises atsevišķās valstīs (īpašu uzmanību pievēršot brīvā tirgus principu ieviešanai). Jo mērķtiecīgāka būs kaimiņattiecību politika, jo efektīvāka tā būs; |
| --- | --- |

20.

iesaka diferencēt kaimiņattiecību politiku atkarībā no demokrātijas funkcionēšanas jeb demokrātijas attīstības līmeņa, cilvēktiesību un pilsoņa tiesību ievērošanas, tiesiskuma, kā arī no sistēmisko/ekonomisko pārmaiņu procesu norises atsevišķās valstīs (īpašu uzmanību pievēršot brīvā tirgus principu ieviešanai). Jo mērķtiecīgāka būs kaimiņattiecību politika, jo efektīvāka tā būs;

| 21. | uzskata, ka būtu lietderīgi izstrādāt politikas instrumentus, kas ļautu diferencēt sabiedrības, pašvaldību un valdības pasākumus atkarībā no to īpatnībām un iespējām. Pasākumiem šajās dažādajās jomās jābūt saskaņotiem, bet tiem nav jānotiek un bieži vien tie arī nedrīkst notikt paralēli; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka būtu lietderīgi izstrādāt politikas instrumentus, kas ļautu diferencēt sabiedrības, pašvaldību un valdības pasākumus atkarībā no to īpatnībām un iespējām. Pasākumiem šajās dažādajās jomās jābūt saskaņotiem, bet tiem nav jānotiek un bieži vien tie arī nedrīkst notikt paralēli;

| 22. | uzskata, ka kaimiņattiecību politikā, kas ir saistīta ar valdības līmeni, princips “lielāks atbalsts lielākām reformām” ir saprotams un pamatots; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka kaimiņattiecību politikā, kas ir saistīta ar valdības līmeni, princips “lielāks atbalsts lielākām reformām” ir saprotams un pamatots;

| 23. | norāda, ka sabiedrības līmenī princips “lielāks atbalsts lielākām reformām” nav pārāk saprotams, un tā pārlieku formāla piemērošana var būt pat nelietderīga un tādējādi apgrūtināt jau nodibinātos augšupējos kontaktus. Lai sociālie kontakti būtu efektīvi, tiem jābūt nepārtrauktiem un pēc iespējas neformālākiem; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka sabiedrības līmenī princips “lielāks atbalsts lielākām reformām” nav pārāk saprotams, un tā pārlieku formāla piemērošana var būt pat nelietderīga un tādējādi apgrūtināt jau nodibinātos augšupējos kontaktus. Lai sociālie kontakti būtu efektīvi, tiem jābūt nepārtrauktiem un pēc iespējas neformālākiem;

| 24. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās nevar aizstāt pilsoniskās sabiedrības un trešā sektora līdzdalību; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās nevar aizstāt pilsoniskās sabiedrības un trešā sektora līdzdalību;

| 25. | uzsver, ka trešā sektora līdzdalība jāuzskata par kaimiņattiecību politikas būtisku elementu un ka tam ir vajadzīgi īpaši instrumenti; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka trešā sektora līdzdalība jāuzskata par kaimiņattiecību politikas būtisku elementu un ka tam ir vajadzīgi īpaši instrumenti;

| 26. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu tirdzniecības kontaktu nostiprināšanā un uzskata, ka ciešāka ekonomiskā integrācija var būt sociālo un politisko pārmaiņu katalizators. Tādēļ rosina Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītās valstis veidot brīvās tirdzniecības zonas; |
| --- | --- |

26.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu tirdzniecības kontaktu nostiprināšanā un uzskata, ka ciešāka ekonomiskā integrācija var būt sociālo un politisko pārmaiņu katalizators. Tādēļ rosina Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītās valstis veidot brīvās tirdzniecības zonas;

| 27. | piešķir lielu nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) veiktajam darbm un sniegtajām iespējām, jo tā ļauj vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties ES un Vidusjūras reģiona politiskajās debatēs un piešķir teritoriālo dimensiju projektiem, ko izraudzījies Savienības Vidusjūrai (SV) ģenerālsekretariāts. Minētā asambleja nodrošina arī paraugprakses apmaiņu un sniedz ieguldījumu EKP mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

27.

piešķir lielu nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) veiktajam darbm un sniegtajām iespējām, jo tā ļauj vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties ES un Vidusjūras reģiona politiskajās debatēs un piešķir teritoriālo dimensiju projektiem, ko izraudzījies Savienības Vidusjūrai (SV) ģenerālsekretariāts. Minētā asambleja nodrošina arī paraugprakses apmaiņu un sniedz ieguldījumu EKP mērķu īstenošanā;

| 28. | tāpat atbalsta Austrumu partnerības Vietējo un reģionālo pašvaldību konferenci (CORLEAP), kas ir ES un Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējo un reģionālo pašvaldību daudzpusējas sadarbības tīkls, kura mērķis ir panākt šo pašvaldību spēcīgāku iesaistīšanu EKP īstenošanā. RK paredz arī sadarboties ar Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai izveidotu pastāvīgu institucionālo pamatu sadarbībai; |
| --- | --- |

28.

tāpat atbalsta Austrumu partnerības Vietējo un reģionālo pašvaldību konferenci (CORLEAP), kas ir ES un Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējo un reģionālo pašvaldību daudzpusējas sadarbības tīkls, kura mērķis ir panākt šo pašvaldību spēcīgāku iesaistīšanu EKP īstenošanā. RK paredz arī sadarboties ar Austrumu partnerībā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai izveidotu pastāvīgu institucionālo pamatu sadarbībai;

| 29. | aicina Eiropas Savienību, Savienību Vidusjūrai, valstu valdības un starptautiskos dalībniekus turpināt sadarbību ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM, kurā Reģionu komiteja sadarbojas ar reģionālo un vietējo pašvaldību apvienībām), lai nodrošinātu koordinētākus un efektīvākus pasākumus Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

29.

aicina Eiropas Savienību, Savienību Vidusjūrai, valstu valdības un starptautiskos dalībniekus turpināt sadarbību ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM, kurā Reģionu komiteja sadarbojas ar reģionālo un vietējo pašvaldību apvienībām), lai nodrošinātu koordinētākus un efektīvākus pasākumus Vidusjūras reģionā;

| 30. | iesaka sociālo kontaktu sakarā uzmanību pievērst tam, lai tiktu veidotas pirmām kārtām tiešas cilvēku savstarpējās attiecības. Runa ir par dalībnieku personīgu iesaistīšanos, nevis tikai par to līdzdalību institucionālajos uzdevumos un pasākumos; |
| --- | --- |

30.

iesaka sociālo kontaktu sakarā uzmanību pievērst tam, lai tiktu veidotas pirmām kārtām tiešas cilvēku savstarpējās attiecības. Runa ir par dalībnieku personīgu iesaistīšanos, nevis tikai par to līdzdalību institucionālajos uzdevumos un pasākumos;

| 31. | uzskata, ka jācenšas radīt pilsētu un reģionu interesi par kultūras apmaiņu. Tā ir joma, kurā sevišķi efektīvi var darboties trešais sektors. Tomēr tam ir vajadzīgs spēcīgs vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī valdību atbalsts; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka jācenšas radīt pilsētu un reģionu interesi par kultūras apmaiņu. Tā ir joma, kurā sevišķi efektīvi var darboties trešais sektors. Tomēr tam ir vajadzīgs spēcīgs vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī valdību atbalsts;

| 32. | uzskata, ka jācenšas panākt līdzsvaru starp interešu atšķirībām, kas dažādas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ veidojas starp atsevišķām reģionu grupām. Koordinējot visu ES ārpolitiku, jānodrošina, ka diferenciācija nerada konkurenci starp dienvidu un austrumu reģioniem, un reģionu specializācija dažādās kaimiņattiecību politikas jomās nedrīkst radīt vai padziļināt iespējamās interešu atšķirības vai nepareizi izprastu konkurenci; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka jācenšas panākt līdzsvaru starp interešu atšķirībām, kas dažādas ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ veidojas starp atsevišķām reģionu grupām. Koordinējot visu ES ārpolitiku, jānodrošina, ka diferenciācija nerada konkurenci starp dienvidu un austrumu reģioniem, un reģionu specializācija dažādās kaimiņattiecību politikas jomās nedrīkst radīt vai padziļināt iespējamās interešu atšķirības vai nepareizi izprastu konkurenci;

| 33. | uzskata, ka kaimiņattiecību politikas institucionalizācijai jāatvieglo un jāatbalsta reģionu iesaistīšanās un darbība “no attāluma” (piemēram, Viduseiropas reģionu sadarbība Vidusjūras reģionā vai Rietumeiropas reģionu sadarbība Austrumeiropā). Tas nostiprinātu reģionu līdzatbildību par EKP kopumā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka kaimiņattiecību politikas institucionalizācijai jāatvieglo un jāatbalsta reģionu iesaistīšanās un darbība “no attāluma” (piemēram, Viduseiropas reģionu sadarbība Vidusjūras reģionā vai Rietumeiropas reģionu sadarbība Austrumeiropā). Tas nostiprinātu reģionu līdzatbildību par EKP kopumā;

| 34. | uzskata, ka jānostiprina to reģionu īpašā loma, kuri atrodas pie sensitīvām ES robežām austrumos un dienvidos. Šie reģioni tieši saskaras ar ES kaimiņattiecību problēmām. Eiropas kaimiņattiecību politiku nekādā gadījumā nedrīkst īstenot, nerēķinoties ar šiem reģioniem, un tajā ir jāņem vērā to īpašās intereses; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka jānostiprina to reģionu īpašā loma, kuri atrodas pie sensitīvām ES robežām austrumos un dienvidos. Šie reģioni tieši saskaras ar ES kaimiņattiecību problēmām. Eiropas kaimiņattiecību politiku nekādā gadījumā nedrīkst īstenot, nerēķinoties ar šiem reģioniem, un tajā ir jāņem vērā to īpašās intereses;

| 35. | iesaka Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros piešķirt īpašu atbalstu Eiropas Savienības pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

35.

iesaka Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros piešķirt īpašu atbalstu Eiropas Savienības pierobežas reģioniem;

| 36. | norāda, ka Eiropas kaimiņattiecību politikā jāņem vērā izveidotās attiecības ar trešām valstīm, it īpaši ar Krieviju, sevišķi austrumu apgabalos. Jāveicina reģionu izpratne par šo EKP aspektu, un jāatbalsta piemērota sadarbība ar visām attiecīgajām trešām valstīm; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka Eiropas kaimiņattiecību politikā jāņem vērā izveidotās attiecības ar trešām valstīm, it īpaši ar Krieviju, sevišķi austrumu apgabalos. Jāveicina reģionu izpratne par šo EKP aspektu, un jāatbalsta piemērota sadarbība ar visām attiecīgajām trešām valstīm;

| 37. | plāno atbalstīt demokratizācijas procesus dažādās ES kaimiņvalstīs, sadarbībā ar Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu organizējot vēlēšanu novērošanas misijas; |
| --- | --- |

37.

plāno atbalstīt demokratizācijas procesus dažādās ES kaimiņvalstīs, sadarbībā ar Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresu organizējot vēlēšanu novērošanas misijas;

Apstākļi kaimiņattiecību politikas īstenošanai dažādās valstīs

| 38. | uzskata, ka jāņem vērā Austrumu partnerības un kaimiņattiecību politikas darbības īpašie apstākļi Kaukāzā; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka jāņem vērā Austrumu partnerības un kaimiņattiecību politikas darbības īpašie apstākļi Kaukāzā;

| 39. | konstatē, ka, ņemot vērā 2008. gada konflikta sekas, Gruzijai ir nepieciešams pastāvīgs un regulārs atbalsts Austrumu partnerības ietvaros; |
| --- | --- |

39.

konstatē, ka, ņemot vērā 2008. gada konflikta sekas, Gruzijai ir nepieciešams pastāvīgs un regulārs atbalsts Austrumu partnerības ietvaros;

| 40. | iesaka vairāk izvērst kaimiņattiecību politiku visā Melnās jūras reģionā. Jāuzsver, ka šis reģions ir vēl aizvien svarīgs Eiropas Savienībai ģeopolitiskajā aspektā un tādēļ liela nozīme ir arī Melnās jūras reģiona sinerģijai. ES dalībvalstīm, kas robežojas ar šo reģionu, jāsaņem būtisks ES atbalsts pasākumiem kaimiņattiecību politikas jomā; |
| --- | --- |

40.

iesaka vairāk izvērst kaimiņattiecību politiku visā Melnās jūras reģionā. Jāuzsver, ka šis reģions ir vēl aizvien svarīgs Eiropas Savienībai ģeopolitiskajā aspektā un tādēļ liela nozīme ir arī Melnās jūras reģiona sinerģijai. ES dalībvalstīm, kas robežojas ar šo reģionu, jāsaņem būtisks ES atbalsts pasākumiem kaimiņattiecību politikas jomā;

| 41. | uzskata, ka Moldovas gadījums ir īpašs. Tā kā kaimiņattiecību politika un Austrumu partnerības politika tajā ir guvušas ievērojamus panākumus, ir jāsekmē iespējami plašāka interese par šīs valsts attīstību. Kaut vai daļēju panākumu sasniegšanai var būt liela nozīme gan kaimiņattiecību politikas, gan ES ārlietu politikas popularizēšanā; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka Moldovas gadījums ir īpašs. Tā kā kaimiņattiecību politika un Austrumu partnerības politika tajā ir guvušas ievērojamus panākumus, ir jāsekmē iespējami plašāka interese par šīs valsts attīstību. Kaut vai daļēju panākumu sasniegšanai var būt liela nozīme gan kaimiņattiecību politikas, gan ES ārlietu politikas popularizēšanā;

| 42. | iesaka pievērst uzmanību Kaļiņingradas apgabalam, kurš, neraugoties uz savu īpašo atrašanās vietu, nav iesaistīts kaimiņattiecību politikā. Kaļiņingradas apgabals tomēr ir būtiska un sensitīva teritorija, kas ne vien robežojas ar ES, bet ir ES dalībvalstu ieskauta platība. Īstenojot kaimiņattiecību politiku šā reģiona tiešā tuvumā, nevajadzētu abstrahēties no tā īpatnībām; |
| --- | --- |

42.

iesaka pievērst uzmanību Kaļiņingradas apgabalam, kurš, neraugoties uz savu īpašo atrašanās vietu, nav iesaistīts kaimiņattiecību politikā. Kaļiņingradas apgabals tomēr ir būtiska un sensitīva teritorija, kas ne vien robežojas ar ES, bet ir ES dalībvalstu ieskauta platība. Īstenojot kaimiņattiecību politiku šā reģiona tiešā tuvumā, nevajadzētu abstrahēties no tā īpatnībām;

| 43. | uzskata, ka, neraugoties uz vilšanos Baltkrievijas pastāvīgo grūtību dēļ, ir jāatbalsta kaimiņattiecību politikas īstenošana šajā valstī; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka, neraugoties uz vilšanos Baltkrievijas pastāvīgo grūtību dēļ, ir jāatbalsta kaimiņattiecību politikas īstenošana šajā valstī;

| 44. | atzīst par nepieciešamu konsekventi atbalstīt demokrātisko, politisko, ekonomisko un sociālo pārmaiņu procesus Ukrainā; |
| --- | --- |

44.

atzīst par nepieciešamu konsekventi atbalstīt demokrātisko, politisko, ekonomisko un sociālo pārmaiņu procesus Ukrainā;

| 45. | iesaka pašreizējā situācijā, kas saistīta ar “arābu pavasari”, kaimiņattiecību politikā piešķirt lielu nozīmi sabiedrību savstarpējo kontaktu izvēršanai. Tuvākajā nākotnē jāpievērš īpaša un ļoti intensīva uzmanība šim reģionam. Iesaistīšanās šajā reģionā jāuztver kā pārbaudījums visu ES dalībnieku — valstu, reģionu un sabiedrību — atbildībai; |
| --- | --- |

45.

iesaka pašreizējā situācijā, kas saistīta ar “arābu pavasari”, kaimiņattiecību politikā piešķirt lielu nozīmi sabiedrību savstarpējo kontaktu izvēršanai. Tuvākajā nākotnē jāpievērš īpaša un ļoti intensīva uzmanība šim reģionam. Iesaistīšanās šajā reģionā jāuztver kā pārbaudījums visu ES dalībnieku — valstu, reģionu un sabiedrību — atbildībai;

| 46. | atgādina, ka Vidusjūras dienvidu reģiona valstis ir savstarpēji atšķirīgas un ka ES pieeja jāpielāgo katrā atsevišķā gadījumā. Taču demokrātijas veidošana un demokrātiskas pārmaiņas ir universālas vērtības, kas veidojas galvenokārt vietējā līmenī; lai šīs vērtības būtu stabilas un sabiedrībā pieņemtas, tās nevar tikt uzspiestas no augšas; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka Vidusjūras dienvidu reģiona valstis ir savstarpēji atšķirīgas un ka ES pieeja jāpielāgo katrā atsevišķā gadījumā. Taču demokrātijas veidošana un demokrātiskas pārmaiņas ir universālas vērtības, kas veidojas galvenokārt vietējā līmenī; lai šīs vērtības būtu stabilas un sabiedrībā pieņemtas, tās nevar tikt uzspiestas no augšas;

Teritoriālās sadarbības kā kaimiņattiecību politikas instrumenta nozīme

| 47. | uzskata, ka eiroreģioni sniedz kaimiņattiecību politikai būtisku pieredzi. Viduseiropas valstu gadījumā eiroreģioni bija vērtīgi instrumenti pievienošanās procesā, bet pēc pievienošanās Eiropas Savienībai kļuva par lietderīgu instrumentu attiecību regulēšanā ar kaimiņvalstīm ārpus ES; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka eiroreģioni sniedz kaimiņattiecību politikai būtisku pieredzi. Viduseiropas valstu gadījumā eiroreģioni bija vērtīgi instrumenti pievienošanās procesā, bet pēc pievienošanās Eiropas Savienībai kļuva par lietderīgu instrumentu attiecību regulēšanā ar kaimiņvalstīm ārpus ES;

| 48. | tādēļ, ņemot vērā, ka vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvā un institucionālā veiktspēja atvieglo sadarbību zemākos pārvaldības līmeņos, uzlabo efektivitāti un labu pārvaldību, kā arī ir ļoti nozīmīga demokratizācijas procesā, piedāvā savu atbalstu stabilu, decentralizētu politisko un administratīvo struktūru izveidei; |
| --- | --- |

48.

tādēļ, ņemot vērā, ka vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvā un institucionālā veiktspēja atvieglo sadarbību zemākos pārvaldības līmeņos, uzlabo efektivitāti un labu pārvaldību, kā arī ir ļoti nozīmīga demokratizācijas procesā, piedāvā savu atbalstu stabilu, decentralizētu politisko un administratīvo struktūru izveidei;

| 49. | iesaka apsvērt iespējas, kā nostiprināt izveidotos eiroreģionus, izmantojot tādu instrumentu kā Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, jo tā, ievērojot iesaistīto personu intereses, varētu palielināt juridisko noteiktību un uzlabot izveidoto struktūru pārredzamību. Komiteja vēlreiz norāda, ka jāpaver iespēja noteikt, ka, pamatojoties uz divpusēju vienošanos, var veidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, kurās var iesaistīties trešās valstis, un rosina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, veikt vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu Eiropas teritoriālās sadarbības grupu izveidi un darbību; |
| --- | --- |

49.

iesaka apsvērt iespējas, kā nostiprināt izveidotos eiroreģionus, izmantojot tādu instrumentu kā Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, jo tā, ievērojot iesaistīto personu intereses, varētu palielināt juridisko noteiktību un uzlabot izveidoto struktūru pārredzamību. Komiteja vēlreiz norāda, ka jāpaver iespēja noteikt, ka, pamatojoties uz divpusēju vienošanos, var veidot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, kurās var iesaistīties trešās valstis, un rosina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, veikt vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu Eiropas teritoriālās sadarbības grupu izveidi un darbību;

| 50. | uzsver, ka paplašināšanās un Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā liela nozīme ir veiktspējas uzlabošanas programmām, un, kā konkrētu piemēru minot izmēģinājuma programmu “Local Administration Facility” (vietējās administrācijas atbalsta instruments) (1), ierosina izstrādāt līdzīgas iniciatīvas Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, lai atbalstītu vietējā un reģionālā līmeņa veiktspējas uzlabošanu šajās valstīs; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka paplašināšanās un Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā liela nozīme ir veiktspējas uzlabošanas programmām, un, kā konkrētu piemēru minot izmēģinājuma programmu “Local Administration Facility” (vietējās administrācijas atbalsta instruments) (1), ierosina izstrādāt līdzīgas iniciatīvas Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm, lai atbalstītu vietējā un reģionālā līmeņa veiktspējas uzlabošanu šajās valstīs;

| 51. | norāda, ka eiroreģionu koncepcija ļauj īstenot plašu pasākumu klāstu, sākot no ekonomikas līdz pat kultūras jomai. Tie ļauj aizsākt spontānus sadarbības procesus, kuros piedalās trešais sektors. Eiroreģionu koncepcija ir izrādījusies elastīgs un ārkārtīgi efektīvs instruments darbībai teritorijās pie Viduseiropas un Austrumeiropas robežām, kas veido Eiropas Savienības ārējo robežu; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka eiroreģionu koncepcija ļauj īstenot plašu pasākumu klāstu, sākot no ekonomikas līdz pat kultūras jomai. Tie ļauj aizsākt spontānus sadarbības procesus, kuros piedalās trešais sektors. Eiroreģionu koncepcija ir izrādījusies elastīgs un ārkārtīgi efektīvs instruments darbībai teritorijās pie Viduseiropas un Austrumeiropas robežām, kas veido Eiropas Savienības ārējo robežu;

| 52. | iesaka atbalstīt projektus un iniciatīvas, ar ko izveido citus eiroreģionus (izmantojot jau agrāk izveidoto eiroreģionu pieredzi), pirmām kārtām tādus, kas saista Alžīrijas, Tunisijas, Lībijas un Ēģiptes teritorijas ar attiecīgajām Dienvideiropas teritorijām; |
| --- | --- |

52.

iesaka atbalstīt projektus un iniciatīvas, ar ko izveido citus eiroreģionus (izmantojot jau agrāk izveidoto eiroreģionu pieredzi), pirmām kārtām tādus, kas saista Alžīrijas, Tunisijas, Lībijas un Ēģiptes teritorijas ar attiecīgajām Dienvideiropas teritorijām;

| 53. | uzskata, ka īpatnības, kas piemīt Eiropas Savienības dienvidu robežai, kas ir jūras robeža, nav jāuzskata par šķērsli eiroreģionu veidošanai. Neraugoties uz to, ka tie atrodas dibināšanas sākotnējā posmā, jāuzsver Andalūzijas-Gibraltāras-Marokas, Dienvidegejas-Turcijas, Ziemeļegejas-Turcijas, Polis-TrakiaKent eiroreģionu veidošanas nozīme; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka īpatnības, kas piemīt Eiropas Savienības dienvidu robežai, kas ir jūras robeža, nav jāuzskata par šķērsli eiroreģionu veidošanai. Neraugoties uz to, ka tie atrodas dibināšanas sākotnējā posmā, jāuzsver Andalūzijas-Gibraltāras-Marokas, Dienvidegejas-Turcijas, Ziemeļegejas-Turcijas, Polis-TrakiaKent eiroreģionu veidošanas nozīme;

| 54. | uzskata, ka ir steidzami jāpanāk pašreizējā Melnās jūras eiroreģiona atbilstoša darbotiesspēja; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ir steidzami jāpanāk pašreizējā Melnās jūras eiroreģiona atbilstoša darbotiesspēja;

| 55. | uzskata, ka eiroreģionu koncepcija var efektīvi atbalstīt tādus EKP instrumentus (EKPI — Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenti) kā TAIEX, SIGMA, Twinnig, EKP rīcības plāni; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka eiroreģionu koncepcija var efektīvi atbalstīt tādus EKP instrumentus (EKPI — Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenti) kā TAIEX, SIGMA, Twinnig, EKP rīcības plāni;

| 56. | uzsver pievienoto vērtību, ko dod Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) un makroreģionālās stratēģijas kā novatoriski teritoriālās sadarbības instrumenti starpreģionālā un pārvalstiskā līmenī, jo plašākā — Vidusjūras un Melnās jūras reģiona — kontekstā tie var pastiprināt kohēziju un politikas pasākumu koordināciju dažadās jomās, racionalizējot finanšu resursu sadali un uzsverot vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, kā arī pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju plašu līdzdalību; |
| --- | --- |

56.

uzsver pievienoto vērtību, ko dod Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) un makroreģionālās stratēģijas kā novatoriski teritoriālās sadarbības instrumenti starpreģionālā un pārvalstiskā līmenī, jo plašākā — Vidusjūras un Melnās jūras reģiona — kontekstā tie var pastiprināt kohēziju un politikas pasākumu koordināciju dažadās jomās, racionalizējot finanšu resursu sadali un uzsverot vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, kā arī pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju plašu līdzdalību;

Kaimiņattiecību politikas pilsoniskā dimensija un reģionu darbības sniegtais atbalsts

| 57. | iesaka nepieļaut, ka kontakti valdību vai pat reģionālo pašvaldību līmenī aizvieto plašākus un padziļinātus kontaktus starp sabiedrībām. Visām Vidusjūras reģiona valstīm vajadzētu veidot eiroreģionus, lai nodrošinātu trešā sektora un pilsoniskās sabiedrības kontaktus; |
| --- | --- |

57.

iesaka nepieļaut, ka kontakti valdību vai pat reģionālo pašvaldību līmenī aizvieto plašākus un padziļinātus kontaktus starp sabiedrībām. Visām Vidusjūras reģiona valstīm vajadzētu veidot eiroreģionus, lai nodrošinātu trešā sektora un pilsoniskās sabiedrības kontaktus;

| 58. | iesaka izmantot eiroreģioniem raksturīgos pasākumus, lai efektīvi kliedētu daudzos stereotipus un bažas saistībā ar migrāciju uz ES, un uzskata, ka tieša līdzdalība sadarbībā un apmaiņā var arī palīdzēt pārvarēt aizspriedumus par Eiropu un Rietumiem, kas izplatīti daudzās Savienības robežvalstīs; |
| --- | --- |

58.

iesaka izmantot eiroreģioniem raksturīgos pasākumus, lai efektīvi kliedētu daudzos stereotipus un bažas saistībā ar migrāciju uz ES, un uzskata, ka tieša līdzdalība sadarbībā un apmaiņā var arī palīdzēt pārvarēt aizspriedumus par Eiropu un Rietumiem, kas izplatīti daudzās Savienības robežvalstīs;

| 59. | uzskata, ka aktīva kaimiņattiecību politika var būt veids, kā ierobežot nekontrolētu migrāciju; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka aktīva kaimiņattiecību politika var būt veids, kā ierobežot nekontrolētu migrāciju;

| 60. | uzskata, ka tāda kaimiņattiecību politika, kuras pamatā ir atbalsts visaktīvākajām personām un grupām ES robežreģionos un robežvalstīs, sekmē politisko un ekonomisko pārmaiņu procesus; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka tāda kaimiņattiecību politika, kuras pamatā ir atbalsts visaktīvākajām personām un grupām ES robežreģionos un robežvalstīs, sekmē politisko un ekonomisko pārmaiņu procesus;

| 61. | konstatē, ka atbalsts personām un grupām, kas aktīvi veicina demokrātiskas pārmaiņas un ekonomiskas reformas, palielina jebkuru pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

61.

konstatē, ka atbalsts personām un grupām, kas aktīvi veicina demokrātiskas pārmaiņas un ekonomiskas reformas, palielina jebkuru pasākumu efektivitāti;

| 62. | uzsver, ka kaimiņattiecību politikas ietvaros ir svarīgi organizēt dažādas jauniešu un studentu apmaiņas programmas, kā arī zinātnisko sadarbību; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka kaimiņattiecību politikas ietvaros ir svarīgi organizēt dažādas jauniešu un studentu apmaiņas programmas, kā arī zinātnisko sadarbību;

| 63. | uzsver, ka partnervalstīs ir svarīgi uzlabot administratīvo veiktspēju, un tādēļ atzinīgi vērtē to, ka tiek pilnveidotas tādas valstu programmas kā Igaunijas centrs Austrumu partnerībai, kas ir pievērsies administratīvās veiktspējas jautājumam, un Austrumu partnerības Publiskās administrācijas akadēmija Varšavā, un aicina sniegt atbalstu administratīvajām reformām un veiktspējas uzlabošanai arī vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka partnervalstīs ir svarīgi uzlabot administratīvo veiktspēju, un tādēļ atzinīgi vērtē to, ka tiek pilnveidotas tādas valstu programmas kā Igaunijas centrs Austrumu partnerībai, kas ir pievērsies administratīvās veiktspējas jautājumam, un Austrumu partnerības Publiskās administrācijas akadēmija Varšavā, un aicina sniegt atbalstu administratīvajām reformām un veiktspējas uzlabošanai arī vietējā un reģionālajā līmenī;

Starpreģionālā sadarbība kaimiņattiecību politikā

| 64. | iesaka dienvidu eiroreģioniem (līdzīgi kā tas ir reģionu gadījumā) atrast partnerus citās kontinenta daļās. Šāda veida attiecības jāveido pirmām kārtām starp eiroreģioniem pie ES dienvidu robežas un Viduseiropā un Ziemeļeiropā esošajiem eiroreģioniem, kas robežojas ar Austrumeiropu. Eiropas Savienības reģionālajai politikai būtu jānovērš, ka EKP tiek sadrumstalota atsevišķos virzienos. Eiropas teritoriālās sadarbības grupa ir visnotaļ atbilstošs instruments šādu attiecību veidošanai; |
| --- | --- |

64.

iesaka dienvidu eiroreģioniem (līdzīgi kā tas ir reģionu gadījumā) atrast partnerus citās kontinenta daļās. Šāda veida attiecības jāveido pirmām kārtām starp eiroreģioniem pie ES dienvidu robežas un Viduseiropā un Ziemeļeiropā esošajiem eiroreģioniem, kas robežojas ar Austrumeiropu. Eiropas Savienības reģionālajai politikai būtu jānovērš, ka EKP tiek sadrumstalota atsevišķos virzienos. Eiropas teritoriālās sadarbības grupa ir visnotaļ atbilstošs instruments šādu attiecību veidošanai;

| 65. | uzskata, ka vajadzētu regulāri analizēt ES vīzu politiku, lai atvieglotu vīzu izsniegšanu Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu iedzīvotājiem, jo tas veicinās dialogu starp sabiedrībām; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka vajadzētu regulāri analizēt ES vīzu politiku, lai atvieglotu vīzu izsniegšanu Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu iedzīvotājiem, jo tas veicinās dialogu starp sabiedrībām;

| 66. | uzsver iespējamos ieguvumus, kādus varētu dot vietējās pierobežas satiksmes atklāšana uz dažām Eiropas Savienības robežām. |
| --- | --- |

66.

uzsver iespējamos ieguvumus, kādus varētu dot vietējās pierobežas satiksmes atklāšana uz dažām Eiropas Savienības robežām.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  RK jau cieši sadarbojas ar Eiropas Komisiju un atbalsta šo izmēģinājuma programmu, kas pašlaik ir paredzēta tikai kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm.

1

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/23

---

Reģionu komitejas atzinums “Mazāk administratīvo formalitāšu pilsoņiem: publisko dokumentu brīvas aprites un civilstāvokļa aktu atzīšanas veicināšana”

2012/C 54/05

REĢIONU KOMITEJA

| — | norāda, ka tādi civilstāvokli apliecinoši dokumenti kā dzimšanas, laulības un miršanas apliecības, apliecības par laulības šķiršanu, vārda maiņu u.c. ir būtiski svarīgi personas identitātei un spējai pilnībā iesaistīties sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

—

norāda, ka tādi civilstāvokli apliecinoši dokumenti kā dzimšanas, laulības un miršanas apliecības, apliecības par laulības šķiršanu, vārda maiņu u.c. ir būtiski svarīgi personas identitātei un spējai pilnībā iesaistīties sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē;

| — | uzsver, ka publiskajiem dokumentiem ir būtiska funkcija, lai nodrošinātu iespējas efektīvi izmantot ES tiesības; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka publiskajiem dokumentiem ir būtiska funkcija, lai nodrošinātu iespējas efektīvi izmantot ES tiesības;

| — | norāda, ka likumdošana attiecībā uz civilstāvokli ir vienīgi dalībvalstu un to vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, kā arī uzsver prasību ievērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; |
| --- | --- |

—

norāda, ka likumdošana attiecībā uz civilstāvokli ir vienīgi dalībvalstu un to vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, kā arī uzsver prasību ievērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus;

| — | atbalsta Komisijas tālejošo mērķi apzināt un novērst šķēršļus, kas traucē izmantot ES tiesības, jo īpaši pārrobežu situācijās, kā arī dot iedzīvotājiem iespēju izmantot turpmākus praktiskus un konkrētus ieguvumus saistībā ar integrācijas procesu ES; aicina, lai, izstrādājot politiku minētajā jomā, galvenā uzmanību būtu pievērsta iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

—

atbalsta Komisijas tālejošo mērķi apzināt un novērst šķēršļus, kas traucē izmantot ES tiesības, jo īpaši pārrobežu situācijās, kā arī dot iedzīvotājiem iespēju izmantot turpmākus praktiskus un konkrētus ieguvumus saistībā ar integrācijas procesu ES; aicina, lai, izstrādājot politiku minētajā jomā, galvenā uzmanību būtu pievērsta iedzīvotāju vajadzībām;

| — | atbalsta viedokli, ka publisko dokumentu legalizācija starp dalībvalstīm nebūtu vajadzīga, tomēr, tā kā informācijas apmaiņa ir neapmierinoša un nepilnīga, ierosina pirms tiesību aktu pieņemšanas izveidot struktūras dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestāžu darbinieku administratīvai sadarbībai, lai vajadzības gadījumā viņi varētu noteikt dokumentu īstumu; starplaikā un tādēļ, lai atvieglotu jautājumu risināšanu ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāizskata un nākotnē jāievieš e-Apostille projekts, lai izsniegtu un izmantotu elektronisko Apostille; |
| --- | --- |

—

atbalsta viedokli, ka publisko dokumentu legalizācija starp dalībvalstīm nebūtu vajadzīga, tomēr, tā kā informācijas apmaiņa ir neapmierinoša un nepilnīga, ierosina pirms tiesību aktu pieņemšanas izveidot struktūras dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestāžu darbinieku administratīvai sadarbībai, lai vajadzības gadījumā viņi varētu noteikt dokumentu īstumu; starplaikā un tādēļ, lai atvieglotu jautājumu risināšanu ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāizskata un nākotnē jāievieš e-Apostille projekts, lai izsniegtu un izmantotu elektronisko Apostille;

| — | uzskata, ka būtu jāņem vērā iespēja izveidot Eiropas civilstāvokļa aktu biroju, ja izrādītos, ka tā darbība ir efektīvāka nekā daudzu jaunu biroju izveide vai līdzīgu biroju uzturēšana dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka būtu jāņem vērā iespēja izveidot Eiropas civilstāvokļa aktu biroju, ja izrādītos, ka tā darbība ir efektīvāka nekā daudzu jaunu biroju izveide vai līdzīgu biroju uzturēšana dalībvalstīs;

| — | ierosina apsvērt paraugprakses vadlīniju ieviešanu dalībvalstīm, lai atvieglotu civilstāvokļa aktu apliecinošu dokumentu izsniegšanu pārrobežu situācijās. |
| --- | --- |

—

ierosina apsvērt paraugprakses vadlīniju ieviešanu dalībvalstīm, lai atvieglotu civilstāvokļa aktu apliecinošu dokumentu izsniegšanu pārrobežu situācijās.

| Ziņotājs | Patrick McGOWAN kgs (IE/ALDE), Donegalas grāfistes padomes un Pierobežas reģionālās pašvaldības loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Zaļā grāmata “Mazāk administratīvo formalitāšu pilsoņiem: publisko dokumentu brīvas aprites un civilstāvokļa aktu atzīšanas veicināšana”
  COM(2010) 747 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Patrick McGOWAN kgs (IE/ALDE), Donegalas grāfistes padomes un Pierobežas reģionālās pašvaldības loceklis

Atsauces dokuments

Zaļā grāmata “Mazāk administratīvo formalitāšu pilsoņiem: publisko dokumentu brīvas aprites un civilstāvokļa aktu atzīšanas veicināšana”

COM(2010) 747 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu sekmēt pilsoņu Savienības izveidi, publicējot zaļo grāmatu ES mēroga debatēm par tiesību aktu priekšlikumiem divās atšķirīgās, bet saistītās jomās:






  (a) | publisko dokumentu brīva aprite, atceļot dokumentu legalizāciju starp dalībvalstīm, un |
| --- | --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu sekmēt pilsoņu Savienības izveidi, publicējot zaļo grāmatu ES mēroga debatēm par tiesību aktu priekšlikumiem divās atšķirīgās, bet saistītās jomās:

(a)

publisko dokumentu brīva aprite, atceļot dokumentu legalizāciju starp dalībvalstīm, un

| (b) | noteiktu civilstāvokļa aktu atzīšana, lai vienā dalībvalstī piešķirtais juridiskais statuss varētu tikt atzīts ar tādām pašām juridiskām sekām citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

(b)

noteiktu civilstāvokļa aktu atzīšana, lai vienā dalībvalstī piešķirtais juridiskais statuss varētu tikt atzīts ar tādām pašām juridiskām sekām citā dalībvalstī;

| 2. | norāda, ka publiskie dokumenti ietver dažādus administratīvus, notariāli apstiprinātus un tiesu aktus un dokumentus un civilstāvokļa aktu ierakstus, kas apliecina izšķirošus notikumus visa mūža garumā; piebilst, ka tādi civilstāvokli apliecinoši dokumenti kā dzimšanas, laulības un miršanas apliecības, apliecības par laulības šķiršanu, vārda maiņu u.c. ir būtiski svarīgi personas identitātei un spējai pilnībā iesaistīties sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka publiskie dokumenti ietver dažādus administratīvus, notariāli apstiprinātus un tiesu aktus un dokumentus un civilstāvokļa aktu ierakstus, kas apliecina izšķirošus notikumus visa mūža garumā; piebilst, ka tādi civilstāvokli apliecinoši dokumenti kā dzimšanas, laulības un miršanas apliecības, apliecības par laulības šķiršanu, vārda maiņu u.c. ir būtiski svarīgi personas identitātei un spējai pilnībā iesaistīties sociālajā, ekonomiskajā un politiskajā dzīvē;

| 3. | uzsver, ka publiskajiem dokumentiem ir būtiska funkcija, lai nodrošinātu iespējas efektīvi izmantot ES tiesības. Minētās tiesības ietver ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvu pārvietošanos, darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, dibinājumbrīvību, sociālo nodrošinājumu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un iedzīvotāju civiltiesību un komerctiesību efektīvu aizsardzību; patiesi, daudzi un dažādi publiskie dokumenti ir būtiski ES tiesību atzīšanā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka publiskajiem dokumentiem ir būtiska funkcija, lai nodrošinātu iespējas efektīvi izmantot ES tiesības. Minētās tiesības ietver ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvu pārvietošanos, darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, dibinājumbrīvību, sociālo nodrošinājumu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un iedzīvotāju civiltiesību un komerctiesību efektīvu aizsardzību; patiesi, daudzi un dažādi publiskie dokumenti ir būtiski ES tiesību atzīšanā;

| 4. | atbalsta Komisijas tālejošo mērķi apzināt un novērst šķēršļus, kas traucē izmantot ES tiesības, jo īpaši pārrobežu situācijās, kā arī mazināt birokrātiju, lai atvieglotu pārrobežu sadarbību un dotu iedzīvotājiem iespēju izmantot turpmākus praktiskus un konkrētus ieguvumus saistībā ar integrācijas procesu ES, kā arī aicina, lai, izstrādājot politiku minētajā jomā, galvenā uzmanību būtu pievērsta iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Komisijas tālejošo mērķi apzināt un novērst šķēršļus, kas traucē izmantot ES tiesības, jo īpaši pārrobežu situācijās, kā arī mazināt birokrātiju, lai atvieglotu pārrobežu sadarbību un dotu iedzīvotājiem iespēju izmantot turpmākus praktiskus un konkrētus ieguvumus saistībā ar integrācijas procesu ES, kā arī aicina, lai, izstrādājot politiku minētajā jomā, galvenā uzmanību būtu pievērsta iedzīvotāju vajadzībām;

| 5. | uzsver, ka civilstāvokļa sistēmu būtiskās atšķirības (uz notikumu balstītas, uz personu balstītas un iedzīvotāju reģistrs) un dažādās spēkā esošās procedūras visā ES atspoguļo publisko iestāžu konstitucionālo un tiesisko kārtību un atšķirīgās sociālās vērtības, šo daudzveidību apliecina arī fakts, ka civilstāvokļa aktiem dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs juridisks spēks; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka civilstāvokļa sistēmu būtiskās atšķirības (uz notikumu balstītas, uz personu balstītas un iedzīvotāju reģistrs) un dažādās spēkā esošās procedūras visā ES atspoguļo publisko iestāžu konstitucionālo un tiesisko kārtību un atšķirīgās sociālās vērtības, šo daudzveidību apliecina arī fakts, ka civilstāvokļa aktiem dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs juridisks spēks;

| 6. | uzskata, ka kopumā dalībvalstīs civilstāvokļa aktu reģistrācija ir nodrošināta efektīvi, bet problēmas lielākoties rodas, risinot pārrobežu jautājumus; tomēr norāda, ka apmēram vienai trešajai daļai ES reģistrēto civilstāvokļa aktu ir pārrobežu raksturs, un, aizvien vairāk pieaugot mobilitātei, palielināsies arī administratīvās problēmas; vēl viens sarežģīts aspekts, ar kuru saskaras iedzīvotāji, risinot civilstāvokļa jautājumus pārrobežu situācijās, ir piemērojamo tiesību aktu daudzveidība, jo katrā valstī ir savi noteikumi par tiesību normu kolīziju; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka kopumā dalībvalstīs civilstāvokļa aktu reģistrācija ir nodrošināta efektīvi, bet problēmas lielākoties rodas, risinot pārrobežu jautājumus; tomēr norāda, ka apmēram vienai trešajai daļai ES reģistrēto civilstāvokļa aktu ir pārrobežu raksturs, un, aizvien vairāk pieaugot mobilitātei, palielināsies arī administratīvās problēmas; vēl viens sarežģīts aspekts, ar kuru saskaras iedzīvotāji, risinot civilstāvokļa jautājumus pārrobežu situācijās, ir piemērojamo tiesību aktu daudzveidība, jo katrā valstī ir savi noteikumi par tiesību normu kolīziju;

| 7. | uzsver: lai gan uz dažiem publiskajiem dokumentiem (piemēram, par profesionālo kvalifikāciju), attiecas ES tiesību akti, likumdošana attiecībā uz civilstāvokli ir vienīgi dalībvalstu un to vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, kā arī uzsver, ka ES politikas un tiesību aktu izstrādē šajā jomā ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi; |
| --- | --- |

7.

uzsver: lai gan uz dažiem publiskajiem dokumentiem (piemēram, par profesionālo kvalifikāciju), attiecas ES tiesību akti, likumdošana attiecībā uz civilstāvokli ir vienīgi dalībvalstu un to vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē, kā arī uzsver, ka ES politikas un tiesību aktu izstrādē šajā jomā ir jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes principi;

| 8. | uzsver, ka par dokumentu legalizāciju atbildīgās iestādes gan pašās dalībvalstīs, gan dažādu dalībvalstu salīdzinājumā ir ļoti atšķirīgas, un par civilstāvokļa reģistrāciju atbildīgo iestāžu klāsts ir vēl plašāks; tās var būt tiesu vai reliģiskas, vai administratīvas iestādes dažādos pārvaldības līmeņos; tomēr norāda, ka iedzīvotāji šajās iestādēs vēršas visbiežāk tieši vietējā un reģionālajā līmenī, un tiek lēsts, ka visā Eiropā ir 80 000 vietējo reģistrācijas biroju; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka par dokumentu legalizāciju atbildīgās iestādes gan pašās dalībvalstīs, gan dažādu dalībvalstu salīdzinājumā ir ļoti atšķirīgas, un par civilstāvokļa reģistrāciju atbildīgo iestāžu klāsts ir vēl plašāks; tās var būt tiesu vai reliģiskas, vai administratīvas iestādes dažādos pārvaldības līmeņos; tomēr norāda, ka iedzīvotāji šajās iestādēs vēršas visbiežāk tieši vietējā un reģionālajā līmenī, un tiek lēsts, ka visā Eiropā ir 80 000 vietējo reģistrācijas biroju;

| 9. | uzskata: lai pastiprinātu ES pasākumu saskaņotību, efektivitāti un konsekvenci, minētie jautājumi nav jāskata atsevišķi, bet gan saistībā ar plašākām ES politikas jomām, piemēram, ekonomikas politiku, digitalizācijas programmu, sociālo politiku un ārpolitiku; |
| --- | --- |

9.

uzskata: lai pastiprinātu ES pasākumu saskaņotību, efektivitāti un konsekvenci, minētie jautājumi nav jāskata atsevišķi, bet gan saistībā ar plašākām ES politikas jomām, piemēram, ekonomikas politiku, digitalizācijas programmu, sociālo politiku un ārpolitiku;

Publisko dokumentu brīva aprite

| 10. | norāda, ka legalizāciju parasti izmanto, lai pierādītu ārvalstī izdota publiskā dokumenta autentiskumu, jo iestādes vienā valstī var nepazīt zīmogus un parakstus citā valstī izdotā publiskā dokumentā, tomēr atzīst, ka dažus publiskos dokumentus, piemēram, pases, vadītāja apliecības un spriedumus atzīst bez turpmākas legalizācijas; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka legalizāciju parasti izmanto, lai pierādītu ārvalstī izdota publiskā dokumenta autentiskumu, jo iestādes vienā valstī var nepazīt zīmogus un parakstus citā valstī izdotā publiskā dokumentā, tomēr atzīst, ka dažus publiskos dokumentus, piemēram, pases, vadītāja apliecības un spriedumus atzīst bez turpmākas legalizācijas;

| 11. | uzskata, ka legalizācija pēc būtības ir lēna un dārga un nav piemērots līdzeklis, lai novērstu krāpšanu, kas saistīta ar publisko dokumentu pārrobežu izmantošanu; atzīst Stokholmas programmā noteikto, ka ES būtu aktīvi jāizmanto dalība Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencē, lai sekmētu attiecīgu konvenciju (norādot arī uz Starptautisko civilstāvokļa komisiju) īstenošanu, tā kā līdz šim dalībvalstīs nav sadarbojušās attiecībā uz konvencijām par dokumentu legalizāciju; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka legalizācija pēc būtības ir lēna un dārga un nav piemērots līdzeklis, lai novērstu krāpšanu, kas saistīta ar publisko dokumentu pārrobežu izmantošanu; atzīst Stokholmas programmā noteikto, ka ES būtu aktīvi jāizmanto dalība Hāgas Starptautisko privāttiesību konferencē, lai sekmētu attiecīgu konvenciju (norādot arī uz Starptautisko civilstāvokļa komisiju) īstenošanu, tā kā līdz šim dalībvalstīs nav sadarbojušās attiecībā uz konvencijām par dokumentu legalizāciju;

| 12. | atzīst, ka spēkā esošo konvenciju par dokumentu legalizāciju piemērošana ir sadrumstalota tāpat kā daudzie divpusējie līgumi, piemēram, 1987. gada Briseles konvenciju, ar kuru atceļ publisko dokumentu legalizāciju starp dalībvalstīm, parakstījušas mazāk nekā puse ES dalībvalstu, un vēl mazāks skaits dalībvalstu to ir ratificējušas un provizoriski piemēro; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka spēkā esošo konvenciju par dokumentu legalizāciju piemērošana ir sadrumstalota tāpat kā daudzie divpusējie līgumi, piemēram, 1987. gada Briseles konvenciju, ar kuru atceļ publisko dokumentu legalizāciju starp dalībvalstīm, parakstījušas mazāk nekā puse ES dalībvalstu, un vēl mazāks skaits dalībvalstu to ir ratificējušas un provizoriski piemēro;

| 13. | atbalsta viedokli, ka publisko dokumentu legalizācija starp dalībvalstīm nebūtu vajadzīga Eiropas Savienībā, kas veidota, pamatojoties uz savstarpēju uzticēšanos, tāpat uzskata, ka citas administratīvās formalitātes, kas darbojas kā šķēršļi Eiropas Savienības pilsonībai un tiesībām uz brīvu pārvietošanos, piemēram, apliecība par šķēršļu neesamību laulības noslēgšanai un apliecība par to, ka persona nav laulāta, arī varētu kļūt nevajadzīgas starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

13.

atbalsta viedokli, ka publisko dokumentu legalizācija starp dalībvalstīm nebūtu vajadzīga Eiropas Savienībā, kas veidota, pamatojoties uz savstarpēju uzticēšanos, tāpat uzskata, ka citas administratīvās formalitātes, kas darbojas kā šķēršļi Eiropas Savienības pilsonībai un tiesībām uz brīvu pārvietošanos, piemēram, apliecība par šķēršļu neesamību laulības noslēgšanai un apliecība par to, ka persona nav laulāta, arī varētu kļūt nevajadzīgas starp dalībvalstīm;

| 14. | tomēr, tā kā informācijas apmaiņa starp dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestādēm ir neapmierinoša un nepilnīga (dažas dalībvalstis ne nosūta, ne saņem informāciju par ārvalstī reģistrētiem civilstāvokļa aktiem), ierosina pirms tiesību aktu pieņemšanas izveidot struktūras dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestāžu darbinieku administratīvai sadarbībai, lai vajadzības gadījumā viņi varētu noteikt dokumentu īstumu, un līdzīgi sadarbības veidi varētu būt nepieciešami, lai atvieglotu citu oficiālo dokumentu, piemēram, izglītību apliecinošu dokumentu un notariālo aktu, autentiskuma pierādīšanu; šādas sadarbības struktūras varētu arī atvieglot darbu ierēdņiem, kad viņi veic dokumenta satura un autentiskuma pārbaudi; |
| --- | --- |

14.

tomēr, tā kā informācijas apmaiņa starp dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestādēm ir neapmierinoša un nepilnīga (dažas dalībvalstis ne nosūta, ne saņem informāciju par ārvalstī reģistrētiem civilstāvokļa aktiem), ierosina pirms tiesību aktu pieņemšanas izveidot struktūras dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas iestāžu darbinieku administratīvai sadarbībai, lai vajadzības gadījumā viņi varētu noteikt dokumentu īstumu, un līdzīgi sadarbības veidi varētu būt nepieciešami, lai atvieglotu citu oficiālo dokumentu, piemēram, izglītību apliecinošu dokumentu un notariālo aktu, autentiskuma pierādīšanu; šādas sadarbības struktūras varētu arī atvieglot darbu ierēdņiem, kad viņi veic dokumenta satura un autentiskuma pārbaudi;

| 15. | turklāt ir pārliecināta, ka būtu jāizskata iemesli, kādēļ dalībvalstis nevēlas ratificēt spēkā esošās attiecīgās konvencijas (piemēram, 1987. gada Briseles konvenciju), kā arī jānoskaidro to dalībvalstu pieredze, kuras provizoriski piemēro minēto konvenciju; |
| --- | --- |

15.

turklāt ir pārliecināta, ka būtu jāizskata iemesli, kādēļ dalībvalstis nevēlas ratificēt spēkā esošās attiecīgās konvencijas (piemēram, 1987. gada Briseles konvenciju), kā arī jānoskaidro to dalībvalstu pieredze, kuras provizoriski piemēro minēto konvenciju;

| 16. | starplaikā un tādēļ, lai atvieglotu jautājumu risināšanu ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāizskata un nākotnē jāievieš e-Apostille
   (1) projekts, lai izsniegtu un izmantotu elektronisko Apostille, kā arī izmantotu tiešsaistē pieejamu e-reģistru; Eiropā minēto projektu nesen uzsākusi Spānija e-APP for Europe projekta ietvaros, kuru atbalsta Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

16.

starplaikā un tādēļ, lai atvieglotu jautājumu risināšanu ar valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāizskata un nākotnē jāievieš e-Apostille
   (1) projekts, lai izsniegtu un izmantotu elektronisko Apostille, kā arī izmantotu tiešsaistē pieejamu e-reģistru; Eiropā minēto projektu nesen uzsākusi Spānija e-APP for Europe projekta ietvaros, kuru atbalsta Eiropas Komisija;

Pārrobežu jautājumi un civilstāvokļa aktu ierakstu savstarpēja atzīšana

| 17. | uzsver, ka daudziem iedzīvotājiem būtisku problēmu rada civilstāvokli apliecinošu dokumentu pārrobežu nosūtīšana. Dažās dalībvalstīs, lai saņemtu civilstāvokļa aktu apliecinošus dokumentus vai Apostille, var pieprasīt personisku klātbūtni un šāda nevajadzīga birokrātija var radīt būtiskas izmaksas personām, kuras šobrīd varbūt jau dzīvo ārpus konkrētās dalībvalsts; ievērojot subsidiaritātes principu, ierosina apsvērt paraugprakses vadlīniju ieviešanu dalībvalstīm, lai atvieglotu civilstāvokļa aktu apliecinošu dokumentu izsniegšanu pārrobežu situācijās, bet veicot pietiekamus drošības pasākumus krāpšanas riska mazināšanai; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka daudziem iedzīvotājiem būtisku problēmu rada civilstāvokli apliecinošu dokumentu pārrobežu nosūtīšana. Dažās dalībvalstīs, lai saņemtu civilstāvokļa aktu apliecinošus dokumentus vai Apostille, var pieprasīt personisku klātbūtni un šāda nevajadzīga birokrātija var radīt būtiskas izmaksas personām, kuras šobrīd varbūt jau dzīvo ārpus konkrētās dalībvalsts; ievērojot subsidiaritātes principu, ierosina apsvērt paraugprakses vadlīniju ieviešanu dalībvalstīm, lai atvieglotu civilstāvokļa aktu apliecinošu dokumentu izsniegšanu pārrobežu situācijās, bet veicot pietiekamus drošības pasākumus krāpšanas riska mazināšanai;

| 18. | uzsver, ka katrā dalībvalstī attiecībā uz pilsonību un civilstāvokli ir izveidots savs tiesību aktu kopums, kura pamatā ir vēsture, kultūra, politiskās un juridiskās sistēmas, un būtisku izmaiņu ieviešana varētu radīt nozīmīgas konstitucionālas, juridiskas un ekonomiska rakstura pārmaiņas dalībvalstu iestādēs un prasīt plašas juridiskas un administratīvas izmaiņas struktūrās un procesos; iedzīvotājiem un sabiedrībai tas varētu nozīmēt arī būtiskas izmaiņas sociālajā un kultūras jomā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka katrā dalībvalstī attiecībā uz pilsonību un civilstāvokli ir izveidots savs tiesību aktu kopums, kura pamatā ir vēsture, kultūra, politiskās un juridiskās sistēmas, un būtisku izmaiņu ieviešana varētu radīt nozīmīgas konstitucionālas, juridiskas un ekonomiska rakstura pārmaiņas dalībvalstu iestādēs un prasīt plašas juridiskas un administratīvas izmaiņas struktūrās un procesos; iedzīvotājiem un sabiedrībai tas varētu nozīmēt arī būtiskas izmaiņas sociālajā un kultūras jomā;

| 19. | tomēr atzīst, ka ES pilsoņi, īpaši tie, kas dzīvo un strādā “citā” dalībvalstī, vēlas, lai, risinot civilstāvokļa jautājumus pārrobežu situācijās, viņu dzīvi nevajadzīgi nesarežģītu birokrātija; |
| --- | --- |

19.

tomēr atzīst, ka ES pilsoņi, īpaši tie, kas dzīvo un strādā “citā” dalībvalstī, vēlas, lai, risinot civilstāvokļa jautājumus pārrobežu situācijās, viņu dzīvi nevajadzīgi nesarežģītu birokrātija;

| 20. | atzīst, ka nav reāli nodrošināt loģistikas un pastāvīgas apmācības izmaksas aptuveni 125 000 civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonām Eiropas Savienībā, lai viņus iepazīstinātu ar civilstāvokļa sistēmām un procesiem citās dalībvalstīs; tādēļ uzsver nepieciešamību izstrādāt citus un vieglāk īstenojamus risinājumus pašreizējām problēmām, ar kurām saskaras iedzīvotāji; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka nav reāli nodrošināt loģistikas un pastāvīgas apmācības izmaksas aptuveni 125 000 civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonām Eiropas Savienībā, lai viņus iepazīstinātu ar civilstāvokļa sistēmām un procesiem citās dalībvalstīs; tādēļ uzsver nepieciešamību izstrādāt citus un vieglāk īstenojamus risinājumus pašreizējām problēmām, ar kurām saskaras iedzīvotāji;

| 21. | piekrīt, ka iemesli, kādēļ dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonu kontakti pašreiz ir virspusēji un neregulāri, var būt juridiski, procesuāli, ar loģistikas jautājumiem saistīti, bet galvenais iemesls ir valodas grūtības; tāpēc iesaka, ka Eiropas Komisijai būtu jāizveido ekspertu grupa, kurā darbotos speciālisti no katras dalībvalsts reģistriem, lai priekšlikumus par pārrobežu jautājumu risināšanu varētu izstrādāt, pamatojoties uz plašu ieguldījumu, kā arī sekmētu ES līdzdalību starptautiskos sadarbības forumos; |
| --- | --- |

21.

piekrīt, ka iemesli, kādēļ dalībvalstu civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonu kontakti pašreiz ir virspusēji un neregulāri, var būt juridiski, procesuāli, ar loģistikas jautājumiem saistīti, bet galvenais iemesls ir valodas grūtības; tāpēc iesaka, ka Eiropas Komisijai būtu jāizveido ekspertu grupa, kurā darbotos speciālisti no katras dalībvalsts reģistriem, lai priekšlikumus par pārrobežu jautājumu risināšanu varētu izstrādāt, pamatojoties uz plašu ieguldījumu, kā arī sekmētu ES līdzdalību starptautiskos sadarbības forumos;

| 22. | uzskata, ka būtu jāsamazina publisko dokumentu tulkošanas un sertificēto tulkojumu izmaksas un laiks, plašāk izmantojot standartizētas veidlapas un elektroniskās kodēšanas un nolasīšanas sistēmas; uzskata, ka šādu virzību varētu sekmēt plašākos starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu jāsamazina publisko dokumentu tulkošanas un sertificēto tulkojumu izmaksas un laiks, plašāk izmantojot standartizētas veidlapas un elektroniskās kodēšanas un nolasīšanas sistēmas; uzskata, ka šādu virzību varētu sekmēt plašākos starptautiskos forumos;

| 23. | atzīst, ka visās jomās vērojama vēlme samazināt birokrātiju, ne tikai vienkārši pārcelt procesus no papīra formāta tiešsaistē, un tas apvienojumā ar elektroniskās datu uzglabāšanas un pārraides iespējām rada izdevību un stimulu informācijas sistēmu modernizēšanai un centralizēšanai; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka visās jomās vērojama vēlme samazināt birokrātiju, ne tikai vienkārši pārcelt procesus no papīra formāta tiešsaistē, un tas apvienojumā ar elektroniskās datu uzglabāšanas un pārraides iespējām rada izdevību un stimulu informācijas sistēmu modernizēšanai un centralizēšanai;

| 24. | uzskata, ka visu personas civilstāvokļa aktu centrāla reģistrācija ir atzīstams mērķis tām dalībvalstīm, kur tas netiek darīts centralizēti, turklāt tādējādi tiktu atvieglota “ārpusvalsts” civilstāvokļa notikumu reģistrācija, bet apzinās, ka varētu rasties būtiskas izmaksas, atbildīgo iestāžu bažas par subsidiaritāti, un varbūt ne visos gadījumos tas ir politiski realizējams; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka visu personas civilstāvokļa aktu centrāla reģistrācija ir atzīstams mērķis tām dalībvalstīm, kur tas netiek darīts centralizēti, turklāt tādējādi tiktu atvieglota “ārpusvalsts” civilstāvokļa notikumu reģistrācija, bet apzinās, ka varētu rasties būtiskas izmaksas, atbildīgo iestāžu bažas par subsidiaritāti, un varbūt ne visos gadījumos tas ir politiski realizējams;

| 25. | tomēr atzīst, ka daudzās dalībvalstīs jau ir centralizēta reģistrācija, un viens kontaktpunkts var mazināt praktiskās problēmas, ar kurām saskaras civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonas un iedzīvotāji, bet atkarībā no tādiem aspektiem kā datu pieejamība elektroniskā veidā, valsts lielums, likumdošanas pienākumu sadalījums, valodas jautājumi u.c. dalībvalstīs, uzskata, ka šādus centrālos informācijas punktus varētu izveidot reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

25.

tomēr atzīst, ka daudzās dalībvalstīs jau ir centralizēta reģistrācija, un viens kontaktpunkts var mazināt praktiskās problēmas, ar kurām saskaras civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonas un iedzīvotāji, bet atkarībā no tādiem aspektiem kā datu pieejamība elektroniskā veidā, valsts lielums, likumdošanas pienākumu sadalījums, valodas jautājumi u.c. dalībvalstīs, uzskata, ka šādus centrālos informācijas punktus varētu izveidot reģionālajā līmenī;

| 26. | atzīst, ka ir uzskatāmi jāparāda, ka izstrādātie izmēģinājuma projekti elektroniskajai apmaiņai ar civilstāvokli apliecinošiem dokumentiem var darboties efektīvi un tos var pielāgot plašākai izmantošanai; tāpēc būtu lietderīgi izstrādāt pārskatu par pašreiz izmantotajiem elektroniskajiem līdzekļiem, kas atvieglo publisko iestāžu sadarbību ES; uzskata, ka ir noteikti jāvieš pasākumi, lai novērstu krāpšanu un aizsargātu pilsoņu privāto dzīvi un personas datus; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka ir uzskatāmi jāparāda, ka izstrādātie izmēģinājuma projekti elektroniskajai apmaiņai ar civilstāvokli apliecinošiem dokumentiem var darboties efektīvi un tos var pielāgot plašākai izmantošanai; tāpēc būtu lietderīgi izstrādāt pārskatu par pašreiz izmantotajiem elektroniskajiem līdzekļiem, kas atvieglo publisko iestāžu sadarbību ES; uzskata, ka ir noteikti jāvieš pasākumi, lai novērstu krāpšanu un aizsargātu pilsoņu privāto dzīvi un personas datus;

| 27. | uzskata, ka saistībā ar informācijas sniegšanu iedzīvotājiem par viņu ES tiesībām kopumā varētu stiprināt sakarus starp ES informācijas avotiem un attiecīgās informācijas sniedzējiem dalībvalstīs, un norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir labas iespējas sniegt attiecīgu atbalstu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka saistībā ar informācijas sniegšanu iedzīvotājiem par viņu ES tiesībām kopumā varētu stiprināt sakarus starp ES informācijas avotiem un attiecīgās informācijas sniedzējiem dalībvalstīs, un norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir labas iespējas sniegt attiecīgu atbalstu;

| 28. | atzīst, ka ierosinājums par saskaņotu Civilstāvokļa Eiropas apliecību ir ļoti tālejošs, jo dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgas koncepcijas par civilstāvokļa apliecību veidu, formātu un saturu; piemēram, papildus pierādījuma spēka atšķirībām un iespējām tās novērst, dzimšanas apliecībās visā ES var būt informācija par bērna tiesisko statusu un reliģisko piederību, kā arī par vecāku ģimenes un sociālekonomisko stāvokli; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka ierosinājums par saskaņotu Civilstāvokļa Eiropas apliecību ir ļoti tālejošs, jo dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgas koncepcijas par civilstāvokļa apliecību veidu, formātu un saturu; piemēram, papildus pierādījuma spēka atšķirībām un iespējām tās novērst, dzimšanas apliecībās visā ES var būt informācija par bērna tiesisko statusu un reliģisko piederību, kā arī par vecāku ģimenes un sociālekonomisko stāvokli;

| 29. | kā norādīts, šķiet, ka Civilstāvokļa Eiropas apliecības ieviešanai sākotnēji būtu vajadzīga gan dalībvalstu, gan ES shēmu vienlaicīga darbība; tas varētu radīt juridiskās interpretācijas problēmas saistībā ar dažādo sistēmu konsekvenci un relativitāti, jo jau šobrīd ir daudzas civillikumu, ar reliģiju saistīto likumu un ārvalstu tiesību kombinācijas un varianti, kurus var rasties nepieciešamība izskatīt dalībvalstu tiesās; |
| --- | --- |

29.

kā norādīts, šķiet, ka Civilstāvokļa Eiropas apliecības ieviešanai sākotnēji būtu vajadzīga gan dalībvalstu, gan ES shēmu vienlaicīga darbība; tas varētu radīt juridiskās interpretācijas problēmas saistībā ar dažādo sistēmu konsekvenci un relativitāti, jo jau šobrīd ir daudzas civillikumu, ar reliģiju saistīto likumu un ārvalstu tiesību kombinācijas un varianti, kurus var rasties nepieciešamība izskatīt dalībvalstu tiesās;

| 30. | ņemot vērā atšķirīgās juridiskās un administratīvās struktūras un procesus civilstāvokļa aktu reģistrācijas jomā visā ES, priekšlikums automātiski atzīt citā dalībvalstī izdotas apliecības par civilstāvokli ir vienlīdz problemātisks, un to nebūs iespējams īstenot, neieviešot būtiskas izmaiņas valstu tiesību aktos, lai nepieļautu nekonsekventu attieksmi pret iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

30.

ņemot vērā atšķirīgās juridiskās un administratīvās struktūras un procesus civilstāvokļa aktu reģistrācijas jomā visā ES, priekšlikums automātiski atzīt citā dalībvalstī izdotas apliecības par civilstāvokli ir vienlīdz problemātisks, un to nebūs iespējams īstenot, neieviešot būtiskas izmaiņas valstu tiesību aktos, lai nepieļautu nekonsekventu attieksmi pret iedzīvotājiem;

| 31. | uzskata, ka, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm šajos jautājumos, Eiropas Komisija, pat pamatojoties uz ciešāku sadarbību, varētu censties standartizēt tiesību kolīzijas un jurisdikcijas jautājumus, kas saistīti ar civilstāvokli, lai panāktu lielāku skaidrību iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka, ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm šajos jautājumos, Eiropas Komisija, pat pamatojoties uz ciešāku sadarbību, varētu censties standartizēt tiesību kolīzijas un jurisdikcijas jautājumus, kas saistīti ar civilstāvokli, lai panāktu lielāku skaidrību iedzīvotājiem;

| 32. | tomēr uzskata, ka, dodot iespēju iedzīvotājiem izvēlēties vienā dalībvalstī piemērojamo likumu, salīdzinot ar citā dalībvalstī piemērojamo likumu attiecībā uz civilstāvokļa notikumiem, varētu rasties sarežģījumi, piemēram, laulātam pārim ir domstarpības par jurisdikciju, un tas varētu izraisīt precedentu, kad privātpersonas mēģina izvēlēties saviem apstākļiem visatbilstošāko praksi; |
| --- | --- |

32.

tomēr uzskata, ka, dodot iespēju iedzīvotājiem izvēlēties vienā dalībvalstī piemērojamo likumu, salīdzinot ar citā dalībvalstī piemērojamo likumu attiecībā uz civilstāvokļa notikumiem, varētu rasties sarežģījumi, piemēram, laulātam pārim ir domstarpības par jurisdikciju, un tas varētu izraisīt precedentu, kad privātpersonas mēģina izvēlēties saviem apstākļiem visatbilstošāko praksi;

| 33. | uzskata, ka būtu jāņem vērā iespēja izveidot Eiropas civilstāvokļa aktu biroju, ja izrādītos, ka tā darbība ir efektīvāka nekā daudzu jaunu biroju izveide vai līdzīgu biroju uzturēšana dalībvalstīs; uzskata, ka tas varētu (a) sekmēt aktīvāku ES iesaistīšanos starptautiskajās konvencijās; (b) uzlabot administratīvo sadarbību, apkopojot paraugpraksi un īstenojot pieredzes apmaiņu, piemēram, par savietojamību ar IT saistītajās jomās, kā arī valstu iestādēm sniegt ieteikumus starptautiskos jautājumos, (c) veikt centrālā kontaktpunkta funkcijas ar civilstāvokli saistītos jautājumos, kuriem ir pārrobežu raksturs; tas būtu lietderīgi civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonām un neapšaubāmi palīdzētu risināt ieilgušās problēmas, ar kurām saskaras pilsoņi, pamatoti cerot izmantot savas tiesības ES, un (d) veikt ES centralizēta civilstāvokli apliecinošu dokumentu rezerves kopiju krājuma vai atsauces reģistra funkcijas; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka būtu jāņem vērā iespēja izveidot Eiropas civilstāvokļa aktu biroju, ja izrādītos, ka tā darbība ir efektīvāka nekā daudzu jaunu biroju izveide vai līdzīgu biroju uzturēšana dalībvalstīs; uzskata, ka tas varētu (a) sekmēt aktīvāku ES iesaistīšanos starptautiskajās konvencijās; (b) uzlabot administratīvo sadarbību, apkopojot paraugpraksi un īstenojot pieredzes apmaiņu, piemēram, par savietojamību ar IT saistītajās jomās, kā arī valstu iestādēm sniegt ieteikumus starptautiskos jautājumos, (c) veikt centrālā kontaktpunkta funkcijas ar civilstāvokli saistītos jautājumos, kuriem ir pārrobežu raksturs; tas būtu lietderīgi civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonām un neapšaubāmi palīdzētu risināt ieilgušās problēmas, ar kurām saskaras pilsoņi, pamatoti cerot izmantot savas tiesības ES, un (d) veikt ES centralizēta civilstāvokli apliecinošu dokumentu rezerves kopiju krājuma vai atsauces reģistra funkcijas;

| 34. | mudina savlaicīgāk transponēt un piemērot spēkā esošos tiesību aktus, kas ietekmē ES pilsonības tiesību izmantošanu, un aicina dalībvalstis turpināt sadarbību, izmantojot līdzdalību esošajās starpvaldību organizācijās, lai sekmētu starptautisko sadarbību ar civilstāvokli saistītos jautājumos un plašāku spēkā esošo konvenciju ratificēšanu; |
| --- | --- |

34.

mudina savlaicīgāk transponēt un piemērot spēkā esošos tiesību aktus, kas ietekmē ES pilsonības tiesību izmantošanu, un aicina dalībvalstis turpināt sadarbību, izmantojot līdzdalību esošajās starpvaldību organizācijās, lai sekmētu starptautisko sadarbību ar civilstāvokli saistītos jautājumos un plašāku spēkā esošo konvenciju ratificēšanu;

| 35. | aicina reģistrācijas iestādes dalībvalstīs sagatavot civilstāvokli apliecinošu dokumentu paraugus (ar tulkojumiem) un publicēt tos tiešsaistē, lai “ārvalstu” civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonas varētu iegūt vismaz nelielu informāciju par tiem, un iespējams, ka Eiropas Komisija varētu sniegt atbalstu minētās iniciatīvas koordinēšanā vai popularizēšanā; |
| --- | --- |

35.

aicina reģistrācijas iestādes dalībvalstīs sagatavot civilstāvokli apliecinošu dokumentu paraugus (ar tulkojumiem) un publicēt tos tiešsaistē, lai “ārvalstu” civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonas varētu iegūt vismaz nelielu informāciju par tiem, un iespējams, ka Eiropas Komisija varētu sniegt atbalstu minētās iniciatīvas koordinēšanā vai popularizēšanā;

| 36. | vēlas sekmēt to, lai Eiropas Komisija izveidotu civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonu/konsulāro ekspertu tīklu, kurā piedalītos speciālisti no visām dalībvalstīm, lai izskatītu, vai iespējams īstenot pietiekamu administratīvo sadarbību legalizācijas formalitāšu atcelšanai, un atbalstītu centienus, kas virzīti uz priekšlikumu izstrādi tiesību kolīziju saskaņošanai. Tomēr uzskata, ka jautājumi par savstarpējo atzīšanu un Civilstāvokļa Eiropas apliecību būtu jāizpēta padziļināti; |
| --- | --- |

36.

vēlas sekmēt to, lai Eiropas Komisija izveidotu civilstāvokļa aktu reģistrācijas amatpersonu/konsulāro ekspertu tīklu, kurā piedalītos speciālisti no visām dalībvalstīm, lai izskatītu, vai iespējams īstenot pietiekamu administratīvo sadarbību legalizācijas formalitāšu atcelšanai, un atbalstītu centienus, kas virzīti uz priekšlikumu izstrādi tiesību kolīziju saskaņošanai. Tomēr uzskata, ka jautājumi par savstarpējo atzīšanu un Civilstāvokļa Eiropas apliecību būtu jāizpēta padziļināti;

| 37. | uzskata, ka zaļajā grāmatā pievērsta uzmanība ES-27 un ilgtermiņa skatījumam, tomēr RK jāuzsver, ka ir iespējami arī vietēja mēroga risinājumi problēmām, ar kurām pilsoņi saskaras ikdienā, jo īpaši tas attiecas uz pierobežas reģionos dzīvojošajiem, kuri dzīvo un strādā dažādās jurisdikcijās. Šajā sakarā atzinīgi vērtētu turpmākus divpusējus un daudzpusējus nolīgumus starp dalībvalstīm un ar citām valstīm, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa iniciatīvas, kas ir līdzīgas, piemēram, teritoriālās sadarbības projektiem ETSG ietvaros; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka zaļajā grāmatā pievērsta uzmanība ES-27 un ilgtermiņa skatījumam, tomēr RK jāuzsver, ka ir iespējami arī vietēja mēroga risinājumi problēmām, ar kurām pilsoņi saskaras ikdienā, jo īpaši tas attiecas uz pierobežas reģionos dzīvojošajiem, kuri dzīvo un strādā dažādās jurisdikcijās. Šajā sakarā atzinīgi vērtētu turpmākus divpusējus un daudzpusējus nolīgumus starp dalībvalstīm un ar citām valstīm, kā arī vietējā un reģionālā līmeņa iniciatīvas, kas ir līdzīgas, piemēram, teritoriālās sadarbības projektiem ETSG ietvaros;

| 38. | uzsver, ka jebkādu ierosināto tiesību aktu ietekmes novērtējums jāveic, īpaši ņemot vērā sociālo, ekonomisko un juridisko ietekmi dalībvalstīs; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka jebkādu ierosināto tiesību aktu ietekmes novērtējums jāveic, īpaši ņemot vērā sociālo, ekonomisko un juridisko ietekmi dalībvalstīs;

| 39. | ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību atbildību, RK vēlas pilnībā piedalīties debatēs un veidot konsultatīvus tīklus (2), kuri attiecīgi būtu pieejami Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

39.

ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību atbildību, RK vēlas pilnībā piedalīties debatēs un veidot konsultatīvus tīklus (2), kuri attiecīgi būtu pieejami Eiropas Komisijai.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  E-Apostille izmēģinājuma programmas (e-APP) ietvaros Hāgas Starptautisko privāttiesību konference (HCCH) un ASV Valsts notāru apvienība (NNA) kopā ar jebkuru ieinteresēto valsti (vai jebkuru tās iekšējo jurisdikciju) izstrādā, popularizē un atbalsta zemu izmaksu, funkcionējošas un drošas programmatūras tehnoloģijas ieviešanu, lai izsniegtu un izmantotu elektronisko Apostille (e-Apostilles), kā arī Apostille elektronisko reģistru (e-reģistru) izveidi un darbību.

1

E-Apostille

e-APP

HCCH

NNA

Apostille

e-Apostilles

Apostille

(2)  Eiropas teritoriālās sadarbības grupa (ETSG), stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības forums un subsidiaritātes uzraudzības tīkls (kas no 2011. gada 13. jūlija līdz 2. septembrim organizēja zaļās grāmatas apspriešanu).

2

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/28

---

Reģionu komitejas atzinums “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”

2012/C 54/06

REĢIONU KOMITEJA

| — | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtiski sekmē kosmosa tehnoloģiju nozares attīstību, veidojot klasterus un konkurētspējas zonas, kurās sadarbojas ražotāji (arī MVU) un augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības iestādes. Tāpēc pašvaldībām ir būtiska nozīme inovācijas un tehnoloģiju nodošanas procesā; |
| --- | --- |

—

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtiski sekmē kosmosa tehnoloģiju nozares attīstību, veidojot klasterus un konkurētspējas zonas, kurās sadarbojas ražotāji (arī MVU) un augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības iestādes. Tāpēc pašvaldībām ir būtiska nozīme inovācijas un tehnoloģiju nodošanas procesā;

| — | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir arī svarīga nozīme lietošanas jomā; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir arī svarīga nozīme lietošanas jomā;

| — | pauž cerību, ka pēc ES pilnvaru paplašināšanas Eiropas kosmosa politikas izstrādē un īstenošanā turpmāk pastāvīgi un visaptveroši iesaistīs arī vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

—

pauž cerību, ka pēc ES pilnvaru paplašināšanas Eiropas kosmosa politikas izstrādē un īstenošanā turpmāk pastāvīgi un visaptveroši iesaistīs arī vietējās un reģionālās pašvaldības;

| — | rosina Komisiju izvirzīt priekšlikumu, kā ES budžetā turpmāk nodrošinās ilgtspējīgu finansējumu GMES infrastruktūras darbībai, un, tā kā GMES tāpat kā Galileo ir Eiropas projekts un tāpēc finansējams no ES budžeta, Komiteja, lai nodrošinātu finansiālo ilgtspēju un finansēšanas demokrātisku kontroli, neatbalsta Komisijas ieceri neparedzēt šo finansējumu ES budžetā; |
| --- | --- |

—

rosina Komisiju izvirzīt priekšlikumu, kā ES budžetā turpmāk nodrošinās ilgtspējīgu finansējumu GMES infrastruktūras darbībai, un, tā kā GMES tāpat kā Galileo ir Eiropas projekts un tāpēc finansējams no ES budžeta, Komiteja, lai nodrošinātu finansiālo ilgtspēju un finansēšanas demokrātisku kontroli, neatbalsta Komisijas ieceri neparedzēt šo finansējumu ES budžetā;

| — | īpaši iesaka veicināt reģionālo GMES attīstības un izmantošanas centru izveidi, kā arī atbalstīt Eiropas tīklus, piemēram, NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies) un veicināt to attīstību. |
| --- | --- |

—

īpaši iesaka veicināt reģionālo GMES attīstības un izmantošanas centru izveidi, kā arī atbalstīt Eiropas tīklus, piemēram, NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies) un veicināt to attīstību.

| Ziņotājs | Hermann KUHN kgs (DE/PSE), Brēmenes parlamenta loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”
  COM(2011) 152 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Hermann KUHN kgs (DE/PSE), Brēmenes parlamenta loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”

COM(2011) 152 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”, kas ir pirmais nozīmīgais solis, lai izstrādātu Eiropas turpmāko kosmosa politiku, kurai ir jauns juridiskais pamats, kas izveidots ar Lisabonas līgumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 189. pants); |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”, kas ir pirmais nozīmīgais solis, lai izstrādātu Eiropas turpmāko kosmosa politiku, kurai ir jauns juridiskais pamats, kas izveidots ar Lisabonas līgumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 189. pants);

| 2. | ir pārliecināta, ka Eiropas kopējā kosmosa politika stiprina Eiropas ekonomisko un politisko neatkarību un rīcībspēju, var kopumā pozitīvi ietekmēt Eiropas valstu uzņēmumu un sabiedrības novatoriskās spējas un konkurētspēju un tālejoši un dažādi sekmēt attīstību tādās jomās kā vides aizsardzība, klimata pārmaiņu ierobežošana, sabiedrības drošība un civilā aizsardzība, humānā palīdzība, saziņa un informācijas izplatīšana visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināta, ka Eiropas kopējā kosmosa politika stiprina Eiropas ekonomisko un politisko neatkarību un rīcībspēju, var kopumā pozitīvi ietekmēt Eiropas valstu uzņēmumu un sabiedrības novatoriskās spējas un konkurētspēju un tālejoši un dažādi sekmēt attīstību tādās jomās kā vides aizsardzība, klimata pārmaiņu ierobežošana, sabiedrības drošība un civilā aizsardzība, humānā palīdzība, saziņa un informācijas izplatīšana visiem iedzīvotājiem;

| 3. | norāda, ka reģionālā līmenī Eiropas kosmosa politikas mērķi saskaras ar ļoti atšķirīgiem sociāliem, ekonomiskiem, ekoloģiskiem un teritoriāliem apstākļiem un ka tieši vietējās un reģionālās pašvaldības nodrošina iespējas praktiski īstenot lielu Eiropas kosmosa politikas daļu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka reģionālā līmenī Eiropas kosmosa politikas mērķi saskaras ar ļoti atšķirīgiem sociāliem, ekonomiskiem, ekoloģiskiem un teritoriāliem apstākļiem un ka tieši vietējās un reģionālās pašvaldības nodrošina iespējas praktiski īstenot lielu Eiropas kosmosa politikas daļu;

| 4. | atgādina, ka reģioni jau tagad ir visdažādāko kosmosa tehnoloģiju radoši izstrādātāji un tiešie lietotāji. Vietējās un reģionālās pašvaldības veido klasterus un konkurētspējas zonas, kurās sadarbojas ražotāji (arī MVU) un augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības iestādes. Tāpēc pašvaldībām ir būtiska nozīme inovācijas un tehnoloģiju nodošanas procesā. Vietējās un reģionālās pašvaldības rūpējas par kosmosa infrastruktūras, kas saistīta ar palaišanas rampām, satelītu integrāciju, aprīkojumu un programmatūru, izveidi, pilnveidi un tehnisko apkopi un par “virszemes” infrastruktūru kopumā; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka reģioni jau tagad ir visdažādāko kosmosa tehnoloģiju radoši izstrādātāji un tiešie lietotāji. Vietējās un reģionālās pašvaldības veido klasterus un konkurētspējas zonas, kurās sadarbojas ražotāji (arī MVU) un augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības iestādes. Tāpēc pašvaldībām ir būtiska nozīme inovācijas un tehnoloģiju nodošanas procesā. Vietējās un reģionālās pašvaldības rūpējas par kosmosa infrastruktūras, kas saistīta ar palaišanas rampām, satelītu integrāciju, aprīkojumu un programmatūru, izveidi, pilnveidi un tehnisko apkopi un par “virszemes” infrastruktūru kopumā;

| 5. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir arī svarīga nozīme lietošanas jomā. To darbība, piemēram, ir saistīta ar teritorijas apsaimniekošanu, tām uzticētas pilnvaras vides aizsardzības un civilās aizsardzības jomā vai citi uzdevumi, kuru veikšanai vāc un apstrādā satelītu nodrošinātos datus. Patiesībā tieši reģioni un to iedzīvotāji ir arī tas tirgus, kas lieto un izmanto kosmosa tehnoloģijas. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgas dažādas kosmosa tehnoloģijas un pakalpojumi, lai pārvaldītu attiecīgās teritorijas, nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus un atbalstītu reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir arī svarīga nozīme lietošanas jomā. To darbība, piemēram, ir saistīta ar teritorijas apsaimniekošanu, tām uzticētas pilnvaras vides aizsardzības un civilās aizsardzības jomā vai citi uzdevumi, kuru veikšanai vāc un apstrādā satelītu nodrošinātos datus. Patiesībā tieši reģioni un to iedzīvotāji ir arī tas tirgus, kas lieto un izmanto kosmosa tehnoloģijas. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgas dažādas kosmosa tehnoloģijas un pakalpojumi, lai pārvaldītu attiecīgās teritorijas, nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus un atbalstītu reģionālo attīstību;

| 6. | tāpēc vienmēr rūpīgi iedziļinājusies kosmosa politikas jautājumos un vairākkārt atzinumos norādījusi uz Eiropas kosmosa programmu praktisko nozīmību; |
| --- | --- |

6.

tāpēc vienmēr rūpīgi iedziļinājusies kosmosa politikas jautājumos un vairākkārt atzinumos norādījusi uz Eiropas kosmosa programmu praktisko nozīmību;

| 7. | pauž cerību, ka pēc ES pilnvaru paplašināšanas Eiropas kosmosa politikas izstrādē un īstenošanā turpmāk pastāvīgi un visaptveroši iesaistīs arī vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

7.

pauž cerību, ka pēc ES pilnvaru paplašināšanas Eiropas kosmosa politikas izstrādē un īstenošanā turpmāk pastāvīgi un visaptveroši iesaistīs arī vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 8. | pauž īpašu nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā vispār nav pieminēta vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme Eiropas kosmosa politikas izstrādē, kaut arī šī izstrāde lielā mērā ir atkarīga no pašvaldību līdzdalības; |
| --- | --- |

8.

pauž īpašu nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā vispār nav pieminēta vietējo un reģionālo pašvaldību nozīme Eiropas kosmosa politikas izstrādē, kaut arī šī izstrāde lielā mērā ir atkarīga no pašvaldību līdzdalības;

| 9. | atzīmē, ka subsidiaritātes principi Komisijas paziņojumā ir ievēroti, bet tajā vairāk uzmanības jāvelta vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmei un lomai kosmosa politikas turpmākajā izstrādē; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka subsidiaritātes principi Komisijas paziņojumā ir ievēroti, bet tajā vairāk uzmanības jāvelta vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmei un lomai kosmosa politikas turpmākajā izstrādē;

II.   SAVIENĪBAS KOSMOSA POLITIKAS PRIORITĀRĀS DARBĪBAS

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka izstrādāta visaptveroša un tālejoša Eiropas kosmosa programma, kuras pamatā ir līdzšinējie sasniegumi un kurā paredzēts turpināt attīstību tādās prioritārās jomās kā vides pārraudzība, klimata pārmaiņas, drošība, konkurētspēja un kosmosa izpēte; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka izstrādāta visaptveroša un tālejoša Eiropas kosmosa programma, kuras pamatā ir līdzšinējie sasniegumi un kurā paredzēts turpināt attīstību tādās prioritārās jomās kā vides pārraudzība, klimata pārmaiņas, drošība, konkurētspēja un kosmosa izpēte;

| 11. | ir pārliecināta, ka minētā programma sniegs reģioniem nozīmīgu ekonomisko un sociālo labumu. Paredzams, ka tā ne tikai sekmēs Eiropas vadošo pozīciju saglabāšanu tādās jomās kā vides aizsardzība, klimata pārmaiņu ierobežošana, drošība, fundamentālā un lietišķā pētniecība, bet arī uzlabos Eiropas konkurētspēju jaunāko tehnoloģiju, novatorisku uzņēmumu atbalsta un augsti kvalificētu darba vietu radīšanas jomā; |
| --- | --- |

11.

ir pārliecināta, ka minētā programma sniegs reģioniem nozīmīgu ekonomisko un sociālo labumu. Paredzams, ka tā ne tikai sekmēs Eiropas vadošo pozīciju saglabāšanu tādās jomās kā vides aizsardzība, klimata pārmaiņu ierobežošana, drošība, fundamentālā un lietišķā pētniecība, bet arī uzlabos Eiropas konkurētspēju jaunāko tehnoloģiju, novatorisku uzņēmumu atbalsta un augsti kvalificētu darba vietu radīšanas jomā;

| 12. | iesaka paātrināt pamatprogrammu Galileo un GMES (Globālā vides un drošības novērošana) darbības uzsākšanu, lai pēc iespējas drīzāk varētu izmantot to pavērtās ekonomiskās, sociālās un videi nozīmīgās iespējas; |
| --- | --- |

12.

iesaka paātrināt pamatprogrammu Galileo un GMES (Globālā vides un drošības novērošana) darbības uzsākšanu, lai pēc iespējas drīzāk varētu izmantot to pavērtās ekonomiskās, sociālās un videi nozīmīgās iespējas;

| 13. | ierosina Eiropas kosmosa programmā ietvert prioritāras programmas, ar kurām nodrošina Eiropas neatkarīgu piekļuvi kosmosam un kosmosa izpētei; |
| --- | --- |

13.

ierosina Eiropas kosmosa programmā ietvert prioritāras programmas, ar kurām nodrošina Eiropas neatkarīgu piekļuvi kosmosam un kosmosa izpētei;

Eiropas satelītu radionavigācijas programmas Galileo un EGNOS (Eiropas ģeostacionārās papildu navigācijas dienesta programma)

| 14. | atbalsta visus centienus vēlākais 2014. gadā nodrošināt Gallileo programmas stabilu darbību, lai iegūtu ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās priekšrocības, kuras šis projekts var sniegt tieši vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

14.

atbalsta visus centienus vēlākais 2014. gadā nodrošināt Gallileo programmas stabilu darbību, lai iegūtu ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās priekšrocības, kuras šis projekts var sniegt tieši vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 15. | pauž bažas par to, ka līdz šim nav izskanējis priekšlikums, pielāgojot pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu, piešķirt papildu līdzekļus EGNOS un Galileo programmai. Tas jādara, lai novērstu ilgāku kavēšanos un papildu izmaksas; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par to, ka līdz šim nav izskanējis priekšlikums, pielāgojot pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu, piešķirt papildu līdzekļus EGNOS un Galileo programmai. Tas jādara, lai novērstu ilgāku kavēšanos un papildu izmaksas;

| 16. | uzskata, ka arī pēc 2014. gada Eiropas Savienībai ir jānodrošina Galileo darbības (tostarp satelītu apkope un atjaunošana, sistēmas integritātes nodrošināšana, uz zemes notiekošā darbība un datu pieejamība) finansēšana. Tikai tā iespējams nodrošināt paredzamo ekonomisko ieguvumu noturīgumu; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka arī pēc 2014. gada Eiropas Savienībai ir jānodrošina Galileo darbības (tostarp satelītu apkope un atjaunošana, sistēmas integritātes nodrošināšana, uz zemes notiekošā darbība un datu pieejamība) finansēšana. Tikai tā iespējams nodrošināt paredzamo ekonomisko ieguvumu noturīgumu;

| 17. | rosina Komisiju vairāk atbalstīt un veicināt funkcionālu “ar atrašanās vietu saistītu pakalpojumu” un produktu, it īpaši demonstrējumu projektu izstrādi un sagatavošanu; |
| --- | --- |

17.

rosina Komisiju vairāk atbalstīt un veicināt funkcionālu “ar atrašanās vietu saistītu pakalpojumu” un produktu, it īpaši demonstrējumu projektu izstrādi un sagatavošanu;

| 18. | uzsver, ka globālās satelītu navigācijas sistēmas vadības un pārvaldības struktūrai ilgtermiņā jābūt demokrātiskai, pilnīgi pārredzamai, finansiāli stabilai un sociāli atbildīgai. Tas jānodrošina Eiropas Komisijai, cieši sadarbojoties ar svarīgākajām ieinteresētajām personām, arī vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka globālās satelītu navigācijas sistēmas vadības un pārvaldības struktūrai ilgtermiņā jābūt demokrātiskai, pilnīgi pārredzamai, finansiāli stabilai un sociāli atbildīgai. Tas jānodrošina Eiropas Komisijai, cieši sadarbojoties ar svarīgākajām ieinteresētajām personām, arī vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem;

Eiropas Zemes novērošanas programma (GMES)

| 19. | uzskata, ka GMES programma ir ļoti nozīmīgs Eiropas Savienības instruments, ar kuru nodrošina steidzami nepieciešamos datus, it īpaši vides novērošanai un sabiedrības drošības garantēšanai; tāpēc tā ir ļoti svarīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka GMES programma ir ļoti nozīmīgs Eiropas Savienības instruments, ar kuru nodrošina steidzami nepieciešamos datus, it īpaši vides novērošanai un sabiedrības drošības garantēšanai; tāpēc tā ir ļoti svarīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 20. | atzinīgi vērtē tos pasākumus, kas uzlabos GMES programmas sniegto pakalpojumu “Klimata pārmaiņas”, un uzsver, ka tas ir īpaši nozīmīgs Eiropas reģioniem, kas cenšas ierobežot klimata pārmaiņas un mazināt to ietekmi (piemēram, tādā jomā kā pasaules nodrošinātība ar pārtiku); |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē tos pasākumus, kas uzlabos GMES programmas sniegto pakalpojumu “Klimata pārmaiņas”, un uzsver, ka tas ir īpaši nozīmīgs Eiropas reģioniem, kas cenšas ierobežot klimata pārmaiņas un mazināt to ietekmi (piemēram, tādā jomā kā pasaules nodrošinātība ar pārtiku);

| 21. | uzsver, ka līdz 2014. gadam raiti jāizveido šiem mērķiem vajadzīgā infrastruktūra, ātrāk jāattīsta un jāsagatavo operatīvi pakalpojumi (iesaistot arī Galileo un jaunas telekomunikācijas sistēmas, ko paredzēts izveidot, piemēram, Eiropas Datu pārraides satelītu (EDRS)), un jānodrošina plānoto pakalpojumu ilgtspēja. Šajā saistībā jāizmanto valstīs izveidoto dienestu un EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai) pakalpojumi; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka līdz 2014. gadam raiti jāizveido šiem mērķiem vajadzīgā infrastruktūra, ātrāk jāattīsta un jāsagatavo operatīvi pakalpojumi (iesaistot arī Galileo un jaunas telekomunikācijas sistēmas, ko paredzēts izveidot, piemēram, Eiropas Datu pārraides satelītu (EDRS)), un jānodrošina plānoto pakalpojumu ilgtspēja. Šajā saistībā jāizmanto valstīs izveidoto dienestu un EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai) pakalpojumi;

| 22. | rosina Komisiju izvirzīt priekšlikumu, kā ES budžetā turpmāk nodrošinās ilgtspējīgu finansējumu GMES infrastruktūras darbībai, un, tā kā GMES tāpat kā Galileo ir Eiropas projekts un tāpēc finansējams no ES budžeta, Komiteja, lai nodrošinātu finansiālo ilgtspēju un finansēšanas demokrātisku kontroli, neatbalsta Komisijas ieceri neparedzēt šo finansējumu ES budžetā; |
| --- | --- |

22.

rosina Komisiju izvirzīt priekšlikumu, kā ES budžetā turpmāk nodrošinās ilgtspējīgu finansējumu GMES infrastruktūras darbībai, un, tā kā GMES tāpat kā Galileo ir Eiropas projekts un tāpēc finansējams no ES budžeta, Komiteja, lai nodrošinātu finansiālo ilgtspēju un finansēšanas demokrātisku kontroli, neatbalsta Komisijas ieceri neparedzēt šo finansējumu ES budžetā;

| 23. | šajā sakarā vēlreiz uzsver, ka Eiropas reģioniem ir būtiska nozīme videi un sabiedrības drošībai svarīgu pakalpojumu attīstīšanā, kosmosa tehnoloģiju lietojumu izplatīšanā vietējā līmenī un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņā; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarā vēlreiz uzsver, ka Eiropas reģioniem ir būtiska nozīme videi un sabiedrības drošībai svarīgu pakalpojumu attīstīšanā, kosmosa tehnoloģiju lietojumu izplatīšanā vietējā līmenī un pieredzes un labākās prakses piemēru apmaiņā;

| 24. | tāpēc īpaši iesaka veicināt reģionālo GMES attīstības un izmantošanas centru izveidi, kā arī atbalstīt Eiropas tīklus, piemēram, NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies) un veicināt to attīstību; |
| --- | --- |

24.

tāpēc īpaši iesaka veicināt reģionālo GMES attīstības un izmantošanas centru izveidi, kā arī atbalstīt Eiropas tīklus, piemēram, NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies) un veicināt to attīstību;

| 25. | kritiski vērtē to, ka GMES un Galileo programmu jau sniegtos pakalpojumus ne vienmēr bez sarežģījumiem var pielāgot vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzībām; |
| --- | --- |

25.

kritiski vērtē to, ka GMES un Galileo programmu jau sniegtos pakalpojumus ne vienmēr bez sarežģījumiem var pielāgot vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzībām;

| 26. | atgādina, ka “Regula par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013)” paredz brīvu un bezmaksas piekļuvi no satelītiem saņemtajiem datiem, un lūdz, lai šī brīvā un bezmaksas piekļuve joprojām būtu nodrošināta arī darbības posmā pēc 2014. gada. Taču jāprecizē jautājumi, kas saistīti ar datu aizsardzību un lietojumu aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka “Regula par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013)” paredz brīvu un bezmaksas piekļuvi no satelītiem saņemtajiem datiem, un lūdz, lai šī brīvā un bezmaksas piekļuve joprojām būtu nodrošināta arī darbības posmā pēc 2014. gada. Taču jāprecizē jautājumi, kas saistīti ar datu aizsardzību un lietojumu aizsardzību;

Drošība un aizsardzība

| 27. | uzsver, ka GMES ir civiliem mērķiem paredzēts projekts un GMES galvenokārt lietojams civilām vajadzībām; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka GMES ir civiliem mērķiem paredzēts projekts un GMES galvenokārt lietojams civilām vajadzībām;

| 28. | norāda, ka drošības aspektiem un iespējamai saistībai ar aizsardzību ir liela politiska nozīme. Taču šajā svarīgajā jomā Komisijas paziņojums ir pārāk nenoteikts. RK uzskata, ka tas ir steidzami jāprecizē; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka drošības aspektiem un iespējamai saistībai ar aizsardzību ir liela politiska nozīme. Taču šajā svarīgajā jomā Komisijas paziņojums ir pārāk nenoteikts. RK uzskata, ka tas ir steidzami jāprecizē;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka GMES programmā uzmanība pievērsta arī “drošības” aspektam, taču uzskata, ka skaidrāk jādefinē šīs jomas civilais mērķis un tā jānorobežo no militāriem lietojumiem; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka GMES programmā uzmanība pievērsta arī “drošības” aspektam, taču uzskata, ka skaidrāk jādefinē šīs jomas civilais mērķis un tā jānorobežo no militāriem lietojumiem;

| 30. | uzskata — lai sasniegtu labākus rezultātus un novērstu nelietderīgu struktūru, kuru pienākumi pārklājas, veidošanu, ir izsmeļoši jāizskaidro, vai un kā valstu GMES programmā iekļautā “drošības” aspekta stiprināšanai būtu jāizmanto civilās novērošanas resursi, kas ir dalībvalstu rīcībā, un militārās novērošanas resursi; |
| --- | --- |

30.

uzskata — lai sasniegtu labākus rezultātus un novērstu nelietderīgu struktūru, kuru pienākumi pārklājas, veidošanu, ir izsmeļoši jāizskaidro, vai un kā valstu GMES programmā iekļautā “drošības” aspekta stiprināšanai būtu jāizmanto civilās novērošanas resursi, kas ir dalībvalstu rīcībā, un militārās novērošanas resursi;

| 31. | uzskata, ka ļoti būtiski ir precizēt jautājumu, kāds būs juridiskais pamats un politiskie nosacījumi GMES infrastruktūras sniegto datu un pakalpojumu izmantošanai Eiropas aizsardzības politikas īstenošanā; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ļoti būtiski ir precizēt jautājumu, kāds būs juridiskais pamats un politiskie nosacījumi GMES infrastruktūras sniegto datu un pakalpojumu izmantošanai Eiropas aizsardzības politikas īstenošanā;

Kosmosa izpēte

| 32. | atbalsta Kosmosa padomes 2008. gadā pieņemto rezolūciju, kurā teikts, ka “Eiropai kosmosa izpētes jomā ir jāizstrādā kopīgs redzējums un stratēģisks plānojums ilgtermiņā, kas tai nodrošinātu galvenās pozīcijas, tādējādi balstoties uz tās izcilības jomām”. Eiropa, veicot arī kosmosa zinātnisko izpēti, pasaules mērogā ir kļuvusi par uzticamu partneri vispasaules aeronautikas jomā. Kosmosa izpētes programmas sniedz jaunas atziņas, sekmē inovāciju un tehnoloģisko attīstību, būtiski uzlabo Eiropas kosmosa nozares konkurētspēju un rosina jaunatni atklāt vēl neizdibināto; |
| --- | --- |

32.

atbalsta Kosmosa padomes 2008. gadā pieņemto rezolūciju, kurā teikts, ka “Eiropai kosmosa izpētes jomā ir jāizstrādā kopīgs redzējums un stratēģisks plānojums ilgtermiņā, kas tai nodrošinātu galvenās pozīcijas, tādējādi balstoties uz tās izcilības jomām”. Eiropa, veicot arī kosmosa zinātnisko izpēti, pasaules mērogā ir kļuvusi par uzticamu partneri vispasaules aeronautikas jomā. Kosmosa izpētes programmas sniedz jaunas atziņas, sekmē inovāciju un tehnoloģisko attīstību, būtiski uzlabo Eiropas kosmosa nozares konkurētspēju un rosina jaunatni atklāt vēl neizdibināto;

| 33. | tāpēc rosina nekavējoties izstrādāt un īstenot šādu stratēģiju, kurā paredzēti atbilstoši pasākumi, lai uzsvērtu, ka kosmosa izpēte ir cilvēces vispārējs un ar militāriem mērķiem nesaistīts uzdevums, un apliecināt visai pasaulei, ka minētā stratēģija ir patstāvīgs Eiropas kosmosa politikas elements; |
| --- | --- |

33.

tāpēc rosina nekavējoties izstrādāt un īstenot šādu stratēģiju, kurā paredzēti atbilstoši pasākumi, lai uzsvērtu, ka kosmosa izpēte ir cilvēces vispārējs un ar militāriem mērķiem nesaistīts uzdevums, un apliecināt visai pasaulei, ka minētā stratēģija ir patstāvīgs Eiropas kosmosa politikas elements;

| 34. | rosina Eiropas Savienību un Eiropas Kosmosa aģentūru, iesaistot dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības, pieņemt kopīgu “ceļvedi”, kurā noteikti Eiropas turpmākās kosmosa (piemēram, Mēness, Marss) izpētes un pētniecības pamatprincipi; |
| --- | --- |

34.

rosina Eiropas Savienību un Eiropas Kosmosa aģentūru, iesaistot dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības, pieņemt kopīgu “ceļvedi”, kurā noteikti Eiropas turpmākās kosmosa (piemēram, Mēness, Marss) izpētes un pētniecības pamatprincipi;

| 35. | uzskata, ka Eiropas kosmosa stratēģijā noteikti jāparedz starptautiskās kosmosa stacijas (SKS vai angļu valodā ISS — International Space Station) darbības turpināšana un finansēšana. Eiropas kosmosa stratēģijā īpaša uzmanība jāvelta gan tādām sagatavošanas sistēmām kā specializētas klīnikas, meteoroloģiskās raķetes, krišanas torņi un paraboliskie lidojumi, gan arī starptautiskās kosmosa stacijas izmantošanai, lai veiktu fundamentālos pētījumus un lietišķos pētījumus (arī tādās jomās kā jauni materiāli, bioloģija, medicīna); |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka Eiropas kosmosa stratēģijā noteikti jāparedz starptautiskās kosmosa stacijas (SKS vai angļu valodā ISS — International Space Station) darbības turpināšana un finansēšana. Eiropas kosmosa stratēģijā īpaša uzmanība jāvelta gan tādām sagatavošanas sistēmām kā specializētas klīnikas, meteoroloģiskās raķetes, krišanas torņi un paraboliskie lidojumi, gan arī starptautiskās kosmosa stacijas izmantošanai, lai veiktu fundamentālos pētījumus un lietišķos pētījumus (arī tādās jomās kā jauni materiāli, bioloģija, medicīna);

| 36. | tāpēc rosina, ievērojot dalībvalstu veiktos pētniecības pasākumus, skaidri definēt, kāda ir ES nozīme veicamo pētījumu apzināšanā, lai arī vietējās un reģionālās pašvaldības varētu noteikt, kādas ir to vajadzības un vēlmes un kāds būs to ieguldījums; |
| --- | --- |

36.

tāpēc rosina, ievērojot dalībvalstu veiktos pētniecības pasākumus, skaidri definēt, kāda ir ES nozīme veicamo pētījumu apzināšanā, lai arī vietējās un reģionālās pašvaldības varētu noteikt, kādas ir to vajadzības un vēlmes un kāds būs to ieguldījums;

Piekļuve kosmosam

| 37. | uzskata, ka ļoti svarīgs uzdevums ir nodrošināt Eiropas neatkarīgu piekļuvi kosmosam, jo tā paver un nodrošina Eiropas uzņēmumiem plašākas komerciālas iespējas; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka ļoti svarīgs uzdevums ir nodrošināt Eiropas neatkarīgu piekļuvi kosmosam, jo tā paver un nodrošina Eiropas uzņēmumiem plašākas komerciālas iespējas;

| 38. | šajā sakarā rosina nodrošināt Eiropas kosmodroma, kas atrodas Kuru, finansēšanu ilgākā termiņā un Eiropas kosmosa programmā iekļaut Eiropas nesējraķešu (raķetes “Ariane”) ilgtermiņa stratēģiju; |
| --- | --- |

38.

šajā sakarā rosina nodrošināt Eiropas kosmodroma, kas atrodas Kuru, finansēšanu ilgākā termiņā un Eiropas kosmosa programmā iekļaut Eiropas nesējraķešu (raķetes “Ariane”) ilgtermiņa stratēģiju;

III.   KONKURĒTSPĒJA UN STRATĒĢIJA “EIROPA 2020”

| 39. | piekrīt viedoklim, ka Eiropas iniciatīvas, kuru mērķis ir sniegt atbalstu kosmosa tehnoloģiju jomā, var būt nozīmīgs faktors (un tā tam jābūt), kas ietekmē ES pētniecības un inovācijas politikas mērķu īstenošanu. Piemēram, GMES programma un tās nodrošinātie lietojumi galvenokārt sekmē vides un drošības politikas īstenošanu, taču tie arī būtiski veicina izaugsmi un uzlabo Eiropas jaunrades spēju un konkurētspēju kopumā. Ar kosmosu saistītai inovācijai ir pozitīva ietekme arī citās politikas jomās, piemēram, izglītībā, kultūrā, saziņā un enerģētikā. Kosmosa tehnoloģijas un to lietojumi ir kļuvuši par cilvēku ikdienas sastāvdaļu, kuras nozīme arvien palielinās; |
| --- | --- |

39.

piekrīt viedoklim, ka Eiropas iniciatīvas, kuru mērķis ir sniegt atbalstu kosmosa tehnoloģiju jomā, var būt nozīmīgs faktors (un tā tam jābūt), kas ietekmē ES pētniecības un inovācijas politikas mērķu īstenošanu. Piemēram, GMES programma un tās nodrošinātie lietojumi galvenokārt sekmē vides un drošības politikas īstenošanu, taču tie arī būtiski veicina izaugsmi un uzlabo Eiropas jaunrades spēju un konkurētspēju kopumā. Ar kosmosu saistītai inovācijai ir pozitīva ietekme arī citās politikas jomās, piemēram, izglītībā, kultūrā, saziņā un enerģētikā. Kosmosa tehnoloģijas un to lietojumi ir kļuvuši par cilvēku ikdienas sastāvdaļu, kuras nozīme arvien palielinās;

| 40. | tāpēc uzsver, ka Eiropas kosmosa politikas ilgtspēja ir būtisks visaptverošās stratēģijas “Eiropa 2020” elements, jo šī politika ir saistīta ar jaunākajām tehnoloģijām, novatoriskiem uzņēmumiem un augsti kvalificētām darba vietām. Īpaša nozīme ir pamata infrastruktūras izveidošanai Eiropas reģionos, jo tā sekmē ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

40.

tāpēc uzsver, ka Eiropas kosmosa politikas ilgtspēja ir būtisks visaptverošās stratēģijas “Eiropa 2020” elements, jo šī politika ir saistīta ar jaunākajām tehnoloģijām, novatoriskiem uzņēmumiem un augsti kvalificētām darba vietām. Īpaša nozīme ir pamata infrastruktūras izveidošanai Eiropas reģionos, jo tā sekmē ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību;

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas apsvērumus par konkrētām nozarēm piemērotu kosmosa rūpniecības politiku, kurai jāpievērš uzmanība arī tādiem aspektiem kā Eiropas neatkarība, MVU darbības veicināšana un Eiropas, valstu un reģionālo programmu koordinācija; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Komisijas apsvērumus par konkrētām nozarēm piemērotu kosmosa rūpniecības politiku, kurai jāpievērš uzmanība arī tādiem aspektiem kā Eiropas neatkarība, MVU darbības veicināšana un Eiropas, valstu un reģionālo programmu koordinācija;

Pētniecības un inovācijas veicināšana

| 42. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija priekšlikumā par kopīgu stratēģisko satvaru pētniecības un inovāciju finansēšanai īpaša uzmanība veltīta kosmosa tehnoloģijām kā vienam no pamattehnoloģiju veidiem. Runa ir par novatorisku materiālu izstrādi, nanotehnoloģiju un automatizāciju (roboti, viedas sistēmas)), kas ir nozīmīgas jomas Eiropas konkurētspējas saglabāšanā; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija priekšlikumā par kopīgu stratēģisko satvaru pētniecības un inovāciju finansēšanai īpaša uzmanība veltīta kosmosa tehnoloģijām kā vienam no pamattehnoloģiju veidiem. Runa ir par novatorisku materiālu izstrādi, nanotehnoloģiju un automatizāciju (roboti, viedas sistēmas)), kas ir nozīmīgas jomas Eiropas konkurētspējas saglabāšanā;

| 43. | pauž cerību, ka būs pieejami efektīvi atbalsta instrumenti, lai finansētu arī novatorisku lietojumu uzsākšanu un to izplatīšanu reģionos; |
| --- | --- |

43.

pauž cerību, ka būs pieejami efektīvi atbalsta instrumenti, lai finansētu arī novatorisku lietojumu uzsākšanu un to izplatīšanu reģionos;

Satelītu nodrošinātā telekomunikācija

| 44. | uzskata, ka Eiropas kosmosa nozarei nozīmīgs faktors ir satelītu nodrošinātā telekomunikācija; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka Eiropas kosmosa nozarei nozīmīgs faktors ir satelītu nodrošinātā telekomunikācija;

| 45. | uzsver, ka satelītu nodrošinātajai telekomunikācijai ir būtiska pakārtota ietekme uz ekonomiku, jo īpaši Eiropas reģionos. Telekomunikācija jo īpaši sekmē teritoriālo kohēziju, nodrošinot iedzīvotājiem, pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka satelītu nodrošinātajai telekomunikācijai ir būtiska pakārtota ietekme uz ekonomiku, jo īpaši Eiropas reģionos. Telekomunikācija jo īpaši sekmē teritoriālo kohēziju, nodrošinot iedzīvotājiem, pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem;

| 46. | pauž cerību, ka satelītu nodrošinātās telekomunikācijas tālākā attīstība būs viens no Eiropas kosmosa politikas pasākumiem. Ne tikai jānodrošina piemērotas frekvences, bet arī pastāvīgi jāveicina jaunu un novatorisku (komunikācijas līdzekļiem nodrošinātu) pakalpojumu sniegšana (arī izmantojot Galileo un GMES) un, ja vajadzīgs, jāveido jaunas sistēmas (piemēram, automātiskās identifikācijas sistēma kuģu satiksmes uzraudzībai); |
| --- | --- |

46.

pauž cerību, ka satelītu nodrošinātās telekomunikācijas tālākā attīstība būs viens no Eiropas kosmosa politikas pasākumiem. Ne tikai jānodrošina piemērotas frekvences, bet arī pastāvīgi jāveicina jaunu un novatorisku (komunikācijas līdzekļiem nodrošinātu) pakalpojumu sniegšana (arī izmantojot Galileo un GMES) un, ja vajadzīgs, jāveido jaunas sistēmas (piemēram, automātiskās identifikācijas sistēma kuģu satiksmes uzraudzībai);

IV.   SAVIENĪBAS KOSMOSA POLITIKAS STARPTAUTISKAIS ASPEKTS

| 47. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka starptautiskā sadarbība ir būtisks un neatņemams ES kosmosa politikas elements; |
| --- | --- |

47.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka starptautiskā sadarbība ir būtisks un neatņemams ES kosmosa politikas elements;

| 48. | pauž cerību, ka Eiropas kosmosa programma pavērs iespējas starptautiskai sadarbībai, kurā visi partneri ir līdzvērtīgi, un paaugstinās Eiropas produktu, sistēmu un pakalpojumu konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

48.

pauž cerību, ka Eiropas kosmosa programma pavērs iespējas starptautiskai sadarbībai, kurā visi partneri ir līdzvērtīgi, un paaugstinās Eiropas produktu, sistēmu un pakalpojumu konkurētspēju pasaules tirgū;

| 49. | rosina sniegt īpašās zināšanas, it īpaši Āfrikai, un veidot tur infrastruktūru, lai uzlabotu tās iedzīvotāju dzīves apstākļus (piemēram, zemes izmantošanu, nodrošinātību ar pārtiku, ūdens resursu apsaimniekošanu); |
| --- | --- |

49.

rosina sniegt īpašās zināšanas, it īpaši Āfrikai, un veidot tur infrastruktūru, lai uzlabotu tās iedzīvotāju dzīves apstākļus (piemēram, zemes izmantošanu, nodrošinātību ar pārtiku, ūdens resursu apsaimniekošanu);

V.   VIRZĪBA UZ PIEMĒROTU PĀRVALDĪBU

| 50. | pauž cerību, ka Lisabonas līgumā noteiktās ES jaunās pilnvaras kosmosa politikā izraisīs pārmaiņas arī pārvaldības jomā. Savienībai ir jāizstrādā visaptveroša Eiropas kosmosa politika un stratēģija un jāpaātrina to īstenošana. Tāpēc ir ļoti būtiski stiprināt Eiropas Savienības un dalībvalstu sadarbību; |
| --- | --- |

50.

pauž cerību, ka Lisabonas līgumā noteiktās ES jaunās pilnvaras kosmosa politikā izraisīs pārmaiņas arī pārvaldības jomā. Savienībai ir jāizstrādā visaptveroša Eiropas kosmosa politika un stratēģija un jāpaātrina to īstenošana. Tāpēc ir ļoti būtiski stiprināt Eiropas Savienības un dalībvalstu sadarbību;

| 51. | uzsver, ka, ievērojot taisnīgus un efektīvus administratīvos noteikumus un izveidojot efektīvu pārvaldības struktūru, kuras pamatā ir visu līmeņu kompetences atzīšana, Savienības sniegtajam politiskajam un ekonomiskajam atbalstam būs izšķiroša nozīme, lai varētu veiksmīgi īstenot ES kosmosa politiku; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka, ievērojot taisnīgus un efektīvus administratīvos noteikumus un izveidojot efektīvu pārvaldības struktūru, kuras pamatā ir visu līmeņu kompetences atzīšana, Savienības sniegtajam politiskajam un ekonomiskajam atbalstam būs izšķiroša nozīme, lai varētu veiksmīgi īstenot ES kosmosa politiku;

| 52. | uzsver, ka liela nozīme ir Eiropas Kosmosa aģentūrai (EKA) un dalībvalstu kosmosa aģentūrām, kuras līdz šim veiksmīgi sekmējušas valstu un Eiropas kosmosa stratēģiju īstenošanu un kuru pieņemtie noteikumi veicinājuši stipras un konkurētspējīgas rūpniecības un pētniecības attīstību. Īpaši svarīgi ir atbilstošu uzmanību veltīt EKA struktūrām un lietpratībai, jo īpaši, kad turpmāk veidos pārvaldības sistēmu un izstrādās tās noteikumus; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka liela nozīme ir Eiropas Kosmosa aģentūrai (EKA) un dalībvalstu kosmosa aģentūrām, kuras līdz šim veiksmīgi sekmējušas valstu un Eiropas kosmosa stratēģiju īstenošanu un kuru pieņemtie noteikumi veicinājuši stipras un konkurētspējīgas rūpniecības un pētniecības attīstību. Īpaši svarīgi ir atbilstošu uzmanību veltīt EKA struktūrām un lietpratībai, jo īpaši, kad turpmāk veidos pārvaldības sistēmu un izstrādās tās noteikumus;

| 53. | ierosina, ka nākotnē Eiropas “kosmosa pārvaldības” sistēmā ES varētu būt atbildīga par Eiropas kosmosa politikas un stratēģisko mērķu formulēšanu un vajadzīgo pasākumu izstrādi. Eiropas Kosmosa aģentūra varētu būt “izpildiestāde”, kurai uztic to īstenošanu Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

53.

ierosina, ka nākotnē Eiropas “kosmosa pārvaldības” sistēmā ES varētu būt atbildīga par Eiropas kosmosa politikas un stratēģisko mērķu formulēšanu un vajadzīgo pasākumu izstrādi. Eiropas Kosmosa aģentūra varētu būt “izpildiestāde”, kurai uztic to īstenošanu Eiropas līmenī;

| 54. | vēlreiz īpaši norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme Eiropas kosmosa politikas izstrādē un īstenošanā un sabiedrības informēšanā par to. Tāpēc ir svarīgi pašvaldības iesaistīt ES turpmākās kosmosa politikas veidošanā; |
| --- | --- |

54.

vēlreiz īpaši norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme Eiropas kosmosa politikas izstrādē un īstenošanā un sabiedrības informēšanā par to. Tāpēc ir svarīgi pašvaldības iesaistīt ES turpmākās kosmosa politikas veidošanā;

| 55. | tāpēc rosina pavērt atbilstošas iespējas vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai ES kosmosa programmu pārvaldības struktūrās, kas būs jāizveido, un paredzēt, ka programmu vadības struktūrās līdztekus ES iestādēm un dalībvalstīm būs iesaistīti arī pašvaldību pārstāvji. Jānodrošina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var gūt labumu no kosmosa tehnoloģiju izstrādes un arī to sekmēt; |
| --- | --- |

55.

tāpēc rosina pavērt atbilstošas iespējas vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai ES kosmosa programmu pārvaldības struktūrās, kas būs jāizveido, un paredzēt, ka programmu vadības struktūrās līdztekus ES iestādēm un dalībvalstīm būs iesaistīti arī pašvaldību pārstāvji. Jānodrošina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var gūt labumu no kosmosa tehnoloģiju izstrādes un arī to sekmēt;

Finansējums

| 56. | atgādina, ka reģioni jau ieguldījuši daudz līdzekļu, lai uzlabotu Eiropas veiktspēju kosmosa jomā, un darīs to arī turpmāk. Vienlaikus Eiropas Savienībai noteikti jānodrošina stabils finansējums kosmosa programmām. Tikai tā var nodrošināt pasākumu efektīvu īstenošanu visās valstīs; |
| --- | --- |

56.

atgādina, ka reģioni jau ieguldījuši daudz līdzekļu, lai uzlabotu Eiropas veiktspēju kosmosa jomā, un darīs to arī turpmāk. Vienlaikus Eiropas Savienībai noteikti jānodrošina stabils finansējums kosmosa programmām. Tikai tā var nodrošināt pasākumu efektīvu īstenošanu visās valstīs;

| 57. | uzskata, ka kosmosa izpētes finansējumam jābūt lielākam, mērķtiecīgākam un noturīgākam, un rosina arī paaugstināt koordinācijas efektivitāti, lai nodrošinātu kosmosa izpētes un citu novatorisku pētniecības un izstrādes virzienu sinerģiju; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka kosmosa izpētes finansējumam jābūt lielākam, mērķtiecīgākam un noturīgākam, un rosina arī paaugstināt koordinācijas efektivitāti, lai nodrošinātu kosmosa izpētes un citu novatorisku pētniecības un izstrādes virzienu sinerģiju;

| 58. | uzskata, ka ES kosmosa politika ir jāsaskaņo ar politiku citās jomās (pētniecība, inovācija, kohēzija, reģionālā sadarbība u.c.) un tās finansēšanas instrumentiem, lai atvieglotu tieši reģionu līdzdalību izstrādē un izmantošanā; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka ES kosmosa politika ir jāsaskaņo ar politiku citās jomās (pētniecība, inovācija, kohēzija, reģionālā sadarbība u.c.) un tās finansēšanas instrumentiem, lai atvieglotu tieši reģionu līdzdalību izstrādē un izmantošanā;

| 59. | rosina Komisiju, veicot finanšu vidēja termiņa plānošanu, pēc 2014. gada iesniegt priekšlikumu, kā varētu apvienot ES, Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu (“valstu programmas” un “reģionu” ieguldījumi) pūliņus, lai panāktu pēc iespējas lielāku sinerģiju un novērstu darbības pārklāšanos; |
| --- | --- |

59.

rosina Komisiju, veicot finanšu vidēja termiņa plānošanu, pēc 2014. gada iesniegt priekšlikumu, kā varētu apvienot ES, Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu (“valstu programmas” un “reģionu” ieguldījumi) pūliņus, lai panāktu pēc iespējas lielāku sinerģiju un novērstu darbības pārklāšanos;

VI.   SECINĀJUMI

| 60. | rosina Komisiju, pamatojoties uz ES kosmosa stratēģiju, pēc iespējas ātrāk iesniegt visaptverošu priekšlikumu Eiropas kosmosa programmai, kas aptvertu gan lietotāju vajadzībām atbilstošus kosmosa lietojumus, gan ar kosmosu saistītās pētniecības un inovācijas iespējas un kas, jo īpaši saistībā ar Galileo un GMES programmu, pēc 2014. gada būtu pilnībā iekļauta finanšu vidēja termiņa plānos; |
| --- | --- |

60.

rosina Komisiju, pamatojoties uz ES kosmosa stratēģiju, pēc iespējas ātrāk iesniegt visaptverošu priekšlikumu Eiropas kosmosa programmai, kas aptvertu gan lietotāju vajadzībām atbilstošus kosmosa lietojumus, gan ar kosmosu saistītās pētniecības un inovācijas iespējas un kas, jo īpaši saistībā ar Galileo un GMES programmu, pēc 2014. gada būtu pilnībā iekļauta finanšu vidēja termiņa plānos;

| 61. | vēlreiz norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaša nozīme kosmosa tehnoloģiju izstrādē, ieviešanā un izmantošanā; |
| --- | --- |

61.

vēlreiz norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaša nozīme kosmosa tehnoloģiju izstrādē, ieviešanā un izmantošanā;

| 62. | tāpēc rosina Eiropas Komisiju tuvākajā laikā apspriesties ar iesaistītajām iestādēm un nozīmīgākajām interešu grupām, lai izstrādātu ES kosmosa stratēģiju un vajadzīgo īstenošanas plānu. Komiteja norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, ievērojot to nozīmi un pilnvaras, ir jāiesaista ES kosmosa stratēģijas izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

62.

tāpēc rosina Eiropas Komisiju tuvākajā laikā apspriesties ar iesaistītajām iestādēm un nozīmīgākajām interešu grupām, lai izstrādātu ES kosmosa stratēģiju un vajadzīgo īstenošanas plānu. Komiteja norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, ievērojot to nozīmi un pilnvaras, ir jāiesaista ES kosmosa stratēģijas izstrādē un īstenošanā;

| 63. | uzskata, ka Komisijai jāatbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības, lai tās varētu informēt reģionu iedzīvotājus, uzņēmumus un pārvaldes iestādes par Eiropas kosmosa programmu rezultātiem un pavērtajām iespējām. |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka Komisijai jāatbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības, lai tās varētu informēt reģionu iedzīvotājus, uzņēmumus un pārvaldes iestādes par Eiropas kosmosa programmu rezultātiem un pavērtajām iespējām.

Briselē, 2011. gada 15. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/34

---

Reģionu komitejas atzinums “ES vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums ANO 2012. gada ilgtspējīgai attīstībai veltītajā konferencē (“RIO + 20”)”

2012/C 54/07

REĢIONU KOMITEJA

| — | aicina “Rio+20” sammitā nepārprotami atzīt, ka urbanizācija ir viena no galvenajām briestošajām problēmām, kas pasaulei ir jārisina; aicina vairāk atbalstīt pieredzes apmaiņu un zināšanu tālāknodošanu pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā, iesaistoties visas pasaules reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

—

aicina “Rio+20” sammitā nepārprotami atzīt, ka urbanizācija ir viena no galvenajām briestošajām problēmām, kas pasaulei ir jārisina; aicina vairāk atbalstīt pieredzes apmaiņu un zināšanu tālāknodošanu pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā, iesaistoties visas pasaules reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām;

| — | aicina “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē pieņemt “zaļās” ekonomikas ceļvedi, kurā būtu ietverta īpaša nodaļa, kas veltīta “zaļai” vietējai ekonomikai un kurā atzīta reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību būtiskā nozīme, sekmēts starptautisks pilsētu mēru un reģionu pakts, kā arī reģionālās pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību decentralizēta sadarbība attīstības veicināšanai; ar iespējamo veiktspējas uzlabošanas sistēmu būtu jānosaka valstīm pienākums šajā procesā cieši iesaistīt to subnacionālos pārvaldes līmeņus; |
| --- | --- |

—

aicina “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē pieņemt “zaļās” ekonomikas ceļvedi, kurā būtu ietverta īpaša nodaļa, kas veltīta “zaļai” vietējai ekonomikai un kurā atzīta reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību būtiskā nozīme, sekmēts starptautisks pilsētu mēru un reģionu pakts, kā arī reģionālās pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību decentralizēta sadarbība attīstības veicināšanai; ar iespējamo veiktspējas uzlabošanas sistēmu būtu jānosaka valstīm pienākums šajā procesā cieši iesaistīt to subnacionālos pārvaldes līmeņus;

| — | aicina reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, kas ir nozīmīgas un pilnībā atzītas pārvaldes procesa dalībnieces, ierādīt pienācīgu vietu ilgtspējīgas attīstības institucionālajā sistēmā līdzās valstu valdībām un ANO struktūrvienībām. “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē būtu jāpielāgo tā dēvēto “galveno grupu” struktūras, piemēram, izveidojot jaunu un iekļaujošu kategoriju “Pārvaldes struktūras”, un jāpilnvaro turpmākā Pasaules vides organizācija (vai UNEP) vai turpmākā Ilgtspējīgas attīstības padome izveidot pastāvīgu komiteju darbam ar reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

—

aicina reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, kas ir nozīmīgas un pilnībā atzītas pārvaldes procesa dalībnieces, ierādīt pienācīgu vietu ilgtspējīgas attīstības institucionālajā sistēmā līdzās valstu valdībām un ANO struktūrvienībām. “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē būtu jāpielāgo tā dēvēto “galveno grupu” struktūras, piemēram, izveidojot jaunu un iekļaujošu kategoriju “Pārvaldes struktūras”, un jāpilnvaro turpmākā Pasaules vides organizācija (vai UNEP) vai turpmākā Ilgtspējīgas attīstības padome izveidot pastāvīgu komiteju darbam ar reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām;

| — | aicina “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē paredzēt turpmākās pārvaldības pamatnosacījumus, lai varētu tālāk attīstīt Rīcības plānu 21. gadsimtam (Local Agenda 21), un atbalstīt vides demokrātijas sekmēšanu visā pasaulē, piemēram, atbalstot Orhūsas Konvencijai līdzīgu reģionālu konvenciju parakstīšanu vai sākot sarunas par vispārēju konvenciju par Rio deklarācijas 10. principu. |
| --- | --- |

—

aicina “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē paredzēt turpmākās pārvaldības pamatnosacījumus, lai varētu tālāk attīstīt Rīcības plānu 21. gadsimtam (Local Agenda 21), un atbalstīt vides demokrātijas sekmēšanu visā pasaulē, piemēram, atbalstot Orhūsas Konvencijai līdzīgu reģionālu konvenciju parakstīšanu vai sākot sarunas par vispārēju konvenciju par Rio deklarācijas 10. principu.

| Ziņotājs | Ilmar REEPALU kgs (SE/PSE), Malmes domes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Rio+20” konference: virzība uz “zaļo” ekonomiku un labāku pārvaldību”
  COM(2011) 363 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Ilmar REEPALU kgs (SE/PSE), Malmes domes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Rio+20” konference: virzība uz “zaļo” ekonomiku un labāku pārvaldību”

COM(2011) 363 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas lēmumu 2012. gada jūnijā Riodežaneiro sasaukt Apvienoto Nāciju Ilgtspējīgas attīstības konferenci (UNCSD jeb "Rio+20" sammits) augstākajā iespējamajā līmenī ar mērķi nostiprināt atjaunotas politiskās saistības ilgtspējīgas attīstības jomā, izvērtēt līdzšinējos panākumus un atlikušos trūkumus to saistību īstenošanā, kuras noteiktas iepriekšējos ilgtspējīgai attīstībai veltītajos sammitos, kā arī risināt jaunās un briestošās problēmas. Šajā saistībā prioritāri būs divi konkrēti temati: “vidi saudzējoša ekonomika ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas kontekstā” un “ilgtspējīgas attīstības institucionāla sistēma”; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas lēmumu 2012. gada jūnijā Riodežaneiro sasaukt Apvienoto Nāciju Ilgtspējīgas attīstības konferenci (UNCSD jeb "Rio+20" sammits) augstākajā iespējamajā līmenī ar mērķi nostiprināt atjaunotas politiskās saistības ilgtspējīgas attīstības jomā, izvērtēt līdzšinējos panākumus un atlikušos trūkumus to saistību īstenošanā, kuras noteiktas iepriekšējos ilgtspējīgai attīstībai veltītajos sammitos, kā arī risināt jaunās un briestošās problēmas. Šajā saistībā prioritāri būs divi konkrēti temati: “vidi saudzējoša ekonomika ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas kontekstā” un “ilgtspējīgas attīstības institucionāla sistēma”;

| 2. | aicina visus “Rio+20” konferences un ar to saistīto turpmāko pasākumu dalībniekus nodrošināt veiksmīgu konferences norisi un panākt īstu progresu ilgtspējīgas attīstības jomā; |
| --- | --- |

2.

aicina visus “Rio+20” konferences un ar to saistīto turpmāko pasākumu dalībniekus nodrošināt veiksmīgu konferences norisi un panākt īstu progresu ilgtspējīgas attīstības jomā;

| 3. | vairākkārt ir uzsvērusi, ka ir svarīgi veikt pasākumus un īstenot pārmaiņas, kuru mērķis ir atbalstīt un izvērst darbu ilgtspējīgas attīstības jomā; RK uzskata, ka visiem dalībniekiem — pasaules mērogā, Eiropas Savienībā un valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldē — ir jāuzņemas kopīga atbildība par tādas ilgtspējīgas sabiedrības veidošanu, kura pieejamos dabas resursus izmanto saudzīgi. Minētā mērķa sasniegšanā liela nozīme ir RK locekļiem, pilsētām un reģionālās pārvaldes iestādēm, jo tie, īpaši tāpēc, ka darbojas ES iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, lielā mērā ir virzošie spēki darbā, kas veltīts ilgtspējīgas attīstības īstenošanai; |
| --- | --- |

3.

vairākkārt ir uzsvērusi, ka ir svarīgi veikt pasākumus un īstenot pārmaiņas, kuru mērķis ir atbalstīt un izvērst darbu ilgtspējīgas attīstības jomā; RK uzskata, ka visiem dalībniekiem — pasaules mērogā, Eiropas Savienībā un valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldē — ir jāuzņemas kopīga atbildība par tādas ilgtspējīgas sabiedrības veidošanu, kura pieejamos dabas resursus izmanto saudzīgi. Minētā mērķa sasniegšanā liela nozīme ir RK locekļiem, pilsētām un reģionālās pārvaldes iestādēm, jo tie, īpaši tāpēc, ka darbojas ES iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, lielā mērā ir virzošie spēki darbā, kas veltīts ilgtspējīgas attīstības īstenošanai;

| 4. | tāpēc aicina visās “Rio+20” apspriedēs skaidri atsaukties uz reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām un piešķirt tām līdzdalības pilnvaras. Reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības (1) aktīvi jāiesaista gan sammita sagatavošanā, gan tā norisē, kā arī darbā pēc sammita un pasākumu īstenošanā; aicina dalībvalstis, gatavojoties “Rio+20” sammitam, veidot forumus ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

4.

tāpēc aicina visās “Rio+20” apspriedēs skaidri atsaukties uz reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām un piešķirt tām līdzdalības pilnvaras. Reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības (1) aktīvi jāiesaista gan sammita sagatavošanā, gan tā norisē, kā arī darbā pēc sammita un pasākumu īstenošanā; aicina dalībvalstis, gatavojoties “Rio+20” sammitam, veidot forumus ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām;

| 5. | aicina Eiropadomi un Eiropas Komisiju izstrādāt skaidru un vienotu ES nostāju ANO konferencē un nodrošināt, ka Riodežaneiro pilsētā panāktā politiskā vienošanās tiek arī konkrēti īstenota. RK uzsver, ka sabiedrības iesaiste, reģionālās pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību kompetence un pilnvaras ir galvenais priekšnoteikums, lai rastos ilgtspējīga sabiedrība. Lai to atbalstītu, visos pārvaldības līmeņos, gan visur pasaulē, gan Eiropas Savienības plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesā un valstu un reģionālā līmenī jāievēro un tālāk jāattīsta subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības jāatzīst par pilnībā līdztiesīgiem partneriem un visatbilstošāko pārvaldības līmeni uz ilgspējīgu attīstību virzītos pasākumos gan saistībā ar gatavošanos ANO konferencei, gan arī tās rezultātu īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropadomi un Eiropas Komisiju izstrādāt skaidru un vienotu ES nostāju ANO konferencē un nodrošināt, ka Riodežaneiro pilsētā panāktā politiskā vienošanās tiek arī konkrēti īstenota. RK uzsver, ka sabiedrības iesaiste, reģionālās pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību kompetence un pilnvaras ir galvenais priekšnoteikums, lai rastos ilgtspējīga sabiedrība. Lai to atbalstītu, visos pārvaldības līmeņos, gan visur pasaulē, gan Eiropas Savienības plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesā un valstu un reģionālā līmenī jāievēro un tālāk jāattīsta subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības jāatzīst par pilnībā līdztiesīgiem partneriem un visatbilstošāko pārvaldības līmeni uz ilgspējīgu attīstību virzītos pasākumos gan saistībā ar gatavošanos ANO konferencei, gan arī tās rezultātu īstenošanu;

| 6. | aicina “Rio+20” sammitā nepārprotami atzīt, ka urbanizācija ir viena no galvenajām briestošajām problēmām, kas pasaulei ir jārisina. Urbanizācija ir īpaši aktuāla reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, jo tās ir pirmās, kas saskaras ar problēmām un iespējām saistībā ar urbanizāciju. Kopš šā gadsimta sākuma lielākā daļa no 6 miljardiem pasaules iedzīvotāju dzīvo pilsētās. Iedzīvotāju skaits pasaulē var palielināties no 6 miljardiem patlaban līdz 9 miljardiem 2050. gadā, un saskaņā ar dažiem scenārijiem 2030. gadā 60 % no viņiem dzīvos pilsētās. Minētā tendence ir jo īpaši izteikta attīstības valstīs un straujas pārejas posma valstīs. Ilgtspējīga pilsētu attīstība prasa visus aspektus aptverošu un integrētu pieeju attīstības saimnieciskās, vides, sociālās un kultūras dimensijas pārvaldībai, ņemot vērā telpiskos un fiziskos aspektus. RK iesaka veltīt vairāk pūļu tam, lai panāktu un atbalstītu pilsētu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

6.

aicina “Rio+20” sammitā nepārprotami atzīt, ka urbanizācija ir viena no galvenajām briestošajām problēmām, kas pasaulei ir jārisina. Urbanizācija ir īpaši aktuāla reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, jo tās ir pirmās, kas saskaras ar problēmām un iespējām saistībā ar urbanizāciju. Kopš šā gadsimta sākuma lielākā daļa no 6 miljardiem pasaules iedzīvotāju dzīvo pilsētās. Iedzīvotāju skaits pasaulē var palielināties no 6 miljardiem patlaban līdz 9 miljardiem 2050. gadā, un saskaņā ar dažiem scenārijiem 2030. gadā 60 % no viņiem dzīvos pilsētās. Minētā tendence ir jo īpaši izteikta attīstības valstīs un straujas pārejas posma valstīs. Ilgtspējīga pilsētu attīstība prasa visus aspektus aptverošu un integrētu pieeju attīstības saimnieciskās, vides, sociālās un kultūras dimensijas pārvaldībai, ņemot vērā telpiskos un fiziskos aspektus. RK iesaka veltīt vairāk pūļu tam, lai panāktu un atbalstītu pilsētu ilgtspējīgu attīstību;

| 7. | uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības koncepcijas pamatā ir sociālo, ekoloģisko un saimniecisko faktoru saskaņa un tādēļ arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai, tāpat kā resursu saudzēšanai, klimata pārmaiņu novēršanai un citiem vides politikas mērķiem, jābūt vienam no svarīgākajiem “Rio+20” konferences jautājumiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ilgtspējīgas attīstības koncepcijas pamatā ir sociālo, ekoloģisko un saimniecisko faktoru saskaņa un tādēļ arī nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai, tāpat kā resursu saudzēšanai, klimata pārmaiņu novēršanai un citiem vides politikas mērķiem, jābūt vienam no svarīgākajiem “Rio+20” konferences jautājumiem;

| 8. | vēlas, lai pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā vairāk tiktu darīts labu piemēru radīšanai, izvērtēšanai, popularizēšanai un izplatīšanai. Pieredzes apmaiņa un zināšanu tālāknodošana ir plaši pieprasīta gan saistībā ar iestāžu darbību, gan visaptverošas un integrētas sistēmas izmantošanu plānošanā un lēmumu pieņemšanā. Laba pilsētu pārvaldība, telpiskā plānošana, zemes apsaimniekošanas sistēmas, tiesību akti un politikas pasākumi, finansējums, publiskā un privātā sektora sadarbība, valsts līdzdalība, izglītība, apmācība un informācijas sniegšana ir jomas, kurās ir liela vajadzība pēc pieredzes apmaiņas un zināšanu tālāknodošanas, iesaistoties visas pasaules reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

8.

vēlas, lai pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā vairāk tiktu darīts labu piemēru radīšanai, izvērtēšanai, popularizēšanai un izplatīšanai. Pieredzes apmaiņa un zināšanu tālāknodošana ir plaši pieprasīta gan saistībā ar iestāžu darbību, gan visaptverošas un integrētas sistēmas izmantošanu plānošanā un lēmumu pieņemšanā. Laba pilsētu pārvaldība, telpiskā plānošana, zemes apsaimniekošanas sistēmas, tiesību akti un politikas pasākumi, finansējums, publiskā un privātā sektora sadarbība, valsts līdzdalība, izglītība, apmācība un informācijas sniegšana ir jomas, kurās ir liela vajadzība pēc pieredzes apmaiņas un zināšanu tālāknodošanas, iesaistoties visas pasaules reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām;

| 9. | vēlas uzsvērt, ka ir ļoti svarīgi pastiprināti pievērsties dažādām pilsētu partnerības formām un mijiedarbībai ar to apkārtni un attīstīt tās. Pieaugot iedzīvotāju skaitam pilsētās, arvien lielāka nozīme ir preču, piemēram, pārtikas produktu, ražošanai un apgādei, kā arī ar to saistītajai atkritumu apsaimniekošanai. Konkrēts piemērs vajadzībai panākt lielāku pilsētu un to apkārtnes sadarbību ir bioloģisko atkritumu apsaimniekošana, jo ir vajadzīgas funkcionējošas sistēmas augu barības vielu atgriešanai lauksaimniecības zemē, lai varētu darboties videi nepieciešamais slēgtais ar ekoloģiju saistītais bioloģiskais cikls; |
| --- | --- |

9.

vēlas uzsvērt, ka ir ļoti svarīgi pastiprināti pievērsties dažādām pilsētu partnerības formām un mijiedarbībai ar to apkārtni un attīstīt tās. Pieaugot iedzīvotāju skaitam pilsētās, arvien lielāka nozīme ir preču, piemēram, pārtikas produktu, ražošanai un apgādei, kā arī ar to saistītajai atkritumu apsaimniekošanai. Konkrēts piemērs vajadzībai panākt lielāku pilsētu un to apkārtnes sadarbību ir bioloģisko atkritumu apsaimniekošana, jo ir vajadzīgas funkcionējošas sistēmas augu barības vielu atgriešanai lauksaimniecības zemē, lai varētu darboties videi nepieciešamais slēgtais ar ekoloģiju saistītais bioloģiskais cikls;

| 10. | ir pārliecināta, ka sabiedrības informētības palielināšanā būtiska nozīme ir izglītībai, apmācībai un informācijas izplatīšanai. Lai īstenotu nepieciešamo pāreju, īpaši svarīgi ir izstrādāt mācību programmas, kas ietver ne tikai tehniskas zināšanas par konkrētiem aspektiem, bet arī par visus faktorus aptverošu un integrētu sistēmisku pieeju; |
| --- | --- |

10.

ir pārliecināta, ka sabiedrības informētības palielināšanā būtiska nozīme ir izglītībai, apmācībai un informācijas izplatīšanai. Lai īstenotu nepieciešamo pāreju, īpaši svarīgi ir izstrādāt mācību programmas, kas ietver ne tikai tehniskas zināšanas par konkrētiem aspektiem, bet arī par visus faktorus aptverošu un integrētu sistēmisku pieeju;

| 11. | vēlas uzsvērt, ka daudzus uzdevumus un konkrētus pasākumus, kas starptautiskajai sabiedrībai jāveic, lai radītu ilgtspējīgu attīstību, nevar atrisināt un veikt tikai ar jaunas tehnoloģijas un lielāku finanšu ieguldījumu palīdzību. Vajadzīgi ir arī pasākumi zināšanu palielināšanai, lai pielāgotu un mainītu cilvēku uzvedību, patērētāju ieradumus u.c.; |
| --- | --- |

11.

vēlas uzsvērt, ka daudzus uzdevumus un konkrētus pasākumus, kas starptautiskajai sabiedrībai jāveic, lai radītu ilgtspējīgu attīstību, nevar atrisināt un veikt tikai ar jaunas tehnoloģijas un lielāku finanšu ieguldījumu palīdzību. Vajadzīgi ir arī pasākumi zināšanu palielināšanai, lai pielāgotu un mainītu cilvēku uzvedību, patērētāju ieradumus u.c.;

| 12. | uzsver, ka tāpēc īpaši liela nozīme ir gan tradicionālajiem, gan sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem. Tā kā sociālie plašsaziņas līdzekļi ir informācijas apmaiņas, cilvēku mobilizēšanas, iniciatīvu apvienošanas instrumenti, kas ļauj izveidot kritiski domājošu sabiedrību un tādējādi veicināt ilgtspējīgas sabiedrības izveidi, to attīstība būtu jāatbalsta ar īpašiem pasākumiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka tāpēc īpaši liela nozīme ir gan tradicionālajiem, gan sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem. Tā kā sociālie plašsaziņas līdzekļi ir informācijas apmaiņas, cilvēku mobilizēšanas, iniciatīvu apvienošanas instrumenti, kas ļauj izveidot kritiski domājošu sabiedrību un tādējādi veicināt ilgtspējīgas sabiedrības izveidi, to attīstība būtu jāatbalsta ar īpašiem pasākumiem;

| 13. | uzsver, ka viens no līdzekļiem, ko izmanto centienos izveidot ilgtspējīgu sabiedrību, ir pilsētu sadraudzība. Daudzi pilsētu sadraudzības projekti jau darbojas vai tiek iedibināti uz divpusējiem vai daudzpusējiem tematiskiem pamatiem vietējā un subnacionālajā līmenī. Minētajā procesā gan valstu, gan reģionālā un vietējā līmenī, gan Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī ir iesaistīti daudzi dalībnieki. Pilsētu sadraudzība ir īpaši efektīvs līdzeklis tad, ja tai ir noteikts tematisks saturs, tā ir ilgtspējīga un tajā iesaistītas ne tikai valstu valdības un vietējās pašvaldības, bet arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kam ir īpaši liela nozīme veiksmīga iznākuma nodrošināšanā. |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka viens no līdzekļiem, ko izmanto centienos izveidot ilgtspējīgu sabiedrību, ir pilsētu sadraudzība. Daudzi pilsētu sadraudzības projekti jau darbojas vai tiek iedibināti uz divpusējiem vai daudzpusējiem tematiskiem pamatiem vietējā un subnacionālajā līmenī. Minētajā procesā gan valstu, gan reģionālā un vietējā līmenī, gan Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī ir iesaistīti daudzi dalībnieki. Pilsētu sadraudzība ir īpaši efektīvs līdzeklis tad, ja tai ir noteikts tematisks saturs, tā ir ilgtspējīga un tajā iesaistītas ne tikai valstu valdības un vietējās pašvaldības, bet arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kam ir īpaši liela nozīme veiksmīga iznākuma nodrošināšanā.

| 14. | uzsver, ka starptautiskām, reģionālām un vietējām subnacionālo pārvaldes līmeņu apvienībām arī ir būtiska nozīme, jo tās sekmē apmaiņu un paver reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām iespēju paust viedokli starptautiskā līmenī. RK ir nozīmīga ES iestāde, kas darbojas šajā jomā, un ir pārliecināta, ka ir vajadzīgi jauni centieni, lai koordinētu izveidotās struktūras un tīklus un uzlabotu novatorisku projektu izvērtēšanu un labas prakses piemēru izplatīšanu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka starptautiskām, reģionālām un vietējām subnacionālo pārvaldes līmeņu apvienībām arī ir būtiska nozīme, jo tās sekmē apmaiņu un paver reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām iespēju paust viedokli starptautiskā līmenī. RK ir nozīmīga ES iestāde, kas darbojas šajā jomā, un ir pārliecināta, ka ir vajadzīgi jauni centieni, lai koordinētu izveidotās struktūras un tīklus un uzlabotu novatorisku projektu izvērtēšanu un labas prakses piemēru izplatīšanu;

B.   Darīt iespējamu pāreju uz “zaļu” ekonomiku

| 15. | vēlas uzsvērt, ka ilgtspējīga attīstība, kuru raksturo trīs dimensijas, proti, ekonomika, ekoloģija un sociālā joma, ir pamats izaugsmei, lielākām nodarbinātības iespējām, “zaļai” ekonomikai, lielākai labklājībai un tīrākai un veselīgākai videi; |
| --- | --- |

15.

vēlas uzsvērt, ka ilgtspējīga attīstība, kuru raksturo trīs dimensijas, proti, ekonomika, ekoloģija un sociālā joma, ir pamats izaugsmei, lielākām nodarbinātības iespējām, “zaļai” ekonomikai, lielākai labklājībai un tīrākai un veselīgākai videi;

| 16. | secina, ka pašreizējā ekonomikas sistēma resursu ilgtspējīgas izmantošanas ziņā pārsniedz planētas kapacitāti, turklāt Eiropas Savienība arvien vairāk importē fosilo kurināmo un izejmateriālus, no kuriem daži ir tādi Savienības tagadnei un nākotnei svarīgi resursi, kuri turpmākajās desmitgadēs var aptrūkt. Minētais secinājums norāda uz to, ka ekonomikai jāvirza uz ilgtspējīgāku un resursus saudzējošāku attīstību; |
| --- | --- |

16.

secina, ka pašreizējā ekonomikas sistēma resursu ilgtspējīgas izmantošanas ziņā pārsniedz planētas kapacitāti, turklāt Eiropas Savienība arvien vairāk importē fosilo kurināmo un izejmateriālus, no kuriem daži ir tādi Savienības tagadnei un nākotnei svarīgi resursi, kuri turpmākajās desmitgadēs var aptrūkt. Minētais secinājums norāda uz to, ka ekonomikai jāvirza uz ilgtspējīgāku un resursus saudzējošāku attīstību;

| 17. | īpaši uzsver, ka pāreja uz ilgtspējīgāku attīstības modeli nozīmē ne tikai problēmas, bet gluži pretēji piedāvā arī virkni iespēju, īpaši tad, ja par potenciālas sinerģijas faktoriem uzskata vides uzlabošanu un ekonomiskās un sociālās pievienotās vērtības radīšanu. Minētās iespējas jāizmanto, veicot attiecīgus pasākumus ekonomikas politikas, izglītības un sabiedrības pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

17.

īpaši uzsver, ka pāreja uz ilgtspējīgāku attīstības modeli nozīmē ne tikai problēmas, bet gluži pretēji piedāvā arī virkni iespēju, īpaši tad, ja par potenciālas sinerģijas faktoriem uzskata vides uzlabošanu un ekonomiskās un sociālās pievienotās vērtības radīšanu. Minētās iespējas jāizmanto, veicot attiecīgus pasākumus ekonomikas politikas, izglītības un sabiedrības pārmaiņu jomā;

| 18. | secina, ka ņemot vērā arī pašreizējos finanšu apstākļus Eiropas Savienībā un starptautiskā mērogā, būtu jāvirzās uz ilgtspējīgu ekonomiku un jārada ilgtspējīgi nodarbinātības apstākļi; |
| --- | --- |

18.

secina, ka ņemot vērā arī pašreizējos finanšu apstākļus Eiropas Savienībā un starptautiskā mērogā, būtu jāvirzās uz ilgtspējīgu ekonomiku un jārada ilgtspējīgi nodarbinātības apstākļi;

| 19. | norāda uz vidi saudzējošu (“zaļu”) darba vietu nozīmi un uzsver, ka ir jāveicina šādas darba vietas, kas, ņemot vērā to sniegtās iespējas veicināt progresu sociālās kohēzijas jomā, jāsaprot kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visās (gan jaunajās, gan tradicionālajās) ekonomikas nozarēs, kurās ievēro ilgtspējīgas attīstības principu. Tāpat arī izglītība un veiktspējas nostiprināšana ilgtspējības jomā visos līmeņos jāuzskata par svarīgiem aspektiem, kas ļauj sekmēt pilnīgu nodarbinātību šajās būtiskajās nozarēs; |
| --- | --- |

19.

norāda uz vidi saudzējošu (“zaļu”) darba vietu nozīmi un uzsver, ka ir jāveicina šādas darba vietas, kas, ņemot vērā to sniegtās iespējas veicināt progresu sociālās kohēzijas jomā, jāsaprot kā pienācīgas kvalitātes nodarbinātība visās (gan jaunajās, gan tradicionālajās) ekonomikas nozarēs, kurās ievēro ilgtspējīgas attīstības principu. Tāpat arī izglītība un veiktspējas nostiprināšana ilgtspējības jomā visos līmeņos jāuzskata par svarīgiem aspektiem, kas ļauj sekmēt pilnīgu nodarbinātību šajās būtiskajās nozarēs;

| 20. | iesaka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē vienoties par alternatīvu izaugsmes un labklājības novērtēšanas modeli papildus IKP. Tas jādara, lai pārorientētu debates par politikas pasākumiem un panāktu būtiski citādu izpratni par “progresu”. Vajadzīgi tādi rādītāji, kuros ņemtas vērā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, resursu izmantošanas efektivitāte un sociālā iekļaušana; |
| --- | --- |

20.

iesaka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē vienoties par alternatīvu izaugsmes un labklājības novērtēšanas modeli papildus IKP. Tas jādara, lai pārorientētu debates par politikas pasākumiem un panāktu būtiski citādu izpratni par “progresu”. Vajadzīgi tādi rādītāji, kuros ņemtas vērā klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, resursu izmantošanas efektivitāte un sociālā iekļaušana;

| 21. | pauž pārliecību, ka ES loma ANO konferencē var būt sevišķi nozīmīga tad, ja tā rāda labu piemēru, proti, tās pozīcija sarunās būtu spēcīgāka, ja tā pati nosaka tālejošus mērķus virzībā uz “zaļo” ekonomiku, piemēram, stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa” minētajās jomās; |
| --- | --- |

21.

pauž pārliecību, ka ES loma ANO konferencē var būt sevišķi nozīmīga tad, ja tā rāda labu piemēru, proti, tās pozīcija sarunās būtu spēcīgāka, ja tā pati nosaka tālejošus mērķus virzībā uz “zaļo” ekonomiku, piemēram, stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvā “Resursu ziņā efektīva Eiropa” minētajās jomās;

| 22. | atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē pieņemt “zaļās” ekonomikas ceļvedi, kurā noteikti mērķi un atbilstoši rādītāji, formulēts gan tas, kādai jābūt tiešai starptautiskai rīcībai, gan skaidrs pamatojums iniciatīvām pasaules, reģionālajā (tai skaitā ES), valsts un subnacionālajā mērogā un ietverts laika grafiks to īstenošanai; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē pieņemt “zaļās” ekonomikas ceļvedi, kurā noteikti mērķi un atbilstoši rādītāji, formulēts gan tas, kādai jābūt tiešai starptautiskai rīcībai, gan skaidrs pamatojums iniciatīvām pasaules, reģionālajā (tai skaitā ES), valsts un subnacionālajā mērogā un ietverts laika grafiks to īstenošanai;

| 23. | šajā sakarā atbalsta arī ES prasību, ka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē ir jāizveido veiktspējas uzlabošanas sistēma, lai visām ieinteresētajām valstīm nodrošinātu mērķorientētas un to vajadzībām atbilstošas konsultācijas, kā veikt pāreju uz “zaļo” ekonomiku un piekļūt piešķirtajam finansējumam. RK uzsver — veidojot šādu sistēmu, jāparedz, ka valstīm procesā cieši jāiesaista to subnacionālie pārvaldes līmeņi; |
| --- | --- |

23.

šajā sakarā atbalsta arī ES prasību, ka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē ir jāizveido veiktspējas uzlabošanas sistēma, lai visām ieinteresētajām valstīm nodrošinātu mērķorientētas un to vajadzībām atbilstošas konsultācijas, kā veikt pāreju uz “zaļo” ekonomiku un piekļūt piešķirtajam finansējumam. RK uzsver — veidojot šādu sistēmu, jāparedz, ka valstīm procesā cieši jāiesaista to subnacionālie pārvaldes līmeņi;

| 24. | pauž pārliecību, ka minētajā ceļvedī jābūt nodaļai, kas veltīta “zaļai” vietējai ekonomikai un kurā atzīta reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību būtiskā nozīme pārejā uz “zaļu” ekonomiku. Tajā īpaši būtu jāpievēršas galvenajiem uzdevumiem, kas risināmi saistībā ar urbanizāciju un “zaļu” ekonomiku pilsētās, jāatbalsta starptautisks pilsētu mēru un reģionu pakts, kā arī reģionālās pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību decentralizēta sadarbība attīstības veicināšanai; |
| --- | --- |

24.

pauž pārliecību, ka minētajā ceļvedī jābūt nodaļai, kas veltīta “zaļai” vietējai ekonomikai un kurā atzīta reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību būtiskā nozīme pārejā uz “zaļu” ekonomiku. Tajā īpaši būtu jāpievēršas galvenajiem uzdevumiem, kas risināmi saistībā ar urbanizāciju un “zaļu” ekonomiku pilsētās, jāatbalsta starptautisks pilsētu mēru un reģionu pakts, kā arī reģionālās pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību decentralizēta sadarbība attīstības veicināšanai;

| 25. | prasa, lai Eiropas Komisijas ierosinātajā “zaļās” ekonomikas “instrumentu komplektā” būtu iekļauti daudzie veiksmīgie piemēri tam, kā reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības sekmē vidi saudzējošu ekonomiku; |
| --- | --- |

25.

prasa, lai Eiropas Komisijas ierosinātajā “zaļās” ekonomikas “instrumentu komplektā” būtu iekļauti daudzie veiksmīgie piemēri tam, kā reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības sekmē vidi saudzējošu ekonomiku;

| 26. | atgādina, ka attīstības palīdzības un decentralizētas sadarbības jomā reģionālajam un vietējam pārvaldes līmenim ir bijusi liela nozīme, un minētajā līmenī ciešā sadarbībā ar RK, tās locekļiem un ES Komisiju ir īstenoti daudzi pasākumi, piemēram, RK “atlass”, tīmekļa vietne un konferences par decentralizētu sadarbību; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka attīstības palīdzības un decentralizētas sadarbības jomā reģionālajam un vietējam pārvaldes līmenim ir bijusi liela nozīme, un minētajā līmenī ciešā sadarbībā ar RK, tās locekļiem un ES Komisiju ir īstenoti daudzi pasākumi, piemēram, RK “atlass”, tīmekļa vietne un konferences par decentralizētu sadarbību;

| 27. | vēlas, lai pasaules mērogā īstenotu pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt uz vidi orientētas uzņēmējdarbības attīstību, kuru iespējams panākt






  — | atbalstot “zaļas” tehnoloģijas un “zaļu” risinājumu izstrādi; viens no veidiem, kā to darīt, ir ieguldījumu pētniecībā un izstrādē palielināšana, īpaši tādu ieguldījumu, kuru mērķis ir, piemērojot ekosistēmu pakalpojumu pieeju, palīdzēt aizsargāt bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu attīstību (vai atjaunošanos), vienlaikus radot jaunas iespējas ekonomikā, |
| --- | --- | --- |

27.

vēlas, lai pasaules mērogā īstenotu pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt uz vidi orientētas uzņēmējdarbības attīstību, kuru iespējams panākt

—

atbalstot “zaļas” tehnoloģijas un “zaļu” risinājumu izstrādi; viens no veidiem, kā to darīt, ir ieguldījumu pētniecībā un izstrādē palielināšana, īpaši tādu ieguldījumu, kuru mērķis ir, piemērojot ekosistēmu pakalpojumu pieeju, palīdzēt aizsargāt bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu attīstību (vai atjaunošanos), vienlaikus radot jaunas iespējas ekonomikā,

| — | īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir pasaules mērogā sekmēt vidi saudzējošu produktu un pakalpojumu eksportu un importu, un veicinot “viedu” nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir pasaules mērogā sekmēt vidi saudzējošu produktu un pakalpojumu eksportu un importu, un veicinot “viedu” nodarbinātību,

| — | nosakot vides, klimata un ētiska rakstura prasības saistībā ar publisko iepirkumu un citiem iepirkuma veidiem, |
| --- | --- |

—

nosakot vides, klimata un ētiska rakstura prasības saistībā ar publisko iepirkumu un citiem iepirkuma veidiem,

| — | sekmējot rūpnieciskās ekoloģijas un cirkulārās ekonomikas attīstību (no šūpuļa līdz šūpulim), kuras mērķis ir noslēgt ražošanas un patēriņa ciklus, nepieciešamajiem materiāliem šajā procesā iekļaujoties slēgtajā ciklā, lai maksimāli iespējami samazinātu neatjaunināmo dabas resursu ieguvi, |
| --- | --- |

—

sekmējot rūpnieciskās ekoloģijas un cirkulārās ekonomikas attīstību (no šūpuļa līdz šūpulim), kuras mērķis ir noslēgt ražošanas un patēriņa ciklus, nepieciešamajiem materiāliem šajā procesā iekļaujoties slēgtajā ciklā, lai maksimāli iespējami samazinātu neatjaunināmo dabas resursu ieguvi,

| — | izstrādājot un ieviešot funkcionāla iepirkuma metodes, |
| --- | --- |

—

izstrādājot un ieviešot funkcionāla iepirkuma metodes,

| — | saskaņojot un izstrādājot vides sertifikātu piešķiršanas modeļus uzņēmumu ražotajām precēm un pakalpojumiem, jo īpaši izmantojot salīdzinošus pētījumus par preču un pakalpojumu dzīves ciklu, |
| --- | --- |

—

saskaņojot un izstrādājot vides sertifikātu piešķiršanas modeļus uzņēmumu ražotajām precēm un pakalpojumiem, jo īpaši izmantojot salīdzinošus pētījumus par preču un pakalpojumu dzīves ciklu,

| — | saskaņojot un izstrādājot vides pārvaldības sistēmu modeļus uzņēmumiem un organizācijām, piemēram, izmantojot vides pārskatus, un |
| --- | --- |

—

saskaņojot un izstrādājot vides pārvaldības sistēmu modeļus uzņēmumiem un organizācijām, piemēram, izmantojot vides pārskatus, un

| — | izstrādājot jaunus modeļus “zaļu” risinājumu un “zaļu” uzņēmumu finansēšanai; |
| --- | --- |

—

izstrādājot jaunus modeļus “zaļu” risinājumu un “zaļu” uzņēmumu finansēšanai;

| 28. | atzīst, ka ir nepieciešama virzība uz publiskā un privātā sektora (sociālās un ekonomikas jomas dalībnieki) jaunu sadarbības mehānismu un instrumentu izstrādi, lai noteiktu un īstenotu “zaļas” ekonomikas politiku. Īpaša uzmanība jāpievērš daudzpusīgu partnerību veicināšanai un pastiprināšanai; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka ir nepieciešama virzība uz publiskā un privātā sektora (sociālās un ekonomikas jomas dalībnieki) jaunu sadarbības mehānismu un instrumentu izstrādi, lai noteiktu un īstenotu “zaļas” ekonomikas politiku. Īpaša uzmanība jāpievērš daudzpusīgu partnerību veicināšanai un pastiprināšanai;

| 29. | atkārtoti uzsver, ka viens no galvenajiem izaicinājumiem mūsdienās ir krasi samazināt sabiedrības ietekmi uz klimatu gan pasaules, gan vietējā mērogā, vienlaikus nodrošinot energoapgādi un labklājību. Pašvaldības un reģionālās pārvaldes iestādes šajā procesā veic būtiskus uzdevumus. Eiropas Savienībā tās uzņemas atbildību par daudzām iniciatīvām, kas virzītas uz to, lai mazinātu ietekmi uz klimatu, nodrošinātu energoapgādi un pielāgotos klimata pārmaiņām. Kankūnā 2010. gada decembrī pieņemtajos vienošanās dokumentos vietējās pašvaldības atzītas par pārvaldības dalībniecēm. Tāpat, pamatojoties uz šiem dokumentiem, starptautiskie finansēšanas mehānismi ir pieejami pilsētām. Reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes aktīvi jāiesaista valstu rīcības plānos klimata jomā un tām jāsaņem finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

29.

atkārtoti uzsver, ka viens no galvenajiem izaicinājumiem mūsdienās ir krasi samazināt sabiedrības ietekmi uz klimatu gan pasaules, gan vietējā mērogā, vienlaikus nodrošinot energoapgādi un labklājību. Pašvaldības un reģionālās pārvaldes iestādes šajā procesā veic būtiskus uzdevumus. Eiropas Savienībā tās uzņemas atbildību par daudzām iniciatīvām, kas virzītas uz to, lai mazinātu ietekmi uz klimatu, nodrošinātu energoapgādi un pielāgotos klimata pārmaiņām. Kankūnā 2010. gada decembrī pieņemtajos vienošanās dokumentos vietējās pašvaldības atzītas par pārvaldības dalībniecēm. Tāpat, pamatojoties uz šiem dokumentiem, starptautiskie finansēšanas mehānismi ir pieejami pilsētām. Reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes aktīvi jāiesaista valstu rīcības plānos klimata jomā un tām jāsaņem finansiāls atbalsts;

| 30. | uzsver, ka jāveic pasākumi, lai aizsargātu, saglabātu un nodrošinātu galvenos resursus, materiālus un dabas kapitālu. Jo īpaši RK vēlas, lai “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē īpaša uzmanība būtu pievērsta ūdenim. Ūdens pieejamības problēma strauji kļūst arvien aktuālāka un ir būtisks risināms uzdevums, īpaši lielās pilsētās. Tāpēc RK atbalsta tādas starptautiskas partnerības izveidošanu, kuras uzdevums būtu risināt ūdens apgādes problēmu, un šajā sakarā norāda uz saviem ieteikumiem attiecībā uz reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību lomu ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas veicināšanā (atzinums CdR 5/2011); |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka jāveic pasākumi, lai aizsargātu, saglabātu un nodrošinātu galvenos resursus, materiālus un dabas kapitālu. Jo īpaši RK vēlas, lai “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē īpaša uzmanība būtu pievērsta ūdenim. Ūdens pieejamības problēma strauji kļūst arvien aktuālāka un ir būtisks risināms uzdevums, īpaši lielās pilsētās. Tāpēc RK atbalsta tādas starptautiskas partnerības izveidošanu, kuras uzdevums būtu risināt ūdens apgādes problēmu, un šajā sakarā norāda uz saviem ieteikumiem attiecībā uz reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību lomu ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas veicināšanā (atzinums CdR 5/2011);

| 31. | uzsver nepieciešamību uzlabot jūras vides un okeānu aizsardzību un pārvaldību un uzskata, ka tai jākļūst par vienu no Rio pamatnolīguma pīlāriem līdztekus klimata un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību uzlabot jūras vides un okeānu aizsardzību un pārvaldību un uzskata, ka tai jākļūst par vienu no Rio pamatnolīguma pīlāriem līdztekus klimata un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai;

| 32. | uzsver Komisijas norādi, ka ““zaļās” ekonomikas stūrakmens būs ilgtspējīga zemes izmantošana un lauksaimniecība”, un uzskata, ka ilgtspējīga pilsētattīstība un teritoriālā plānošana nozīmē to, ka ražīga lauksaimniecības zeme tiks mazāk izmantota tādai apbūvei, kura padara neiespējamu šīs zemes izmantošanu lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

32.

uzsver Komisijas norādi, ka ““zaļās” ekonomikas stūrakmens būs ilgtspējīga zemes izmantošana un lauksaimniecība”, un uzskata, ka ilgtspējīga pilsētattīstība un teritoriālā plānošana nozīmē to, ka ražīga lauksaimniecības zeme tiks mazāk izmantota tādai apbūvei, kura padara neiespējamu šīs zemes izmantošanu lauksaimniecībā;

| 33. | uzskata: lai visā pasaulē veicinātu pāreju uz “zaļu” ekonomiku, jāmobilizē lieli finanšu resursi. Nodokļu un cenu sistēmā vairāk jāņem vērā pozitīvā un negatīvā ietekme uz vidi. RK atkārtoti aicina vispārēji piemērot principu “piesārņotājs maksā” un palielināt ražotāju atbildību, kā arī iespējas atgūt izdevumus par dabas resursu pārvaldību. “Zaļās” ekonomikas ceļvedī būtu jāparedz jaunas publiskā un privātā sektora finanšu iniciatīvas un partnerattiecības; |
| --- | --- |

33.

uzskata: lai visā pasaulē veicinātu pāreju uz “zaļu” ekonomiku, jāmobilizē lieli finanšu resursi. Nodokļu un cenu sistēmā vairāk jāņem vērā pozitīvā un negatīvā ietekme uz vidi. RK atkārtoti aicina vispārēji piemērot principu “piesārņotājs maksā” un palielināt ražotāju atbildību, kā arī iespējas atgūt izdevumus par dabas resursu pārvaldību. “Zaļās” ekonomikas ceļvedī būtu jāparedz jaunas publiskā un privātā sektora finanšu iniciatīvas un partnerattiecības;

| 34. | ierosina ceļvedī iekļaut arī virkni konkrētu un laika ziņā ierobežotu pasākumu visu videi kaitīgu darbību subsidēšanas atcelšanai līdz 2020. gadam. Tā rezultātā radušies papildu finanšu līdzekļi būtu pieejami citām darbībām. Turklāt starptautiskā līmenī būtu jānosaka ietaupījumu mērķi un efektivitātes standarti, kādi Eiropas Savienībā ir izstrādāti virknei produktu un procesu; |
| --- | --- |

34.

ierosina ceļvedī iekļaut arī virkni konkrētu un laika ziņā ierobežotu pasākumu visu videi kaitīgu darbību subsidēšanas atcelšanai līdz 2020. gadam. Tā rezultātā radušies papildu finanšu līdzekļi būtu pieejami citām darbībām. Turklāt starptautiskā līmenī būtu jānosaka ietaupījumu mērķi un efektivitātes standarti, kādi Eiropas Savienībā ir izstrādāti virknei produktu un procesu;

C.   Institucionālā sistēma — virzībā uz labāku pārvaldību

| 35. | iesaka Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP) pārveidot par Pasaules vides organizāciju. UNEP pārveidojot par specializētu ANO aģentūru, varētu izveidot globālu daudzpusēju vides organizāciju, kas būtu visdaudzsološākā virzība starptautiskās vides pārvaldības uzlabošanā. Tai būtu jāpiešķir pārskatītas un pastiprinātas pilnvaras un jādarbojas tāpat kā citām specializētajām ANO aģentūrām; tajā būtu jāparedz arī reģionāla vai valsts līmeņa decentralizēta īstenošanas struktūrvienība, kuras mērķis ir sniegt tiešāku atbalstu valstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai efektīvi īstenotu daudzpusējus nolīgumus vides jomā, piemēram saistībā ar klimata pārmaiņām vai bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

35.

iesaka Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP) pārveidot par Pasaules vides organizāciju. UNEP pārveidojot par specializētu ANO aģentūru, varētu izveidot globālu daudzpusēju vides organizāciju, kas būtu visdaudzsološākā virzība starptautiskās vides pārvaldības uzlabošanā. Tai būtu jāpiešķir pārskatītas un pastiprinātas pilnvaras un jādarbojas tāpat kā citām specializētajām ANO aģentūrām; tajā būtu jāparedz arī reģionāla vai valsts līmeņa decentralizēta īstenošanas struktūrvienība, kuras mērķis ir sniegt tiešāku atbalstu valstīm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai efektīvi īstenotu daudzpusējus nolīgumus vides jomā, piemēram saistībā ar klimata pārmaiņām vai bioloģisko daudzveidību;

| 36. | iesaka arī pastāvošās Ilgtspējīgas attīstības komisijas (CSD) vietā izveidot Ilgtspējīgas attīstības padomi. Minētā priekšlikuma mērķis ir ilgtspējīgas attīstības interesēs veiktajā darbā panākt labāku pārvaldību, kopīgu skatījumu un saskaņotību; |
| --- | --- |

36.

iesaka arī pastāvošās Ilgtspējīgas attīstības komisijas (CSD) vietā izveidot Ilgtspējīgas attīstības padomi. Minētā priekšlikuma mērķis ir ilgtspējīgas attīstības interesēs veiktajā darbā panākt labāku pārvaldību, kopīgu skatījumu un saskaņotību;

| 37. | atbalsta Ilgtspējīgas attīstības mērķu, īpaši ilgtermiņa mērķu, noteikšanu, izmantojot Tūkstošgades attīstības mērķu piemēru. Vispārējās politiskās saistības, kuru pamatā ir vienoti mērķi, būtu jāizmanto, lai noteiktu īpašu un konkrētu uzdevumu kopumu un to, kā novērtēt to izpildi; |
| --- | --- |

37.

atbalsta Ilgtspējīgas attīstības mērķu, īpaši ilgtermiņa mērķu, noteikšanu, izmantojot Tūkstošgades attīstības mērķu piemēru. Vispārējās politiskās saistības, kuru pamatā ir vienoti mērķi, būtu jāizmanto, lai noteiktu īpašu un konkrētu uzdevumu kopumu un to, kā novērtēt to izpildi;

| 38. | vēlas, lai “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē tiktu atzīts, ka pārvaldībā jāiesaista visi valdības līmeņi, gan vietējais un reģionālais līmenis, gan valstis un pasaules reģioni un, visbeidzot, vispasaules līmenis. “Rio+20” vajadzētu apņemties konsekventi izmantot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, kuras pamatā ir visu pārvaldības līmeņu mijiedarbība, sinerģija un savstarpēja papildināmība; |
| --- | --- |

38.

vēlas, lai “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē tiktu atzīts, ka pārvaldībā jāiesaista visi valdības līmeņi, gan vietējais un reģionālais līmenis, gan valstis un pasaules reģioni un, visbeidzot, vispasaules līmenis. “Rio+20” vajadzētu apņemties konsekventi izmantot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, kuras pamatā ir visu pārvaldības līmeņu mijiedarbība, sinerģija un savstarpēja papildināmība;

| 39. | norāda, ka atbilstoši Rio konvencijām nesen skaidri atzīts reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību kā publiskās pārvaldes iestāžu īpašais statuss, tostarp, piemēram, Kankūnas nolīgumā atzīstot tās par “publiskās pārvaldes dalībniekiem” un minot tās KBD pušu 10. sanāksmes lēmumā X/22 “Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm”. RK ir aktīvi atbalstījusi minētās norises; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka atbilstoši Rio konvencijām nesen skaidri atzīts reģionālo pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību kā publiskās pārvaldes iestāžu īpašais statuss, tostarp, piemēram, Kankūnas nolīgumā atzīstot tās par “publiskās pārvaldes dalībniekiem” un minot tās KBD pušu 10. sanāksmes lēmumā X/22 “Rīcības plāns vietējām un reģionālajām pašvaldībām, pilsētu pašvaldībām un citām vietējām varas iestādēm”. RK ir aktīvi atbalstījusi minētās norises;

| 40. | aicina reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, kas ir nozīmīgas un pilnībā atzītas pārvaldes procesa dalībnieces, ierādīt pienācīgu vietu ilgtspējīgas attīstības institucionālajā sistēmā līdzās valstu valdībām un ANO struktūrvienībām. “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē būtu jāizmanto iespēja un jāpielāgo izveidotās tā dēvēto “galveno grupu” struktūras, lai atspoguļotu to, kā kopš 1992. gada mainījusies vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldes nozīme, un, piemēram, jāizveido jauna un iekļaujoša kategorija “Pārvaldes struktūras”. RK izsaka nožēlu, ka, neraugoties uz reģionālās un vietējās pārvaldes iestāžu īpašo un arvien lielāko lomu pārvaldībā, pašreizējā starptautiskajā pārvaldības sistēmā subnacinālajiem pārvaldes līmeņiem ANO struktūrās ir nodrošināta tāda pati pārstāvība kā pilsoniskai sabiedrībai, uzņēmējiem un citām grupām, kuras nosaka pēc sociāliem un ekonomiskiem kritērijiem, bet neņemot vērā to nozīmi pārvaldības sistēmā; |
| --- | --- |

40.

aicina reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām, kas ir nozīmīgas un pilnībā atzītas pārvaldes procesa dalībnieces, ierādīt pienācīgu vietu ilgtspējīgas attīstības institucionālajā sistēmā līdzās valstu valdībām un ANO struktūrvienībām. “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē būtu jāizmanto iespēja un jāpielāgo izveidotās tā dēvēto “galveno grupu” struktūras, lai atspoguļotu to, kā kopš 1992. gada mainījusies vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldes nozīme, un, piemēram, jāizveido jauna un iekļaujoša kategorija “Pārvaldes struktūras”. RK izsaka nožēlu, ka, neraugoties uz reģionālās un vietējās pārvaldes iestāžu īpašo un arvien lielāko lomu pārvaldībā, pašreizējā starptautiskajā pārvaldības sistēmā subnacinālajiem pārvaldes līmeņiem ANO struktūrās ir nodrošināta tāda pati pārstāvība kā pilsoniskai sabiedrībai, uzņēmējiem un citām grupām, kuras nosaka pēc sociāliem un ekonomiskiem kritērijiem, bet neņemot vērā to nozīmi pārvaldības sistēmā;

| 41. | šajā saistībā iesaka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmei pilnvarot UNEP (vai turpmāko Pasaules vides organizāciju) vai Ilgtspējīgas attīstības padomi izveidot pastāvīgu komiteju darbam ar reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām. Tā būtu jauna struktūra, kas atbilst daudzlīmeņu pārvaldības prasībām un ir pastāvīgs mehānisms konsultācijām un sadarbībai ar reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām visur pasaulē. Reģionu komiteja varētu būt šādas komitejas modelis; |
| --- | --- |

41.

šajā saistībā iesaka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmei pilnvarot UNEP (vai turpmāko Pasaules vides organizāciju) vai Ilgtspējīgas attīstības padomi izveidot pastāvīgu komiteju darbam ar reģionālajām pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām. Tā būtu jauna struktūra, kas atbilst daudzlīmeņu pārvaldības prasībām un ir pastāvīgs mehānisms konsultācijām un sadarbībai ar reģionālās pārvaldes iestādēm un vietējām pašvaldībām visur pasaulē. Reģionu komiteja varētu būt šādas komitejas modelis;

| 42. | atzīst, ka gan Eiropas Savienībā, gan pasaulē reģionālā un vietējā līmeņa atbildības jomas un funkcijas ievērojami atšķiras un reģionālā un vietējā pašpārvalde pastāvīgi attīstās. Tāpēc centienos reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības pēc iespējas ciešāk iesaistīt ilgtspējīgas sabiedrības izveides procesos ir jāņem vērā minētās atšķirības; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka gan Eiropas Savienībā, gan pasaulē reģionālā un vietējā līmeņa atbildības jomas un funkcijas ievērojami atšķiras un reģionālā un vietējā pašpārvalde pastāvīgi attīstās. Tāpēc centienos reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības pēc iespējas ciešāk iesaistīt ilgtspējīgas sabiedrības izveides procesos ir jāņem vērā minētās atšķirības;

| 43. | vēlas uzsvērt, ka liela nozīme ir tam, lai darbā, kas veltīts ilgtspējīgai attīstībai visā pasaulē, tiktu panākti kopīgi viedokļi un saskaņotība. Minētajā procesā galvenie dalībnieki ir reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes. Svarīgas platformas saskaņošanai un pieredzes apmaiņai ir Pilsētas mēru pakts, Rīcības plāni 21. gadsimtam, kā arī ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; |
| --- | --- |

43.

vēlas uzsvērt, ka liela nozīme ir tam, lai darbā, kas veltīts ilgtspējīgai attīstībai visā pasaulē, tiktu panākti kopīgi viedokļi un saskaņotība. Minētajā procesā galvenie dalībnieki ir reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes. Svarīgas platformas saskaņošanai un pieredzes apmaiņai ir Pilsētas mēru pakts, Rīcības plāni 21. gadsimtam, kā arī ilgtspējīgas attīstības stratēģijas;

| 44. | īpaši norāda: lai gan Eiropas Komisija uzsver privātā sektora nozīmi, nedrīkst aizmirst par to, ka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmei, ES un dalībvalstīm jāsekmē ilgtspējīgas attīstības pārvaldība reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī, arī nodrošinot iedzīvotāju iespēju iesaistīties; |
| --- | --- |

44.

īpaši norāda: lai gan Eiropas Komisija uzsver privātā sektora nozīmi, nedrīkst aizmirst par to, ka “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmei, ES un dalībvalstīm jāsekmē ilgtspējīgas attīstības pārvaldība reģionālo un vietējo pašvaldību līmenī, arī nodrošinot iedzīvotāju iespēju iesaistīties;

| 45. | vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi, lai, virzoties uz ilgtspējīgu sabiedrību, galvenais būtu iedzīvotāji. Tāpēc šā procesa mērķi un pasākumi jāpielāgo dažādiem vietējiem apstākļiem. Dialogs par fiziskajiem un finanšu pasākumiem un izmaiņām patērētāju ieradumos un uzvedībā jāīsteno, pamatojoties uz pastāvošajiem apstākļiem subnacionālā un vietējā līmenī. Lai atbalstītu iedzīvotāju tiešu līdzdalību darbā, kura mērķis ir ilgtspējīga sabiedrība, nepieciešama konkrēta rīcība, piemēram:






  — | konsultatīvo procesu sekmēšana un dialoga un pieredzes apmaiņas iespēju nodrošināšana, |
| --- | --- | --- |

45.

vēlas uzsvērt, ka ir svarīgi, lai, virzoties uz ilgtspējīgu sabiedrību, galvenais būtu iedzīvotāji. Tāpēc šā procesa mērķi un pasākumi jāpielāgo dažādiem vietējiem apstākļiem. Dialogs par fiziskajiem un finanšu pasākumiem un izmaiņām patērētāju ieradumos un uzvedībā jāīsteno, pamatojoties uz pastāvošajiem apstākļiem subnacionālā un vietējā līmenī. Lai atbalstītu iedzīvotāju tiešu līdzdalību darbā, kura mērķis ir ilgtspējīga sabiedrība, nepieciešama konkrēta rīcība, piemēram:

—

konsultatīvo procesu sekmēšana un dialoga un pieredzes apmaiņas iespēju nodrošināšana,

| — | gan valsts, gan starptautiskā līmeņa atbalsts subnacionālajiem un vietējiem attīstības projektiem un |
| --- | --- |

—

gan valsts, gan starptautiskā līmeņa atbalsts subnacionālajiem un vietējiem attīstības projektiem un

| — | zināšanu līmeņa paaugstināšana un izpratnes par to, ka ilgtspējīgu sabiedrību var izveidot tikai kopīgiem spēkiem, palielināšana; |
| --- | --- |

—

zināšanu līmeņa paaugstināšana un izpratnes par to, ka ilgtspējīgu sabiedrību var izveidot tikai kopīgiem spēkiem, palielināšana;

| 46. | vēlas, lai “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksme atbalstītu vides demokrātijas sekmēšanu visā pasaulē. To varētu darīt, Orhūsas Konvencijas valstīm “Rio+20” konferencē apstiprinot apņemšanos piedāvāt konvenciju parakstīt visām pasaules valstīm, bet arī citos veidos, piemēram, atbalstot citas līdzīgas reģionālās konvencijas vai sākot sarunas par vispārējas konvencijas par Rio deklarācijas 10. principu noslēgšanai (2); |
| --- | --- |

46.

vēlas, lai “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksme atbalstītu vides demokrātijas sekmēšanu visā pasaulē. To varētu darīt, Orhūsas Konvencijas valstīm “Rio+20” konferencē apstiprinot apņemšanos piedāvāt konvenciju parakstīt visām pasaules valstīm, bet arī citos veidos, piemēram, atbalstot citas līdzīgas reģionālās konvencijas vai sākot sarunas par vispārējas konvencijas par Rio deklarācijas 10. principu noslēgšanai (2);

| 47. | vēlas, lai tiktu atjaunots un turpinātos darbs, kas saistīts ar Rīcības plānu 21. gadsimtam (Agenda 21). “Rio+20“ būtu jāparedz turpmākās pārvaldības nosacījumi, lai varētu tālāk attīstīt Rīcības plāna 21. gadsimtam vietējos pasākumus (Local Agenda 21). Ideja veikt vietējos pasākumus Rīcības plāna 21. gadsimtam ietvaros radās Riodežaneiro notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē 1992. gadā, un tie ir labs piemērs vietējā līmenī notiekošajam procesam, kam ir labi un noturīgi rezultāti, kas izpaužas gan kā konkrēti pasākumi, gan arī labāka sabiedrības izpratne par ilgtspējas jautājumiem un līdzdalība to risināšanā. Vietējā Rīcības plāna 21. gadsimtam pamatā ir iedzīvotāju izpratne un līdzdalība. Daudzkārt tā īstenošana ļāvusi radīt jaunas “zaļās” darba vietas; |
| --- | --- |

47.

vēlas, lai tiktu atjaunots un turpinātos darbs, kas saistīts ar Rīcības plānu 21. gadsimtam (Agenda 21). “Rio+20“ būtu jāparedz turpmākās pārvaldības nosacījumi, lai varētu tālāk attīstīt Rīcības plāna 21. gadsimtam vietējos pasākumus (Local Agenda 21). Ideja veikt vietējos pasākumus Rīcības plāna 21. gadsimtam ietvaros radās Riodežaneiro notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē 1992. gadā, un tie ir labs piemērs vietējā līmenī notiekošajam procesam, kam ir labi un noturīgi rezultāti, kas izpaužas gan kā konkrēti pasākumi, gan arī labāka sabiedrības izpratne par ilgtspējas jautājumiem un līdzdalība to risināšanā. Vietējā Rīcības plāna 21. gadsimtam pamatā ir iedzīvotāju izpratne un līdzdalība. Daudzkārt tā īstenošana ļāvusi radīt jaunas “zaļās” darba vietas;

| 48. | īpaši vēlas, lai vietējais un subnacionālais līmenis saņemtu vairāk atbalsta zināšanu apguvei. Lai darbs ilgtspējīgas sabiedrības labā būtu efektīvs, visiem dalībniekiem ir nepieciešams pieejams pamats, kas ļauj plānot un pieņemt lēmumus. Tas ir svarīgi arī saistībā ar kontroli, novērtēšanu un atgriezenisko informāciju par rezultātiem un pieredzi, kas gūta ilgtspējīgas sabiedrības īstenošanai veltītajā darbā; |
| --- | --- |

48.

īpaši vēlas, lai vietējais un subnacionālais līmenis saņemtu vairāk atbalsta zināšanu apguvei. Lai darbs ilgtspējīgas sabiedrības labā būtu efektīvs, visiem dalībniekiem ir nepieciešams pieejams pamats, kas ļauj plānot un pieņemt lēmumus. Tas ir svarīgi arī saistībā ar kontroli, novērtēšanu un atgriezenisko informāciju par rezultātiem un pieredzi, kas gūta ilgtspējīgas sabiedrības īstenošanai veltītajā darbā;

| 49. | pauž cerību, ka Komisija darbā, ko tā pastāvīgi veic, gatavojoties “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmei, attīstīs un pastiprinās dialogu ar RK un tās locekļiem. RK pauž cerību, ka ES delegācijā “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē būs iekļauts pienācīgs skaits delegātu no RK. |
| --- | --- |

49.

pauž cerību, ka Komisija darbā, ko tā pastāvīgi veic, gatavojoties “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmei, attīstīs un pastiprinās dialogu ar RK un tās locekļiem. RK pauž cerību, ka ES delegācijā “Rio+20” augstākā līmeņa sanāksmē būs iekļauts pienācīgs skaits delegātu no RK.

Briselē, 2011. gada 15. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Šajā atzinumā termins reģionālās pārvaldes iestādes un vietējās pašvaldības [subnational governments and local authorities] lietots tāpat kā ANO dokumentos (ar “reģioniem” drīzāk saprotot pasaules reģionus). Eiropas Savienībā tas nozīmē “vietējās un reģionālās pašvaldības”.

1

subnational governments and local authorities

(2)  Rio deklarācijas par vidi un attīstību (pieņemta ANO 1992. gada videi un attīstībai veltītajā konferencē) 10. princips, sk. http://www.un.org/documents/ga/conf151/aconf15126-1annex1.htm

2

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

93. plenārsesija 2011. gada 14. un 15. decembrī

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/40

---

Reģionu komitejas atzinums “Jaunā daudzgadu finanšu shēma pēc 2013. gada”

2012/C 54/08

REĢIONU KOMITEJA

| — | uzskata, ka ierosinātais finansējuma apmērs ir mazākais iespējamais, lai sasniegtu Savienības mērķus, par kuriem dalībvalstis vienojušās Līgumā un stratēģijā “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka ierosinātais finansējuma apmērs ir mazākais iespējamais, lai sasniegtu Savienības mērķus, par kuriem dalībvalstis vienojušās Līgumā un stratēģijā “Eiropa 2020”;

| — | vēlreiz uzsver, ka RK stingri noraida jebkādu makroekonomisko nosacītību; |
| --- | --- |

—

vēlreiz uzsver, ka RK stingri noraida jebkādu makroekonomisko nosacītību;

| — | atbalsta tikai to ex-ante nosacījumu ieviešanu ES programmu pārvaldībā, kuri paaugstinātu programmu efektivitāti un rosina noteikt, ka oficiāla partnerības nolīguma noslēgšana starp dalībvalsti un tās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašs ex-ante nosacījums; |
| --- | --- |

—

atbalsta tikai to ex-ante nosacījumu ieviešanu ES programmu pārvaldībā, kuri paaugstinātu programmu efektivitāti un rosina noteikt, ka oficiāla partnerības nolīguma noslēgšana starp dalībvalsti un tās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašs ex-ante nosacījums;

| — | vēlreiz norāda, ka RK nepiekrīt ierosinātajai izpildes rezervei; taču vienlaikus uzsver, ka ex post nosacījumi un finansējuma apturēšana būtu jāpiemēro tikai skaidri noteiktos apstākļos gadījumā, ja gūtie rezultāti ir ļoti tāli no paredzētā; |
| --- | --- |

—

vēlreiz norāda, ka RK nepiekrīt ierosinātajai izpildes rezervei; taču vienlaikus uzsver, ka ex post nosacījumi un finansējuma apturēšana būtu jāpiemēro tikai skaidri noteiktos apstākļos gadījumā, ja gūtie rezultāti ir ļoti tāli no paredzētā;

| — | atbalsta priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmā izveidot jaunu kategoriju — “pārejas reģioni”; |
| --- | --- |

—

atbalsta priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmā izveidot jaunu kategoriju — “pārejas reģioni”;

| — | uzsver, ka ierosinātā piešķīruma nepārsniedzamā likme nekādā gadījumā nedrīkst novest pie tā, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam kādai dalībvalstij tiktu piešķirts mazāks līdzekļu apjoms nekā šobrīd aprēķinātie izdevumi; |
| --- | --- |

—

uzsver, ka ierosinātā piešķīruma nepārsniedzamā likme nekādā gadījumā nedrīkst novest pie tā, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam kādai dalībvalstij tiktu piešķirts mazāks līdzekļu apjoms nekā šobrīd aprēķinātie izdevumi;

| — | aicina plašāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta” finansēto infrastruktūras projektu pārraudzībā; |
| --- | --- |

—

aicina plašāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta” finansēto infrastruktūras projektu pārraudzībā;

| — | atzinīgi vērtē ierosinājumu jaunajā daudzgadu finanšu shēmā ievērojami palielināt pētniecības un inovācijas budžetu; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē ierosinājumu jaunajā daudzgadu finanšu shēmā ievērojami palielināt pētniecības un inovācijas budžetu;

| — | atzinīgi vērtē apņemšanos kopējo lauksaimniecības politiku padarīt videi draudzīgāku, kā arī priekšlikumus attiecībā uz maksājumu konverģenci un tiešo maksājumu ierobežošanu; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē apņemšanos kopējo lauksaimniecības politiku padarīt videi draudzīgāku, kā arī priekšlikumus attiecībā uz maksājumu konverģenci un tiešo maksājumu ierobežošanu;

| — | pauž nožēlu, ka ierosinātais finansējums lauku attīstībai joprojām ir nesamērīgi mazs salīdzinājumā ar tiešo maksājumu budžetu; |
| --- | --- |

—

pauž nožēlu, ka ierosinātais finansējums lauku attīstībai joprojām ir nesamērīgi mazs salīdzinājumā ar tiešo maksājumu budžetu;

| — | nepiekrīt, ka nozīmīgas ES izdevumu jomas, piemēram, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu un Vides un drošības globālā monitoringa programmu, vajadzētu finansēt ar līdzekļiem, kuri nav iekļauti daudzgadu finanšu shēmā; |
| --- | --- |

—

nepiekrīt, ka nozīmīgas ES izdevumu jomas, piemēram, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu un Vides un drošības globālā monitoringa programmu, vajadzētu finansēt ar līdzekļiem, kuri nav iekļauti daudzgadu finanšu shēmā;

| — | ir pārliecināta, ka ES pašu resursiem ir jāaizstāj dalībvalstu iemaksas un atbalsta Komisijas priekšlikumus attiecībā uz PVN un finanšu darījumu nodokli. |
| --- | --- |

—

ir pārliecināta, ka ES pašu resursiem ir jāaizstāj dalībvalstu iemaksas un atbalsta Komisijas priekšlikumus attiecībā uz PVN un finanšu darījumu nodokli.

| Ziņotāja | Flo CLUCAS kdze (UK/ALDE), Liverpūles pilsētas padomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti | | Eiropas Komisija (2011), “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”, Komisijas paziņojums,
  COM(2011) 500 galīgā redakcija |

Ziņotāja

Flo CLUCAS kdze (UK/ALDE), Liverpūles pilsētas padomes locekle

Atsauces dokumenti

Eiropas Komisija (2011), “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”, Komisijas paziņojums,

COM(2011) 500 galīgā redakcija

| | Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam,
  COM(2011) 398 galīgā redakcija – 2011/0177 (APP). |
| --- | --- |

Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam,

COM(2011) 398 galīgā redakcija – 2011/0177 (APP).

| | Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu,
  COM(2011) 510 galīgā redakcija – 2011/0183 (CNS). |
| --- | --- |

Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu,

COM(2011) 510 galīgā redakcija – 2011/0183 (CNS).

| | Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus,
  COM(2011) 511 galīgā redakcija – 2011/0184 (APP). |
| --- | --- |

Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus,

COM(2011) 511 galīgā redakcija – 2011/0184 (APP).

| | Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības,
  COM(2011) 512 galīgā redakcija – 2011/0185 (CNS). |
| --- | --- |

Eiropas Komisija (2011), Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības,

COM(2011) 512 galīgā redakcija – 2011/0185 (CNS).

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārējā pieeja budžetam

| 1. | atzinīgi vērtē 2011. gada 29. jūnijā publicēto Komisijas priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas pasākumus, Iestāžu nolīgumu par budžeta jautājumiem un tiesību aktu paketi par ES pašu resursiem. RK uzskata, ka minētie priekšlikumi visi kopā veido pietiekamu sistēmu ES turpmāko prioritāšu finansēšanai un sniedz arī vērā ņemamu pamatu turpmākām diskusijām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē 2011. gada 29. jūnijā publicēto Komisijas priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas pasākumus, Iestāžu nolīgumu par budžeta jautājumiem un tiesību aktu paketi par ES pašu resursiem. RK uzskata, ka minētie priekšlikumi visi kopā veido pietiekamu sistēmu ES turpmāko prioritāšu finansēšanai un sniedz arī vērā ņemamu pamatu turpmākām diskusijām;

| 2. | uzskata, ka ES budžets, lai arī tā apjoms ir ierobežots, ir būtisks Savienības problēmu risināšanā; ES budžets sniedz pievienoto vērtību un rada sviras efektu attiecībā uz dalībvalstu budžetiem, turklāt ES budžetā 94,5 % ir ieguldījumu izdevumi un tikai 5,5 % — administratīvie izdevumi. Tāpēc, pēc RK domām, ir jāmaina attieksme, jo īpaši valstu kasēs, un ES pamatuzdevumu finansēšana jāuzskata drīzāk par ieguldījumu, ne izdevumiem. Jācenšas nodrošināt, lai daudzgadu finanšu shēma būtu ne vien finanšu efektivitātes, bet arī demokrātiskas pārvaldības un pārredzamības paraugs; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ES budžets, lai arī tā apjoms ir ierobežots, ir būtisks Savienības problēmu risināšanā; ES budžets sniedz pievienoto vērtību un rada sviras efektu attiecībā uz dalībvalstu budžetiem, turklāt ES budžetā 94,5 % ir ieguldījumu izdevumi un tikai 5,5 % — administratīvie izdevumi. Tāpēc, pēc RK domām, ir jāmaina attieksme, jo īpaši valstu kasēs, un ES pamatuzdevumu finansēšana jāuzskata drīzāk par ieguldījumu, ne izdevumiem. Jācenšas nodrošināt, lai daudzgadu finanšu shēma būtu ne vien finanšu efektivitātes, bet arī demokrātiskas pārvaldības un pārredzamības paraugs;

| 3. | īpaši vērš uzmanību uz smagajām ekonomikas un sociālajām grūtībām, ko pašlaik piedzīvo dalībvalstis, un uzsver, ka ES budžeta, stratēģijas “Eiropa 2020” un Eiropas ekonomikas pārvaldības saskaņota īstenošana veicinās stabilitāti, ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi, vides aizsardzību, sociālo labklājību un teritoriālo kohēziju un atjaunos uzticēšanos Eiropas integrācijai; |
| --- | --- |

3.

īpaši vērš uzmanību uz smagajām ekonomikas un sociālajām grūtībām, ko pašlaik piedzīvo dalībvalstis, un uzsver, ka ES budžeta, stratēģijas “Eiropa 2020” un Eiropas ekonomikas pārvaldības saskaņota īstenošana veicinās stabilitāti, ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi, vides aizsardzību, sociālo labklājību un teritoriālo kohēziju un atjaunos uzticēšanos Eiropas integrācijai;

| 4. | atbalsta 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas pamatprincipus, tai skaitā uzsvaru uz rezultātiem, ieguldījumu piesaistīšanu no citiem avotiem un jo īpaši īstenošanas vienkāršošanu, tai skaitā daudzo dažādo finansējuma programmu apvienošanu. Īpaša uzmanība jāpievērš grupām, kurām ir grūtības piekļūt ES finansējumam. Tāpēc RK aicina paplašināt ES līmenī pieejamos informēšanas un popularizēšanas pasākumus, kā arī ar ES finansējumu saistītos konsultatīvos pasākumus; |
| --- | --- |

4.

atbalsta 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas pamatprincipus, tai skaitā uzsvaru uz rezultātiem, ieguldījumu piesaistīšanu no citiem avotiem un jo īpaši īstenošanas vienkāršošanu, tai skaitā daudzo dažādo finansējuma programmu apvienošanu. Īpaša uzmanība jāpievērš grupām, kurām ir grūtības piekļūt ES finansējumam. Tāpēc RK aicina paplašināt ES līmenī pieejamos informēšanas un popularizēšanas pasākumus, kā arī ar ES finansējumu saistītos konsultatīvos pasākumus;

| 5. | norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums var ievērojami uzlabot daudzgadu finanšu shēmas izstrādi un īstenošanu. Vietējo un reģionālo pašvaldību atbildība par publiskajiem ieguldījumiem ir tikpat liela kā dalībvalstu centrālajām valdībām. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši liela nozīme ne vien ES finansētu projektu pārvaldībā, bet arī attiecībā uz līdzekļu pieejamības veicināšanu un dažādu fondu izdevumu koordinēšanu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums var ievērojami uzlabot daudzgadu finanšu shēmas izstrādi un īstenošanu. Vietējo un reģionālo pašvaldību atbildība par publiskajiem ieguldījumiem ir tikpat liela kā dalībvalstu centrālajām valdībām. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši liela nozīme ne vien ES finansētu projektu pārvaldībā, bet arī attiecībā uz līdzekļu pieejamības veicināšanu un dažādu fondu izdevumu koordinēšanu;

| 6. | tāpēc uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmas izstrāde un īstenošana sniedz ievērojamu iespēju veicināt daudzlīmeņu pārvaldību. Šim nolūkam RK aicina Komisiju izskatīt jaunus sadarbības un partnerību veidus ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tos uzskatot par būtisku visu jauno pārvaldības un finansēšanas veidu daļu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

6.

tāpēc uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmas izstrāde un īstenošana sniedz ievērojamu iespēju veicināt daudzlīmeņu pārvaldību. Šim nolūkam RK aicina Komisiju izskatīt jaunus sadarbības un partnerību veidus ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tos uzskatot par būtisku visu jauno pārvaldības un finansēšanas veidu daļu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu;

| 7. | pauž nožēlu par to, ka vienlīdzībai un dzimumu līdztiesībai Komisijas priekšlikumā nav pievērsta ievērojama uzmanība, un aicina dalībvalstis un Eiropas Parlamentu pielikt pūles, lai minētie jautājumi tiktu iekļauti ES budžetā; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par to, ka vienlīdzībai un dzimumu līdztiesībai Komisijas priekšlikumā nav pievērsta ievērojama uzmanība, un aicina dalībvalstis un Eiropas Parlamentu pielikt pūles, lai minētie jautājumi tiktu iekļauti ES budžetā;

—   budžeta apjoms, struktūra, laikposms

| 8. | vēlreiz uzsver, ka ES rīcībā ir jābūt reāli pamatotam budžetam, kas ir vismaz 1 % no ES NKI (1), lai varētu īstenot stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos Eiropas Savienības pamatmērķus un ievērot vietējo un reģionālo teritoriju vajadzības. RK uzskata, ka pašlaik ierosinātais budžets 1 025 miljardu euro vai 1,05 % no ES NKI apmērā gandrīz vai nav pietiekams minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz uzsver, ka ES rīcībā ir jābūt reāli pamatotam budžetam, kas ir vismaz 1 % no ES NKI (1), lai varētu īstenot stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos Eiropas Savienības pamatmērķus un ievērot vietējo un reģionālo teritoriju vajadzības. RK uzskata, ka pašlaik ierosinātais budžets 1 025 miljardu euro vai 1,05 % no ES NKI apmērā gandrīz vai nav pietiekams minēto mērķu sasniegšanai;

| 9. | uzskata, ka ierosinātais finansējuma apmērs ir mazākais iespējamais, lai sasniegtu Savienības mērķus, par kuriem dalībvalstis vienojušās Līgumā un stratēģijā “Eiropa 2020”. Ierosinātais daudzgadu finanšu shēmas apmērs reālajā izteiksmē ir tikpat liels kā pašreizējais budžets, tāpēc Eiropas Komisijai un Parlamentam — ar Reģionu komitejas spēcīgu atbalstu — jādara viss, kas ir to spēkos, lai ierosināto apmēru sarunu gaitā nesamazinātu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ierosinātais finansējuma apmērs ir mazākais iespējamais, lai sasniegtu Savienības mērķus, par kuriem dalībvalstis vienojušās Līgumā un stratēģijā “Eiropa 2020”. Ierosinātais daudzgadu finanšu shēmas apmērs reālajā izteiksmē ir tikpat liels kā pašreizējais budžets, tāpēc Eiropas Komisijai un Parlamentam — ar Reģionu komitejas spēcīgu atbalstu — jādara viss, kas ir to spēkos, lai ierosināto apmēru sarunu gaitā nesamazinātu;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka budžeta pozīciju nosaukumi ir mainīti, lai precīzāk atspoguļotu stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes, tomēr pauž nožēlu, ka nav izmantota iespēja vienā budžeta pozīcijā apvienot visus ES līdzekļus, kas paredzēti teritoriālās attīstības veicināšanai; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka budžeta pozīciju nosaukumi ir mainīti, lai precīzāk atspoguļotu stratēģijas “Eiropa 2020” prioritātes, tomēr pauž nožēlu, ka nav izmantota iespēja vienā budžeta pozīcijā apvienot visus ES līdzekļus, kas paredzēti teritoriālās attīstības veicināšanai;

| 11. | norāda arī, ka Komisija nav izmantojusi iespēju pāriet uz desmit gadu budžeta periodu, tomēr atzinīgi vērtē iespēju to izdarīt pēc 2020. gada, tādējādi nodrošinot stabilu ilgtermiņa finansējumu un uzlabojot demokrātisku uzraudzību; |
| --- | --- |

11.

norāda arī, ka Komisija nav izmantojusi iespēju pāriet uz desmit gadu budžeta periodu, tomēr atzinīgi vērtē iespēju to izdarīt pēc 2020. gada, tādējādi nodrošinot stabilu ilgtermiņa finansējumu un uzlabojot demokrātisku uzraudzību;

—   budžeta elastīgums, vidusposma rezultātu izskatīšana, nosacītība

| 12. | pauž nožēlu, ka pašreizējais budžets nav elastīgs, un uzsver vajadzību palielināt elastību, lai turpmāk apropriācijas varētu pārvietot budžeta pozīciju robežās; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu, ka pašreizējais budžets nav elastīgs, un uzsver vajadzību palielināt elastību, lai turpmāk apropriācijas varētu pārvietot budžeta pozīciju robežās;

| 13. | pauž nožēlu par to, ka nav ierosināta iespēja neiztērētās apropriācijas vai rezerves nevis maksāt atpakaļ dalībvalstīm, bet gan pārvietot uz Eiropas Savienības vajadzībām paredzētu elastīguma rezervi; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par to, ka nav ierosināta iespēja neiztērētās apropriācijas vai rezerves nevis maksāt atpakaļ dalībvalstīm, bet gan pārvietot uz Eiropas Savienības vajadzībām paredzētu elastīguma rezervi;

| 14. | pieņem zināšanai priekšlikumu 2016. gadā veikt daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas novērtēšanu, tomēr uzskata, ka drīzāk vajadzētu 2017. gadā veikt pilnu vidusposma rezultātu izskatīšanu (tās gaitā veikt arī ierosināto novērtēšanu), paredzot iespēju noteiktā apmērā pielāgot izdevumus jaunām prioritātēm; |
| --- | --- |

14.

pieņem zināšanai priekšlikumu 2016. gadā veikt daudzgadu finanšu shēmas īstenošanas novērtēšanu, tomēr uzskata, ka drīzāk vajadzētu 2017. gadā veikt pilnu vidusposma rezultātu izskatīšanu (tās gaitā veikt arī ierosināto novērtēšanu), paredzot iespēju noteiktā apmērā pielāgot izdevumus jaunām prioritātēm;

| 15. | vēlreiz uzsver, ka RK pilnībā noraida jebkādu makroekonomisko nosacītību, kas ļautu pārtraukt finansējuma piešķiršanu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ja dalībvalstu valdības pieņemtu noteiktus ar ekonomiku saistītus lēmumus; |
| --- | --- |

15.

vēlreiz uzsver, ka RK pilnībā noraida jebkādu makroekonomisko nosacītību, kas ļautu pārtraukt finansējuma piešķiršanu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ja dalībvalstu valdības pieņemtu noteiktus ar ekonomiku saistītus lēmumus;

| 16. | tomēr atbalsta tikai to ex-ante nosacījumu ieviešanu ES programmu pārvaldībā, kuri paaugstinātu programmu efektivitāti un ļautu novērtēt ne tikai ES tiesību aktu īstenošanu, bet arī to, kāda patiesībā ir tehniskā un administratīvā veiktspēja; prasībai kā ex-ante nosacījumu izstrādāt stratēģijas, plānus vai pasākumus, nav jānozīmē, ka fondus piešķir tikai tad, ja tie vēlāk tiek īstenoti, tostarp ir īstenoti tie plāni, kuriem nav ES līdzfinansējuma, jo tas apdraudētu proporcionalitātes un subsidiaritātes principu ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

tomēr atbalsta tikai to ex-ante nosacījumu ieviešanu ES programmu pārvaldībā, kuri paaugstinātu programmu efektivitāti un ļautu novērtēt ne tikai ES tiesību aktu īstenošanu, bet arī to, kāda patiesībā ir tehniskā un administratīvā veiktspēja; prasībai kā ex-ante nosacījumu izstrādāt stratēģijas, plānus vai pasākumus, nav jānozīmē, ka fondus piešķir tikai tad, ja tie vēlāk tiek īstenoti, tostarp ir īstenoti tie plāni, kuriem nav ES līdzfinansējuma, jo tas apdraudētu proporcionalitātes un subsidiaritātes principu ievērošanu;

| 17. | rosina noteikt, ka oficiāla partnerības nolīguma noslēgšana starp dalībvalsti un tās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašs ex-ante nosacījums un Komisijai jāpārbauda tā ievērošana; |
| --- | --- |

17.

rosina noteikt, ka oficiāla partnerības nolīguma noslēgšana starp dalībvalsti un tās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašs ex-ante nosacījums un Komisijai jāpārbauda tā ievērošana;

| 18. | uzsver, ka ex post nosacījumi un finansējuma apturēšana vai pārtraukšana būtu jāpiemēro tikai skaidri noteiktos apstākļos gadījumā, ja gūtie rezultāti ir ļoti tāli no paredzētā, un aicina ņemt vērā valstu noteikumus par iepriekš piešķirtu līdzekļu atgūšanu. Tāpat vajadzētu cieši sadarboties valstu iestādēm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai paredzētu minētos ex-post nosacījumus, novēršot to, ka finansējumu varētu pārtraukt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nav stingri objektīvi un mērāmi; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ex post nosacījumi un finansējuma apturēšana vai pārtraukšana būtu jāpiemēro tikai skaidri noteiktos apstākļos gadījumā, ja gūtie rezultāti ir ļoti tāli no paredzētā, un aicina ņemt vērā valstu noteikumus par iepriekš piešķirtu līdzekļu atgūšanu. Tāpat vajadzētu cieši sadarboties valstu iestādēm un reģionālajām un vietējām pašvaldībām, lai paredzētu minētos ex-post nosacījumus, novēršot to, ka finansējumu varētu pārtraukt, pamatojoties uz kritērijiem, kas nav stingri objektīvi un mērāmi;

| 19. | uzsver, ka par rezultātiem un mērķiem ir jāvienojas kopīgi ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un pēc iespējas jānovērš jauna administratīvā sloga radīšana. Pārejot uz novērtēšanas sistēmu, kurā vērtē rezultātus, vajadzētu likvidēt pašreizējo sistēmu, kurā atsevišķi vērtē konkrētus ieguldījumus un iznākumus. Nosacījumu pieeja un tās piemērošana praksē skaidrāk un labāk jāizskaidro iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka par rezultātiem un mērķiem ir jāvienojas kopīgi ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un pēc iespējas jānovērš jauna administratīvā sloga radīšana. Pārejot uz novērtēšanas sistēmu, kurā vērtē rezultātus, vajadzētu likvidēt pašreizējo sistēmu, kurā atsevišķi vērtē konkrētus ieguldījumus un iznākumus. Nosacījumu pieeja un tās piemērošana praksē skaidrāk un labāk jāizskaidro iesaistītajām personām;

| 20. | uzsver, ka jaunajā ES daudzgadu finanšu shēmā pilnībā jāievēro resursu ilgtspējīgas izmantošanas princips, un aicina precīzāk izanalizēt no ES budžeta atbalstīto ieguldījumu oglekļa dioksīda pēdu. |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka jaunajā ES daudzgadu finanšu shēmā pilnībā jāievēro resursu ilgtspējīgas izmantošanas princips, un aicina precīzāk izanalizēt no ES budžeta atbalstīto ieguldījumu oglekļa dioksīda pēdu.

Budžeta 1. pozīcija:   gudra un integrējoša izaugsme

—   Priekšlikumi, kas attiecas uz kohēzijas politiku

| 21. | atbalsta ierosināto kohēzijas politikas pieeju — aptvert visu Eiropas Savienību un iekļaut visus reģionus, lielāko finansējuma daļu piešķirot trūcīgākiem reģioniem, bet vienlaikus arī reģioniem ar augstāku labklājības līmeni dodot iespēju turpināt risināt to problēmas. RK atzinīgi vērtē tiešo norādi uz ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas apakškategoriju budžeta 1. pozīcijā, nosakot pakārtotu maksimālo apjomu, tomēr pauž nožēlu, ka nav paredzēta līdzekļu rezerve. Tas ļautu palielināt līdzekļus attiecīgajā apakškategorijā, ja citās kategorijās līdzekļi netiktu iztērēti; |
| --- | --- |

21.

atbalsta ierosināto kohēzijas politikas pieeju — aptvert visu Eiropas Savienību un iekļaut visus reģionus, lielāko finansējuma daļu piešķirot trūcīgākiem reģioniem, bet vienlaikus arī reģioniem ar augstāku labklājības līmeni dodot iespēju turpināt risināt to problēmas. RK atzinīgi vērtē tiešo norādi uz ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas apakškategoriju budžeta 1. pozīcijā, nosakot pakārtotu maksimālo apjomu, tomēr pauž nožēlu, ka nav paredzēta līdzekļu rezerve. Tas ļautu palielināt līdzekļus attiecīgajā apakškategorijā, ja citās kategorijās līdzekļi netiktu iztērēti;

| 22. | norāda arī, ka ierosinātais struktūrfondu finansējums (336 miljardi euro Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam un Kohēzijas fondam, neskaitot “Eiropas pieslēgšanu”) ir par 3 % mazāks nekā pašreizējie struktūrfondu resursi, kuru apjoms ir 347 miljardi euro. Vajadzētu ievērot mērķi struktūrfondu programmām nodrošināt vismaz reālajā izteiksmē tikpat lielu finansējumu kā pašreizējā budžetā; |
| --- | --- |

22.

norāda arī, ka ierosinātais struktūrfondu finansējums (336 miljardi euro Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam un Kohēzijas fondam, neskaitot “Eiropas pieslēgšanu”) ir par 3 % mazāks nekā pašreizējie struktūrfondu resursi, kuru apjoms ir 347 miljardi euro. Vajadzētu ievērot mērķi struktūrfondu programmām nodrošināt vismaz reālajā izteiksmē tikpat lielu finansējumu kā pašreizējā budžetā;

| 23. | noraida ierosinājumu pārticīgākiem reģioniem “galvenokārt veltīt visu sev piešķirto strukūrfondu finansējumu” (izņemto Eiropas Sociālā fonda līdzekļus) enerģētikas jomai, mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai un inovācijai. Ikvienā darbības programmā ir būtiski noteikt zināmas prioritātes, tomēr minētie ES līmeņa ierobežojumi neradīs pievienoto vērtību, jo Eiropas reģioni ir dažādi un arī to problēmas ir atšķirīgas. Vajadzētu piedāvāt plašāku prioritāšu izvēli no stratēģijas “Eiropa 2020” tematisko mērķu klāsta; |
| --- | --- |

23.

noraida ierosinājumu pārticīgākiem reģioniem “galvenokārt veltīt visu sev piešķirto strukūrfondu finansējumu” (izņemto Eiropas Sociālā fonda līdzekļus) enerģētikas jomai, mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai un inovācijai. Ikvienā darbības programmā ir būtiski noteikt zināmas prioritātes, tomēr minētie ES līmeņa ierobežojumi neradīs pievienoto vērtību, jo Eiropas reģioni ir dažādi un arī to problēmas ir atšķirīgas. Vajadzētu piedāvāt plašāku prioritāšu izvēli no stratēģijas “Eiropa 2020” tematisko mērķu klāsta;

| 24. | vēlreiz uzsver, ka RK nepiekrīt ierosinātajai izpildes rezervei — 5 % no kohēzijas politikai paredzētajiem līdzekļiem. Tas rada risku, ka visi būs zaudētāji, ņemot vērā, ka rezervi piešķir, pamatojoties uz iepriekš noteiktu shēmu, kas regulē līdzekļu sadali pa valstīm. Gadījumā, ja izpildes kritēriji netiks sasniegti (kas var notikt objektīvu un ārēju iemeslu dēļ), ar izpildi saistītie rezerves piešķīrumi tiks zaudēti. Programmas efektīva īstenošana pati par sevi būs pietiekams atalgojums, un līdzekļus būtu labāk novirzīt preventīviem pasākumiem, piemēram, tehniskajai palīdzībai, kas vajadzīga institucionālās veiktspējas palielināšanai; |
| --- | --- |

24.

vēlreiz uzsver, ka RK nepiekrīt ierosinātajai izpildes rezervei — 5 % no kohēzijas politikai paredzētajiem līdzekļiem. Tas rada risku, ka visi būs zaudētāji, ņemot vērā, ka rezervi piešķir, pamatojoties uz iepriekš noteiktu shēmu, kas regulē līdzekļu sadali pa valstīm. Gadījumā, ja izpildes kritēriji netiks sasniegti (kas var notikt objektīvu un ārēju iemeslu dēļ), ar izpildi saistītie rezerves piešķīrumi tiks zaudēti. Programmas efektīva īstenošana pati par sevi būs pietiekams atalgojums, un līdzekļus būtu labāk novirzīt preventīviem pasākumiem, piemēram, tehniskajai palīdzībai, kas vajadzīga institucionālās veiktspējas palielināšanai;

| 25. | atbalsta priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmā izveidot jaunu kategoriju — “pārejas reģioni”, to attiecinot uz reģioniem, kuru iekšzemes kopprodukts ir no 75 % līdz 90 % no ES iekšzemes kopprodukta, un atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot “drošības tīklu” reģioniem, kas vairs nebūs tiesīgi saņemt konverģences atbalsta līdzekļus. Tomēr uzticēšanos kohēzijas politikai mazina tas, ka izmantoti vairākus gadus veci IKP rādītāji, kas neraksturo pašreizējo ekonomikas stāvokli; |
| --- | --- |

25.

atbalsta priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmā izveidot jaunu kategoriju — “pārejas reģioni”, to attiecinot uz reģioniem, kuru iekšzemes kopprodukts ir no 75 % līdz 90 % no ES iekšzemes kopprodukta, un atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot “drošības tīklu” reģioniem, kas vairs nebūs tiesīgi saņemt konverģences atbalsta līdzekļus. Tomēr uzticēšanos kohēzijas politikai mazina tas, ka izmantoti vairākus gadus veci IKP rādītāji, kas neraksturo pašreizējo ekonomikas stāvokli;

| 26. | Komisijai jāpievērš uzmanība tiem daudzajiem reģioniem, kuru IKP kopš pārskata perioda (2006–2008) ir samazinājies, un jāizmanto ierosinātajā finanšu shēmā paredzētās iespējas rīkoties elastīgi, veicot ierosinātos pielāgojumus saskaņā ar priekšlikuma Padomes regulai par daudzgadu finanšu shēmu 5. pantu un pārskatot daudzgadu finanšu shēmu tās termiņa vidū (2017. gadā). Programmu dokumentos ir jāņem vērā ekonomikas lejupslīdes dažādā ietekme uz reģioniem; |
| --- | --- |

26.

Komisijai jāpievērš uzmanība tiem daudzajiem reģioniem, kuru IKP kopš pārskata perioda (2006–2008) ir samazinājies, un jāizmanto ierosinātajā finanšu shēmā paredzētās iespējas rīkoties elastīgi, veicot ierosinātos pielāgojumus saskaņā ar priekšlikuma Padomes regulai par daudzgadu finanšu shēmu 5. pantu un pārskatot daudzgadu finanšu shēmu tās termiņa vidū (2017. gadā). Programmu dokumentos ir jāņem vērā ekonomikas lejupslīdes dažādā ietekme uz reģioniem;

| 27. | vēlreiz uzsver, ka Eiropas Sociālajam fondam arī turpmāk ir jāierāda nozīmīga vieta ES kohēzijas politikā. Eiropas Sociālā fonda mērķus daudz labāk var īstenot teritoriālajā līmenī ar integrētām, konkrētai vietai paredzētām programmām, nevis ar dalībvalsts līmeņa atsevišķām tematiskajām vai nozaru programmām; |
| --- | --- |

27.

vēlreiz uzsver, ka Eiropas Sociālajam fondam arī turpmāk ir jāierāda nozīmīga vieta ES kohēzijas politikā. Eiropas Sociālā fonda mērķus daudz labāk var īstenot teritoriālajā līmenī ar integrētām, konkrētai vietai paredzētām programmām, nevis ar dalībvalsts līmeņa atsevišķām tematiskajām vai nozaru programmām;

| 28. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi Eiropas Savienībā un trešās valstīs sekmēt vienlīdzību un dzimumu līdztiesību, piešķirot pietiekamus resursus Eiropas Sociālajam fondam, Eiropas Attīstības fondam un citām sociālajām programmām; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi Eiropas Savienībā un trešās valstīs sekmēt vienlīdzību un dzimumu līdztiesību, piešķirot pietiekamus resursus Eiropas Sociālajam fondam, Eiropas Attīstības fondam un citām sociālajām programmām;

| 29. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Kohēzijas fonda līdzekļus saglabāt vienas trešdaļas apmērā no kopējiem kohēzijas politikas piešķīrumiem atbilstīgajām dalībvalstīm (tām, kuru IKP līmenis nesasniedz 90 % no ES nacionālā kopienākuma); |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē priekšlikumu Kohēzijas fonda līdzekļus saglabāt vienas trešdaļas apmērā no kopējiem kohēzijas politikas piešķīrumiem atbilstīgajām dalībvalstīm (tām, kuru IKP līmenis nesasniedz 90 % no ES nacionālā kopienākuma);

| 30. | atbalsta priekšlikumu Eiropas teritoriālās sadarbības finansējumu palielināt no 9 miljardiem euro uz 13 miljardiem euro, un norāda, ka Kopienas iniciatīvai Eiropas pārrobežu sadarbībai (INTERREG) un citām programmām ir ievērojama ES pievienotā vērtība, jo tās mudina Eiropas reģionus uz sadarbību kopīgu problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

30.

atbalsta priekšlikumu Eiropas teritoriālās sadarbības finansējumu palielināt no 9 miljardiem euro uz 13 miljardiem euro, un norāda, ka Kopienas iniciatīvai Eiropas pārrobežu sadarbībai (INTERREG) un citām programmām ir ievērojama ES pievienotā vērtība, jo tās mudina Eiropas reģionus uz sadarbību kopīgu problēmu risināšanā;

| 31. | pilnībā atbalsta priekšlikumu izveidot kopēju stratēģisko satvaru ar mērķi noteikt vienotas stratēģiskās pamatnostādnes galvenajiem ES fondiem, kam ir teritoriālā dimensija. Tomēr ar kopēju stratēģisko satvaru ir jāpanāk ne vien fondu saskaņošana stratēģiskajā līmenī, bet arī kopīga prakse un procedūras īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

31.

pilnībā atbalsta priekšlikumu izveidot kopēju stratēģisko satvaru ar mērķi noteikt vienotas stratēģiskās pamatnostādnes galvenajiem ES fondiem, kam ir teritoriālā dimensija. Tomēr ar kopēju stratēģisko satvaru ir jāpanāk ne vien fondu saskaņošana stratēģiskajā līmenī, bet arī kopīga prakse un procedūras īstenošanas posmā;

| 32. | atbalsta kohēzijas piešķīrumu nepārsniedzamās likmes noteikšanu tādā līmenī, kas labāk atspoguļo patieso izpildes līmeni un katras dalībvalsts patiesās absorbcijas spējas, bet uzsver, ka jaunā nepārsniedzamā likme jānosaka tādā līmenī, kas dod iespēju visās dalībvalstīs īstenot efektīvu kohēzijas politiku. Ierosinātā piešķīruma nepārsniedzamā likme nekādā gadījumā nedrīkst novest pie tā, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam kādai dalībvalstij tiktu piešķirts mazāks līdzekļu apjoms nekā šobrīd (ņemot vērā inflāciju) aprēķinātie izdevumi; |
| --- | --- |

32.

atbalsta kohēzijas piešķīrumu nepārsniedzamās likmes noteikšanu tādā līmenī, kas labāk atspoguļo patieso izpildes līmeni un katras dalībvalsts patiesās absorbcijas spējas, bet uzsver, ka jaunā nepārsniedzamā likme jānosaka tādā līmenī, kas dod iespēju visās dalībvalstīs īstenot efektīvu kohēzijas politiku. Ierosinātā piešķīruma nepārsniedzamā likme nekādā gadījumā nedrīkst novest pie tā, ka laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam kādai dalībvalstij tiktu piešķirts mazāks līdzekļu apjoms nekā šobrīd (ņemot vērā inflāciju) aprēķinātie izdevumi;

| 33. | mudina praksē īstenot partnerības principu, to aktīvi veicināt un stingri piemērot. Atzinīgi vērtē partnerības līgumus kā stratēģiskās programmu plānošanas instrumentu, taču uzsver, ka to praktiskajā īstenošanā jāņem vērā subsidiaritātes princips un kompetenču sadalījums dalībvalstīs. Tāpēc šo līgumu darbības joma nedrīkst pārsniegt kohēzijas politikas pasākumus un citu VSS fondu darbību. Sagatavojot, īstenojot, uzraugot un novērtējot struktūrfondu programmas un ar tām saistītos partnerības līgumus, atbildīgās vietējās un reģionālās pašvaldības ir jāuzskata par tāda paša līmeņa partneriem kā dalībvalstu valsts līmeņa pārvaldes iestādes, un attiecīgi arī jāiesaista. Lai partnerībām saistībā ar valstu valdībām tomēr piešķirtu oficiālu statusu, jānodrošina iespēja slēgt teritoriālos līgumus starp vietējām, reģionālajām un valsts līmeņa pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

33.

mudina praksē īstenot partnerības principu, to aktīvi veicināt un stingri piemērot. Atzinīgi vērtē partnerības līgumus kā stratēģiskās programmu plānošanas instrumentu, taču uzsver, ka to praktiskajā īstenošanā jāņem vērā subsidiaritātes princips un kompetenču sadalījums dalībvalstīs. Tāpēc šo līgumu darbības joma nedrīkst pārsniegt kohēzijas politikas pasākumus un citu VSS fondu darbību. Sagatavojot, īstenojot, uzraugot un novērtējot struktūrfondu programmas un ar tām saistītos partnerības līgumus, atbildīgās vietējās un reģionālās pašvaldības ir jāuzskata par tāda paša līmeņa partneriem kā dalībvalstu valsts līmeņa pārvaldes iestādes, un attiecīgi arī jāiesaista. Lai partnerībām saistībā ar valstu valdībām tomēr piešķirtu oficiālu statusu, jānodrošina iespēja slēgt teritoriālos līgumus starp vietējām, reģionālajām un valsts līmeņa pārvaldes iestādēm;

| 34. | atkārto aicinājumu ieviest un popularizēt iedzīvotāju obligācijas ar mērķi veicināt vietējā līmeņa attīstību. Iedzīvotāju obligācijas varētu būt iespēja ES atbalstītiem projektiem piesaistīt individuālu vai publisku papildfinansējumu, apmaiņā pret ieguldījumiem garantējot taisnīgu peļņu; |
| --- | --- |

34.

atkārto aicinājumu ieviest un popularizēt iedzīvotāju obligācijas ar mērķi veicināt vietējā līmeņa attīstību. Iedzīvotāju obligācijas varētu būt iespēja ES atbalstītiem projektiem piesaistīt individuālu vai publisku papildfinansējumu, apmaiņā pret ieguldījumiem garantējot taisnīgu peļņu;

| 35. | uzsver arī, ka vajadzētu attīstīt vietēja līmeņa risinājumus enerģētikas jomā, izmantojot “viedo pilsētu” programmu, kuras mērķis ir veicināt tīru un efektīvu energoapgādi, un aicina vairāk atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai, jo īpaši, nodrošinātu tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas, izstrādājot vietējus vai reģionālus rīcības plānus cīņai pret klimata pārmaiņām, un lai veicinātu dažādu koncepciju savstarpēju papildināmību. Šajā sakarā Komiteja norāda uz Pilsētas mēru paktu, kuram budžetā ir jāparedz vairāk līdzekļu, lai varētu paplašināt tā darbības jomu un sniegt vietējām un reģionālajām pašvaldībām speciālās tehniskās zināšanas, kas palīdzēs tām izstrādāt rīcības plānus klimata pārmaiņu ierobežošanai un rast risinājumus konkrētām problēmām, kuras saistītas ar enerģētiku un resursiem, piemēram, ūdens resursu politiku; |
| --- | --- |

35.

uzsver arī, ka vajadzētu attīstīt vietēja līmeņa risinājumus enerģētikas jomā, izmantojot “viedo pilsētu” programmu, kuras mērķis ir veicināt tīru un efektīvu energoapgādi, un aicina vairāk atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai, jo īpaši, nodrošinātu tehniskās zināšanas, kas vajadzīgas, izstrādājot vietējus vai reģionālus rīcības plānus cīņai pret klimata pārmaiņām, un lai veicinātu dažādu koncepciju savstarpēju papildināmību. Šajā sakarā Komiteja norāda uz Pilsētas mēru paktu, kuram budžetā ir jāparedz vairāk līdzekļu, lai varētu paplašināt tā darbības jomu un sniegt vietējām un reģionālajām pašvaldībām speciālās tehniskās zināšanas, kas palīdzēs tām izstrādāt rīcības plānus klimata pārmaiņu ierobežošanai un rast risinājumus konkrētām problēmām, kuras saistītas ar enerģētiku un resursiem, piemēram, ūdens resursu politiku;

—   Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

| 36. | pieņem zināšanai ierosinājumu izveidot jaunu “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu”, kura finansējums ir 40 miljardu euro un kura mērķis ir atbalstīt ieguldījumus Eiropas nozīmes transporta, enerģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju infrastruktūrā, un uzskata, ka vājo vietu likvidēšana minētajos tīklos sniegs nozīmīgu pievienoto vērtību sabiedrībai; tomēr šādu infrastruktūras projektu pārraudzībā un pārvaldībā plašāk jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, bet pašlaik ierosinātajos centralizētas pārvaldības pasākumos tas nav paredzēts; |
| --- | --- |

36.

pieņem zināšanai ierosinājumu izveidot jaunu “Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu”, kura finansējums ir 40 miljardu euro un kura mērķis ir atbalstīt ieguldījumus Eiropas nozīmes transporta, enerģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju infrastruktūrā, un uzskata, ka vājo vietu likvidēšana minētajos tīklos sniegs nozīmīgu pievienoto vērtību sabiedrībai; tomēr šādu infrastruktūras projektu pārraudzībā un pārvaldībā plašāk jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, bet pašlaik ierosinātajos centralizētas pārvaldības pasākumos tas nav paredzēts;

| 37. | vēlreiz uzsver, ka RK atbalsta ES projektu obligāciju ieviešanu, lai piesaistītu līdzekļus infrastruktūrai, un atgādina arī jau pausto pārliecību, ka minētās obligācijas varētu radīt ievērojamu sviras efektu attiecībā uz ES budžetu. Tomēr minētais instruments ir jāuzskata par vērtīgu papildinājumu struktūrfondu piešķirtajām dotācijām, nevis par to aizstājēju; |
| --- | --- |

37.

vēlreiz uzsver, ka RK atbalsta ES projektu obligāciju ieviešanu, lai piesaistītu līdzekļus infrastruktūrai, un atgādina arī jau pausto pārliecību, ka minētās obligācijas varētu radīt ievērojamu sviras efektu attiecībā uz ES budžetu. Tomēr minētais instruments ir jāuzskata par vērtīgu papildinājumu struktūrfondu piešķirtajām dotācijām, nevis par to aizstājēju;

—   Pētniecības un inovācijas finansējums “Apvārsnis 2020”

| 38. | uzskata, ka Kopiena pašlaik atvēl pārāk maz līdzekļu pētniecībai, tāpēc atzinīgi vērtē ierosinājumu jaunajā daudzgadu finanšu shēmā ievērojami palielināt pētniecības un inovācijas budžetu (no 53 miljardiem euro uz 80 miljardiem euro). Minētais solis tuvina Savienību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķim par “Inovācijas savienības” radīšanu, ieguldot 3 % no ES iekšzemes kopprodukta pētniecībā un inovācijā. RK īpaši aicina pastiprināt “Zināšanu reģionu” programmu, bet uzsver, ka ir būtiski pasteidzināt pētniecības atklājumu nokļūšanu tirgū. RK atbalsta ieceri palielināt atbalstu, kas pieejams klasteru iniciatīvai un citām vietējā līmeņa partnerībām, kuras sekmē inovācijas potenciāla palielināšanos; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka Kopiena pašlaik atvēl pārāk maz līdzekļu pētniecībai, tāpēc atzinīgi vērtē ierosinājumu jaunajā daudzgadu finanšu shēmā ievērojami palielināt pētniecības un inovācijas budžetu (no 53 miljardiem euro uz 80 miljardiem euro). Minētais solis tuvina Savienību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķim par “Inovācijas savienības” radīšanu, ieguldot 3 % no ES iekšzemes kopprodukta pētniecībā un inovācijā. RK īpaši aicina pastiprināt “Zināšanu reģionu” programmu, bet uzsver, ka ir būtiski pasteidzināt pētniecības atklājumu nokļūšanu tirgū. RK atbalsta ieceri palielināt atbalstu, kas pieejams klasteru iniciatīvai un citām vietējā līmeņa partnerībām, kuras sekmē inovācijas potenciāla palielināšanos;

| 39. | atbalsta pētniecības un inovācijas kopējā stratēģiskā satvara “Apvārsnis 2020” izveidošanu, jo tas sniedz iespēju vienkāršot un saliedēt minētās jomas dažādās finansēšanas programmas, piemēram, Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un jauninājumu programmu. RK tomēr norāda, ka kopējais stratēģiskais satvars pētniecībai un inovācijai ir efektīvi jākoordinē un tam ir jābūt saskaņā ar teritoriālo fondu kopējo stratēģisko satvaru; |
| --- | --- |

39.

atbalsta pētniecības un inovācijas kopējā stratēģiskā satvara “Apvārsnis 2020” izveidošanu, jo tas sniedz iespēju vienkāršot un saliedēt minētās jomas dažādās finansēšanas programmas, piemēram, Septīto pētniecības pamatprogrammu un Konkurētspējas un jauninājumu programmu. RK tomēr norāda, ka kopējais stratēģiskais satvars pētniecībai un inovācijai ir efektīvi jākoordinē un tam ir jābūt saskaņā ar teritoriālo fondu kopējo stratēģisko satvaru;

—   Izglītība, apmācība un jaunatne

| 40. | atzinīgi vērtē ierosinājumu palielināt finansējumu konkrētām ES izglītības, apmācības un jaunatnes (arī sporta) programmām, palielinot budžetu līdz 15 miljardiem euro. Šādas programmas būtu jāpapildina ar Eiropas Sociālā fonda piešķirtu finansējumu. RK īpaši atzinīgi vērtē uzsvaru uz pašreizējo jaunatnes, izglītības un apmācības programmu racionalizāciju un vienkāršošanu, tās apvienojot integrētā programmā un vienkāršojot procedūras. Taču programmai “Izglītība Eiropai” jābūt vērstai ne tikai uz augstākās izglītības iestāžu studentiem, bet tajā jāpievēršas arī sarežģītajai priekšlaicīgi skolu pametušo jauniešu problēmai, kuras risināšanu var būtiski sekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības. RK norāda arī uz kultūras un radošās industrijas saimnieciskās un sociālās nozīmes palielināšanos un uzsver, ka minētajām nozarēm ir jāpiešķir pietiekams atbalsts no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē ierosinājumu palielināt finansējumu konkrētām ES izglītības, apmācības un jaunatnes (arī sporta) programmām, palielinot budžetu līdz 15 miljardiem euro. Šādas programmas būtu jāpapildina ar Eiropas Sociālā fonda piešķirtu finansējumu. RK īpaši atzinīgi vērtē uzsvaru uz pašreizējo jaunatnes, izglītības un apmācības programmu racionalizāciju un vienkāršošanu, tās apvienojot integrētā programmā un vienkāršojot procedūras. Taču programmai “Izglītība Eiropai” jābūt vērstai ne tikai uz augstākās izglītības iestāžu studentiem, bet tajā jāpievēršas arī sarežģītajai priekšlaicīgi skolu pametušo jauniešu problēmai, kuras risināšanu var būtiski sekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības. RK norāda arī uz kultūras un radošās industrijas saimnieciskās un sociālās nozīmes palielināšanos un uzsver, ka minētajām nozarēm ir jāpiešķir pietiekams atbalsts no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda;

| 41. | uzskata, ka, veicot atbalsta programmu pārstrukturēšanu, ir ļoti svarīgi arī turpmāk paredzēt uz jauniešu īpašajām vajadzībām orientētu jaunatnes atbalsta programmu. Šīs jaunās integrētās programmas izstrādē jāizmanto pašreizējās programmas “Jaunatne darbībā” pozitīvais pamats. Atbilstīgi ES jaunatnes stratēģijai tai jāveicina ne tikai jauniešu un profesionāļu apmaiņas attīstīšana, bet arī lielāka jauniešu līdzdalība Eiropas demokrātijas norisēs; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka, veicot atbalsta programmu pārstrukturēšanu, ir ļoti svarīgi arī turpmāk paredzēt uz jauniešu īpašajām vajadzībām orientētu jaunatnes atbalsta programmu. Šīs jaunās integrētās programmas izstrādē jāizmanto pašreizējās programmas “Jaunatne darbībā” pozitīvais pamats. Atbilstīgi ES jaunatnes stratēģijai tai jāveicina ne tikai jauniešu un profesionāļu apmaiņas attīstīšana, bet arī lielāka jauniešu līdzdalība Eiropas demokrātijas norisēs;

Budžeta 2. pozīcija:   ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi

| 42. | pieņem zināšanai to, ka, kopējās lauksaimniecības politikas finansējums, tāpat kā struktūrfondu resursi, ir samazināts, proti, līdzšinējo 396 miljardu euro vietā ierosināts piešķirt 372 miljardus euro. Tomēr piebilst, ka kopējās lauksaimniecības politikas I un II pīlārā ierosinātie budžeta izdevumi joprojām ir lielāki nekā 336 miljardi euro, ko ierosināts novirzīt struktūrfondiem; |
| --- | --- |

42.

pieņem zināšanai to, ka, kopējās lauksaimniecības politikas finansējums, tāpat kā struktūrfondu resursi, ir samazināts, proti, līdzšinējo 396 miljardu euro vietā ierosināts piešķirt 372 miljardus euro. Tomēr piebilst, ka kopējās lauksaimniecības politikas I un II pīlārā ierosinātie budžeta izdevumi joprojām ir lielāki nekā 336 miljardi euro, ko ierosināts novirzīt struktūrfondiem;

| 43. | ņemot vērā to, ka ar kopējo lauksaimniecības politiku pašlaik ir ne vien jāpanāk nodrošinātība ar pārtiku, bet arī steidzami jāpalīdz īstenot Eiropas pamatmērķi, Reģionu komiteja uzskata, ka kopējā lauksaimniecības politika ir vairāk jāsaskaņo ar stratēģiju “Eiropa 2020”, lai lauksaimnieki varētu saņemt pietiekamus un vienlīdzīgus maksājumus sabiedrisko labumu nodrošināšanai, piemēram, paplašinot pieeju pārtikas nodrošinājumam, ilgtspējīgi apsaimniekojot dabas resursus, aizsargājot bioloģisko daudzveidību, risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas un vispārēji atjaunojot attīstību lauku reģionos; |
| --- | --- |

43.

ņemot vērā to, ka ar kopējo lauksaimniecības politiku pašlaik ir ne vien jāpanāk nodrošinātība ar pārtiku, bet arī steidzami jāpalīdz īstenot Eiropas pamatmērķi, Reģionu komiteja uzskata, ka kopējā lauksaimniecības politika ir vairāk jāsaskaņo ar stratēģiju “Eiropa 2020”, lai lauksaimnieki varētu saņemt pietiekamus un vienlīdzīgus maksājumus sabiedrisko labumu nodrošināšanai, piemēram, paplašinot pieeju pārtikas nodrošinājumam, ilgtspējīgi apsaimniekojot dabas resursus, aizsargājot bioloģisko daudzveidību, risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas un vispārēji atjaunojot attīstību lauku reģionos;

| 44. | sevišķi atzinīgi vērtē to, ka Komisija neveicina ES finansējuma vēl lielāku sadrumstalošanu un nav ierosinājusi veidot atsevišķu nozares fondu klimata pārmaiņu problēmu risināšanai, bet gan izvēlējusies integrētu pieeju, 30 % no I pīlāra izdevumiem novirzot uz vidi vērstiem pasākumiem; taču uzsver, ka “ekoloģiskuma palielināšanas” pasākumi nedrīkst novest pie dalībvalstu agrovides programmu vājināšanas; |
| --- | --- |

44.

sevišķi atzinīgi vērtē to, ka Komisija neveicina ES finansējuma vēl lielāku sadrumstalošanu un nav ierosinājusi veidot atsevišķu nozares fondu klimata pārmaiņu problēmu risināšanai, bet gan izvēlējusies integrētu pieeju, 30 % no I pīlāra izdevumiem novirzot uz vidi vērstiem pasākumiem; taču uzsver, ka “ekoloģiskuma palielināšanas” pasākumi nedrīkst novest pie dalībvalstu agrovides programmu vājināšanas;

| 45. | atbalsta apņemšanos kopējo lauksaimniecības politiku padarīt videi draudzīgāku un aicina, īstenojot videi draudzīgu KLP, noteikt arī obligātus un precīzus augsnes aizsardzības un gruntsūdeņu efektīvas izmantošanas kritērijus, kas saņēmējiem jāievēro, un veikt pasākumus, lai atceltu visas videi kaitīgās subsīdijas. |
| --- | --- |

45.

atbalsta apņemšanos kopējo lauksaimniecības politiku padarīt videi draudzīgāku un aicina, īstenojot videi draudzīgu KLP, noteikt arī obligātus un precīzus augsnes aizsardzības un gruntsūdeņu efektīvas izmantošanas kritērijus, kas saņēmējiem jāievēro, un veikt pasākumus, lai atceltu visas videi kaitīgās subsīdijas.

| 46. | atzinīgi vērtē priekšlikumus attiecībā uz maksājumu konverģenci un tiešo maksājumu ierobežošanu. Tas varētu palīdzēt nodrošināt taisnīgāku piešķīrumu sistēmu visām dalībvalstīm. RK arī pilnībā atbalsta priekšlikumu pieļaut lielāku elastību starp abiem kopējās lauksaimniecības politikas pīlāriem — tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē priekšlikumus attiecībā uz maksājumu konverģenci un tiešo maksājumu ierobežošanu. Tas varētu palīdzēt nodrošināt taisnīgāku piešķīrumu sistēmu visām dalībvalstīm. RK arī pilnībā atbalsta priekšlikumu pieļaut lielāku elastību starp abiem kopējās lauksaimniecības politikas pīlāriem — tiešajiem maksājumiem un atbalstu lauku attīstībai;

| 47. | pauž bažas par priekšlikumu izveidot 3,5 miljardu euro lielu krīzes rezervi lauksaimniecības nozarē un to, ka paplašināta Globalizācijas pielāgošanas fonda darbības joma, kas liecina par to, ka Komisijai pasākumi seku novēršanai ir svarīgāki nekā preventīvi pasākumi, un uzskata, ka krīžu pārvarēšanai ir jāizmanto palielinātā budžeta elastība, nevis jāveido arvien plašāks dažādu rezervju, fondu un ārkārtas instrumentu klāsts ārpus daudzgadu finanšu shēmas; tāpēc norāda, ka kopējās lauksaimniecības politikas ilgtspēju nevar nodrošināt, nesaglabājot tirgus regulēšanas mehānismus, kas ļauj ierobežot cenu svārstības un garantēt cenu stabilitāti ražotājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

47.

pauž bažas par priekšlikumu izveidot 3,5 miljardu euro lielu krīzes rezervi lauksaimniecības nozarē un to, ka paplašināta Globalizācijas pielāgošanas fonda darbības joma, kas liecina par to, ka Komisijai pasākumi seku novēršanai ir svarīgāki nekā preventīvi pasākumi, un uzskata, ka krīžu pārvarēšanai ir jāizmanto palielinātā budžeta elastība, nevis jāveido arvien plašāks dažādu rezervju, fondu un ārkārtas instrumentu klāsts ārpus daudzgadu finanšu shēmas; tāpēc norāda, ka kopējās lauksaimniecības politikas ilgtspēju nevar nodrošināt, nesaglabājot tirgus regulēšanas mehānismus, kas ļauj ierobežot cenu svārstības un garantēt cenu stabilitāti ražotājiem un patērētājiem;

| 48. | pauž nožēlu, ka ierosinātais finansējums lauku attīstībai (90 miljardi euro) joprojām ir nesamērīgi mazs, ja salīdzina ar tiešo maksājumu budžetu, tomēr atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai būs ciešāk saistīts ar citiem kopējā stratēģiskā satvara teritoriālajiem fondiem. Kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politiku nevar aplūkot atsevišķi vienu no otras, un tās jāsaskaņo daudz vairāk nekā pašlaik. Runājot par atteikšanos no tās dēvētās “asu pieejas”, RK uzsver, ka citiem ar lauksaimniecību nesaistītiem projektiem, piemēram, sociālās integrācijas veicināšanai, nabadzības mazināšanai un lauku rajonu ekonomikas attīstībai (jaunajos noteikumos tā ir sestā prioritāte) nākotnē nedrīkst veltīt mazāk uzmanības; |
| --- | --- |

48.

pauž nožēlu, ka ierosinātais finansējums lauku attīstībai (90 miljardi euro) joprojām ir nesamērīgi mazs, ja salīdzina ar tiešo maksājumu budžetu, tomēr atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai būs ciešāk saistīts ar citiem kopējā stratēģiskā satvara teritoriālajiem fondiem. Kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politiku nevar aplūkot atsevišķi vienu no otras, un tās jāsaskaņo daudz vairāk nekā pašlaik. Runājot par atteikšanos no tās dēvētās “asu pieejas”, RK uzsver, ka citiem ar lauksaimniecību nesaistītiem projektiem, piemēram, sociālās integrācijas veicināšanai, nabadzības mazināšanai un lauku rajonu ekonomikas attīstībai (jaunajos noteikumos tā ir sestā prioritāte) nākotnē nedrīkst veltīt mazāk uzmanības;

| 49. | aicina turpināt Pārtikas izdalīšanas programmu vistrūcīgākajām personām, tai piešķirot līdzekļus vismaz vismaz tādā apjomā kā pašreizējā plānošanas periodā; ja programma tiks pārvietota no KLP uz Eiropas Sociālo fondu, budžeta struktūrā jāpārvieto arī attiecīgie līdzekļi; |
| --- | --- |

49.

aicina turpināt Pārtikas izdalīšanas programmu vistrūcīgākajām personām, tai piešķirot līdzekļus vismaz vismaz tādā apjomā kā pašreizējā plānošanas periodā; ja programma tiks pārvietota no KLP uz Eiropas Sociālo fondu, budžeta struktūrā jāpārvieto arī attiecīgie līdzekļi;

| 50. | ir nobažījusies par zivsaimniecības politikas iekļaušanu jūrlietu politikā, izveidojot kopīgu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, jo tas varētu nozīmēt finansējuma samazināšanu zivsaimniecībai. Minētais samazinājums nav pieļaujams, ņemot vērā problēmas, ar ko sastopas zvejnieku kopienas; |
| --- | --- |

50.

ir nobažījusies par zivsaimniecības politikas iekļaušanu jūrlietu politikā, izveidojot kopīgu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, jo tas varētu nozīmēt finansējuma samazināšanu zivsaimniecībai. Minētais samazinājums nav pieļaujams, ņemot vērā problēmas, ar ko sastopas zvejnieku kopienas;

| 51. | uzsver Finanšu instrumenta videi (LIFE+) vērtību un atzinīgi vērtē to, ka tā finansējums ir palielināts līdz 3,2 miljardiem euro; |
| --- | --- |

51.

uzsver Finanšu instrumenta videi (LIFE+) vērtību un atzinīgi vērtē to, ka tā finansējums ir palielināts līdz 3,2 miljardiem euro;

Budžeta 3. pozīcija:   drošība un pilsonība

| 52. | atzinīgi vērtē ierosinājumus, kas attiecas uz šo budžeta pozīciju, un uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu imigrācijas, patvēruma un drošības jomā. RK īpaši uzsver vajadzību koordinēti risināt Savienības ārējo robežu pārvaldību un atzinīgi vērtē soļus ceļā uz kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, jo attiecīgajā jomā vienīgais iespējamais risinājums nepārprotami ir ES līmeņa sadarbība. Tomēr ir jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp, no vienas puses, izdevumiem, kas paredzēti drošībai (tai skaitā iekšējai drošībai) un robežu aizsardzībai, un, no otras puses, izdevumiem tādās jomās kā migrantu integrācija un patvēruma meklētāju uzņemšanas apstākļi. Vietējās un reģionālās pašvaldības šajā jomā var sniegt acīmredzamu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē ierosinājumus, kas attiecas uz šo budžeta pozīciju, un uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu imigrācijas, patvēruma un drošības jomā. RK īpaši uzsver vajadzību koordinēti risināt Savienības ārējo robežu pārvaldību un atzinīgi vērtē soļus ceļā uz kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, jo attiecīgajā jomā vienīgais iespējamais risinājums nepārprotami ir ES līmeņa sadarbība. Tomēr ir jānodrošina pārdomāts līdzsvars starp, no vienas puses, izdevumiem, kas paredzēti drošībai (tai skaitā iekšējai drošībai) un robežu aizsardzībai, un, no otras puses, izdevumiem tādās jomās kā migrantu integrācija un patvēruma meklētāju uzņemšanas apstākļi. Vietējās un reģionālās pašvaldības šajā jomā var sniegt acīmredzamu pievienoto vērtību;

| 53. | uzsver, ka ir svarīgi piešķirt attiecīgus resursus, lai veicinātu pamattiesības, demokrātiju un iedzīvotāju līdzdalību centienos veidot Eiropas pilsoniskumu, un tāpēc uzskata, ka programmā “Eiropa pilsoņiem” ir būtiski īpaši pievērsties partnerībām, lai atbalstītu ES līmeņa pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka ir svarīgi piešķirt attiecīgus resursus, lai veicinātu pamattiesības, demokrātiju un iedzīvotāju līdzdalību centienos veidot Eiropas pilsoniskumu, un tāpēc uzskata, ka programmā “Eiropa pilsoņiem” ir būtiski īpaši pievērsties partnerībām, lai atbalstītu ES līmeņa pilsonisko sabiedrību;

| 54. | uzskata, ka ES drošība ir cieši saistīta ar demokrātijas attīstību, labas pārvaldības un tiesiskuma sekmēšanu gan ES, gan trešās valstīs, un Savienības pienākums ir visā pasaulē veicināt minētās vērtības; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ES drošība ir cieši saistīta ar demokrātijas attīstību, labas pārvaldības un tiesiskuma sekmēšanu gan ES, gan trešās valstīs, un Savienības pienākums ir visā pasaulē veicināt minētās vērtības;

| 55. | uzsver ierosinātā ES sabiedrības veselības programmas finansējuma (396 miljoni euro) nozīmi un to, ka ir jānodrošina pietiekams finansējums veselības pakalpojumu jomas sociālajiem, bioloģiskajiem un tehnoloģiskajiem jauninājumiem. RK norāda, ka veselības un sociālajai aprūpei ir liela nozīme, jo tā būtiski veicina nodarbinātību nākotnē, tāpēc nevienlīdzības novēršana veselības jomā ir jāuzskata par budžeta prioritāti; |
| --- | --- |

55.

uzsver ierosinātā ES sabiedrības veselības programmas finansējuma (396 miljoni euro) nozīmi un to, ka ir jānodrošina pietiekams finansējums veselības pakalpojumu jomas sociālajiem, bioloģiskajiem un tehnoloģiskajiem jauninājumiem. RK norāda, ka veselības un sociālajai aprūpei ir liela nozīme, jo tā būtiski veicina nodarbinātību nākotnē, tāpēc nevienlīdzības novēršana veselības jomā ir jāuzskata par budžeta prioritāti;

| 56. | norāda uz nozīmīgo faktu, ka programmai “Radošā Eiropa” ierosināts piešķirt 1,6 miljardus euro, un uzsver, ka visiem kultūras un radošo nozaru dalībniekiem, kuri būtiski sekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu jānodrošina pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

56.

norāda uz nozīmīgo faktu, ka programmai “Radošā Eiropa” ierosināts piešķirt 1,6 miljardus euro, un uzsver, ka visiem kultūras un radošo nozaru dalībniekiem, kuri būtiski sekmē stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu jānodrošina pietiekams finansējums;

Budžeta 4. pozīcija:   “Globālā Eiropa”

| 57. | atzīst, ka Eiropas Savienībai ir ievērojama starptautiskā ietekme — lielāka par ietekmi, kāda būtu visām dalībvalstīm kopā, ja tās darbotos katra atsevišķi, un problēmas, ar ko saskaras Eiropas Savienība, ir jārisina starptautiskā līmenī. Tāpēc RK atzinīgi vērtē ierosinājumu palielināt finansējumu kaimiņattiecību politikai un sadarbībai attīstības jomā (36 miljardi euro); |
| --- | --- |

57.

atzīst, ka Eiropas Savienībai ir ievērojama starptautiskā ietekme — lielāka par ietekmi, kāda būtu visām dalībvalstīm kopā, ja tās darbotos katra atsevišķi, un problēmas, ar ko saskaras Eiropas Savienība, ir jārisina starptautiskā līmenī. Tāpēc RK atzinīgi vērtē ierosinājumu palielināt finansējumu kaimiņattiecību politikai un sadarbībai attīstības jomā (36 miljardi euro);

| 58. | atbalsta Komisijas priekšlikumu racionalizēt paplašināšanas instrumentus, izveidojot vienu integrētu pirmspievienošanās instrumentu; |
| --- | --- |

58.

atbalsta Komisijas priekšlikumu racionalizēt paplašināšanas instrumentus, izveidojot vienu integrētu pirmspievienošanās instrumentu;

| 59. | atkārtoti aicina dot iespēju Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām saņemt finansiālu atbalstu, lai tās varētu piedalīties attiecīgajās organizācijās un struktūrās; |
| --- | --- |

59.

atkārtoti aicina dot iespēju Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām saņemt finansiālu atbalstu, lai tās varētu piedalīties attiecīgajās organizācijās un struktūrās;

| 60. | uzsver savu apņemšanos veicināt nabadzības mazināšanu, jo īpaši saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem, kuri jāsasniedz līdz 2015. gadam, un atbalsta mērķi novirzīt 0,7 % no dalībvalstu nacionālā kopienākuma attīstības atbalstam. Uzsver, ka Eiropas Savienībai ir īpaši liela nozīme attiecībā uz koordinētu pieeju humānās palīdzības sniegšanai, un aicina dalībvalstis rīkoties, lai pildītu savus solījumus attīstības jomā; |
| --- | --- |

60.

uzsver savu apņemšanos veicināt nabadzības mazināšanu, jo īpaši saistībā ar tūkstošgades attīstības mērķiem, kuri jāsasniedz līdz 2015. gadam, un atbalsta mērķi novirzīt 0,7 % no dalībvalstu nacionālā kopienākuma attīstības atbalstam. Uzsver, ka Eiropas Savienībai ir īpaši liela nozīme attiecībā uz koordinētu pieeju humānās palīdzības sniegšanai, un aicina dalībvalstis rīkoties, lai pildītu savus solījumus attīstības jomā;

Budžeta 5. pozīcija:   administrācija

| 61. | uzsver, ka visās ES iestādēs un padomdevējās struktūrās ir nemitīgi jāmeklē un jāizmanto iespējas uzlabot administratīvo efektivitāti, lai ietaupītu līdzekļus, vienlaikus nemazinot minēto iestāžu ieguldījumu Eiropas mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka visās ES iestādēs un padomdevējās struktūrās ir nemitīgi jāmeklē un jāizmanto iespējas uzlabot administratīvo efektivitāti, lai ietaupītu līdzekļus, vienlaikus nemazinot minēto iestāžu ieguldījumu Eiropas mērķu īstenošanā;

| 62. | uzsver, ka būtiskus ietaupījumus var panākt ar pārstrukturēšanu un iestāžu sadarbību, kā arī ar iestāžu darbības labāku organizēšanu, integrēti ieviešot e-risinājumus; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka būtiskus ietaupījumus var panākt ar pārstrukturēšanu un iestāžu sadarbību, kā arī ar iestāžu darbības labāku organizēšanu, integrēti ieviešot e-risinājumus;

Finansējums ārpus daudzgadu finanšu shēmas un koriģējoši mehānismi

| 63. | nepiekrīt, ka nozīmīgas ES izdevumu jomas, piemēram, Eiropas Attīstības fondu, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, Vides un drošības globālā monitoringa programmu un citus instrumentus, kas kopā veido 58 miljardus euro no Savienības izdevumiem, vajadzētu finansēt ar līdzekļiem, kuri nav iekļauti daudzgadu finanšu shēmā. Tas vājina parlamentāro demokrātiju un mazina pārredzamību. Jāievēro princips, ka visus ES izdevumu posteņus, arī tos, ko veido ilgākam laika posmam vai neizmanto, apspriež ar tādiem pašiem nosacījumiem kā daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

63.

nepiekrīt, ka nozīmīgas ES izdevumu jomas, piemēram, Eiropas Attīstības fondu, Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, Vides un drošības globālā monitoringa programmu un citus instrumentus, kas kopā veido 58 miljardus euro no Savienības izdevumiem, vajadzētu finansēt ar līdzekļiem, kuri nav iekļauti daudzgadu finanšu shēmā. Tas vājina parlamentāro demokrātiju un mazina pārredzamību. Jāievēro princips, ka visus ES izdevumu posteņus, arī tos, ko veido ilgākam laika posmam vai neizmanto, apspriež ar tādiem pašiem nosacījumiem kā daudzgadu finanšu shēmu;

| 64. | atbalsta paziņojumu par ļoti sarežģītās atmaksu un korekciju sistēmas vienkāršošanu un atzinīgi vērtē laika ierobežojumu noteikšanu jaunajām korekcijām, ko veic vienreizēju maksājumu veidā, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu esošās atlaižu sistēmas aizstāt ar vispārīgu korekciju mehānismu. Šādam mehānismam noteikti jānodrošina, ka summas principā nepalielinās un veidojas taisnīgs līdzsvars starp dalībvalstīm. Vairāku korekciju mehānismu darbību automātiski pārtrauks 2013. gadā, tomēr pagaidām nav noteikts beigu termiņš korekcijai, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei, un šīs korekcijas finansējuma atlaidēm, kuras piešķirtas Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai. RK tomēr atzīst, ka korektīvos mehānismus var pārskatīt vienīgi tad, ja pārskata arī likumīgos iemeslus, kuru dēļ tie ir izveidoti; |
| --- | --- |

64.

atbalsta paziņojumu par ļoti sarežģītās atmaksu un korekciju sistēmas vienkāršošanu un atzinīgi vērtē laika ierobežojumu noteikšanu jaunajām korekcijām, ko veic vienreizēju maksājumu veidā, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu esošās atlaižu sistēmas aizstāt ar vispārīgu korekciju mehānismu. Šādam mehānismam noteikti jānodrošina, ka summas principā nepalielinās un veidojas taisnīgs līdzsvars starp dalībvalstīm. Vairāku korekciju mehānismu darbību automātiski pārtrauks 2013. gadā, tomēr pagaidām nav noteikts beigu termiņš korekcijai, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei, un šīs korekcijas finansējuma atlaidēm, kuras piešķirtas Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai. RK tomēr atzīst, ka korektīvos mehānismus var pārskatīt vienīgi tad, ja pārskata arī likumīgos iemeslus, kuru dēļ tie ir izveidoti;

ES pašu resursi

| 65. | ir pārliecināta, ka ES pašu resursiem ir jāaizstāj dalībvalstu iemaksas, un atgādina, ka visas dalībvalstis un to parlamenti ir parakstījuši Līgumu par Eiropas Savienības darbību, kura 113. pantā noteikts, ka budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem. Tāpēc RK atbalsta iniciatīvas ar mērķi mazināt dalībvalstu tiešās iemaksas ES budžetā, vienlaikus palielinot ES pašu resursu pieejamību turpmāko problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

65.

ir pārliecināta, ka ES pašu resursiem ir jāaizstāj dalībvalstu iemaksas, un atgādina, ka visas dalībvalstis un to parlamenti ir parakstījuši Līgumu par Eiropas Savienības darbību, kura 113. pantā noteikts, ka budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem. Tāpēc RK atbalsta iniciatīvas ar mērķi mazināt dalībvalstu tiešās iemaksas ES budžetā, vienlaikus palielinot ES pašu resursu pieejamību turpmāko problēmu risināšanai;

| 66. | tāpēc pauž atbalstu Komisijas priekšlikumam izveidot jaunu finanšu resursu, ko veido pievienotās vērtības nodokļa iemaksas. Minētais priekšlikums gan ir drosmīgs, tomēr šāds risinājums ir ļoti nepieciešams; |
| --- | --- |

66.

tāpēc pauž atbalstu Komisijas priekšlikumam izveidot jaunu finanšu resursu, ko veido pievienotās vērtības nodokļa iemaksas. Minētais priekšlikums gan ir drosmīgs, tomēr šāds risinājums ir ļoti nepieciešams;

| 67. | atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropā saskaņoti ieviest finanšu darījumu nodokli. Finanšu nozares aplikšana ar nodokli būtu svarīgs solis, lai nodrošinātu lielāku taisnīgumu, un ierobežotu virkni finansiālu darbību, jo īpaši spekulācijas; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropā saskaņoti ieviest finanšu darījumu nodokli. Finanšu nozares aplikšana ar nodokli būtu svarīgs solis, lai nodrošinātu lielāku taisnīgumu, un ierobežotu virkni finansiālu darbību, jo īpaši spekulācijas;

| 68. | uzskata, ka ikvienā jaunā sistēmā, kuras mērķis ir piesaistīt līdzekļus Savienības budžetam, jāgarantē taisnīguma, ekonomikas stabilitātes, solidaritātes, pārredzamības un vienkāršības principu ievērošana, un tās jāattiecina uz visām dalībvalstīm. Lai to nodrošinātu, pirms vienoties par jauniem pašu resursiem, ir jāveic rūpīgs ietekmes novērtējums un priekšizpēte. Vēl svarīgāk ir dalībvalstīs sākt diskusijas arī par vietējo un reģionālo pašvaldību ciešu iesaistīšanu; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka ikvienā jaunā sistēmā, kuras mērķis ir piesaistīt līdzekļus Savienības budžetam, jāgarantē taisnīguma, ekonomikas stabilitātes, solidaritātes, pārredzamības un vienkāršības principu ievērošana, un tās jāattiecina uz visām dalībvalstīm. Lai to nodrošinātu, pirms vienoties par jauniem pašu resursiem, ir jāveic rūpīgs ietekmes novērtējums un priekšizpēte. Vēl svarīgāk ir dalībvalstīs sākt diskusijas arī par vietējo un reģionālo pašvaldību ciešu iesaistīšanu;

Kārtība un grafiks

| 69. | atzinīgi vērtē to, ka daudzgadu finanšu shēmā ir paredzēti īpaši noteikumi, ko piemēros gadījumā, ja shēmu nepieņems līdz 2012. gada beigām, lai arī apzinās, ka minētā iespēja var mazināt motivāciju laikus vienoties. Tāpēc RK mudina ES iestādes panākt vienošanos par attiecīgajiem priekšlikumiem, ievērojot paredzēto grafiku; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē to, ka daudzgadu finanšu shēmā ir paredzēti īpaši noteikumi, ko piemēros gadījumā, ja shēmu nepieņems līdz 2012. gada beigām, lai arī apzinās, ka minētā iespēja var mazināt motivāciju laikus vienoties. Tāpēc RK mudina ES iestādes panākt vienošanos par attiecīgajiem priekšlikumiem, ievērojot paredzēto grafiku;

| 70. | pauž nožēlu, ka Eiropas Parlamentam attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu joprojām būs vienīgi piekrišanas pilnvaras un netiks piemērota pilna koplēmuma procedūra, tātad Parlaments oficiāli nevarēs grozīt priekšlikumus; tāpēc RK aicina Padomi un Komisiju nodrošināt pēc iespējas lielāku mijiedarbību ar Reģionu komiteju un Eiropas Parlamentu, piemērojot pastiprinātas sadarbības mehānismus; |
| --- | --- |

70.

pauž nožēlu, ka Eiropas Parlamentam attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu joprojām būs vienīgi piekrišanas pilnvaras un netiks piemērota pilna koplēmuma procedūra, tātad Parlaments oficiāli nevarēs grozīt priekšlikumus; tāpēc RK aicina Padomi un Komisiju nodrošināt pēc iespējas lielāku mijiedarbību ar Reģionu komiteju un Eiropas Parlamentu, piemērojot pastiprinātas sadarbības mehānismus;

| 71. | pieļauj iespēju 2012. gadā, turpinoties sarunām par daudzgadu finanšu shēmu, pārskatīt šo atzinumu. |
| --- | --- |

71.

pieļauj iespēju 2012. gadā, turpinoties sarunām par daudzgadu finanšu shēmu, pārskatīt šo atzinumu.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.   grozījums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā nepieciešamību panākt noteiktu paredzamību, sagatavojot un īstenojot vidēja termiņa ieguldījumus, finanšu shēmas noteiktais ilgums ir septiņi gadi, tas sākas 2014. gada 1. janvārī, un termiņa vidū tiek novērtēta finanšu shēmas īstenošana. Novērtējuma rezultāti tiek ņemti vērā finanšu shēmas pēdējo triju gadu laikā. | Ņemot vērā nepieciešamību panākt noteiktu paredzamību, sagatavojot un īstenojot vidēja termiņa ieguldījumus, finanšu shēmas noteiktais ilgums ir septiņi gadi, tas sākas 2014. gada 1. janvārī, un termiņa vidū tiek finanšu shēmas īstenošana rezultāti tiek ņemti vērā finanšu shēmas pēdējo triju gadu laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ņemot vērā nepieciešamību panākt noteiktu paredzamību, sagatavojot un īstenojot vidēja termiņa ieguldījumus, finanšu shēmas noteiktais ilgums ir septiņi gadi, tas sākas 2014. gada 1. janvārī, un termiņa vidū tiek novērtēta finanšu shēmas īstenošana. Novērtējuma rezultāti tiek ņemti vērā finanšu shēmas pēdējo triju gadu laikā.

Ņemot vērā nepieciešamību panākt noteiktu paredzamību, sagatavojot un īstenojot vidēja termiņa ieguldījumus, finanšu shēmas noteiktais ilgums ir septiņi gadi, tas sākas 2014. gada 1. janvārī, un termiņa vidū tiek finanšu shēmas īstenošana rezultāti tiek ņemti vērā finanšu shēmas pēdējo triju gadu laikā.

Pamatojums

Skatīt atzinuma projekta 13. punktu.

Reģionu komiteja 2011. gada 24. oktobrī no Padomes sekretariāta saņēma vēstuli ar pieprasījumu izstrādāt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2011) 398 galīgā redakcija). Atzinums izstrādāts, pamatojoties uz minēto vēstuli.

2.   grozījums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kohēzijai izaugsmei un nodarbinātībai paredzētā finansējuma sadale pa valstīm tiek noteikta, balstoties uz aplēsēm par iekšzemes kopproduktu (turpmāk “IKP”) 2011. gada pavasarī. Ņemot vērā prognožu nedrošību un ietekmi uz aptvertajām dalībvalstīm, jāveic vidusposma novērtējums nolūkā salīdzināt prognozēto un faktisko IKP un tā ietekmi uz finansējumu. Ja IKP 2014.-2016. gadam atšķirsies par vairāk nekā +/– 5 % no 2011. gadā izmantotās prognozes, finansējumā attiecīgajām dalībvalstīm 2018.-2020. gadam jāveic korekcijas. Jāievieš noteikumi attiecībā uz šo korekciju. | Kohēzijai izaugsmei un nodarbinātībai paredzētā finansējuma sadale pa valstīm tiek noteikta, balstoties uz aplēsēm par iekšzemes kopproduktu (turpmāk “IKP”) 2011. gada pavasarī. Ņemot vērā prognožu nedrošību un ietekmi uz aptvertajām dalībvalstīm, jāveic vidusposma nolūkā salīdzināt prognozēto un faktisko IKP un tā ietekmi uz finansējumu. Ja IKP 2014.-2016. gadam atšķirsies par vairāk nekā +/– 5 % no 2011. gadā izmantotās prognozes, finansējumā attiecīgajām dalībvalstīm 2018.-2020. gadam jāveic korekcijas . Jāievieš noteikumi attiecībā uz šo korekciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kohēzijai izaugsmei un nodarbinātībai paredzētā finansējuma sadale pa valstīm tiek noteikta, balstoties uz aplēsēm par iekšzemes kopproduktu (turpmāk “IKP”) 2011. gada pavasarī. Ņemot vērā prognožu nedrošību un ietekmi uz aptvertajām dalībvalstīm, jāveic vidusposma novērtējums nolūkā salīdzināt prognozēto un faktisko IKP un tā ietekmi uz finansējumu. Ja IKP 2014.-2016. gadam atšķirsies par vairāk nekā +/– 5 % no 2011. gadā izmantotās prognozes, finansējumā attiecīgajām dalībvalstīm 2018.-2020. gadam jāveic korekcijas. Jāievieš noteikumi attiecībā uz šo korekciju.

Kohēzijai izaugsmei un nodarbinātībai paredzētā finansējuma sadale pa valstīm tiek noteikta, balstoties uz aplēsēm par iekšzemes kopproduktu (turpmāk “IKP”) 2011. gada pavasarī. Ņemot vērā prognožu nedrošību un ietekmi uz aptvertajām dalībvalstīm, jāveic vidusposma nolūkā salīdzināt prognozēto un faktisko IKP un tā ietekmi uz finansējumu. Ja IKP 2014.-2016. gadam atšķirsies par vairāk nekā +/– 5 % no 2011. gadā izmantotās prognozes, finansējumā attiecīgajām dalībvalstīm 2018.-2020. gadam jāveic korekcijas . Jāievieš noteikumi attiecībā uz šo korekciju.

Pamatojums

Skatīt atzinuma projekta 20. punktu.

Reģionu komiteja 2011. gada 24. oktobrī no Padomes sekretariāta saņēma vēstuli ar pieprasījumu izstrādāt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2011) 398 galīgā redakcija). Atzinums izstrādāts, pamatojoties uz minēto vēstuli.

3.   grozījums

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/– 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu koriģē summas, kuras attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem. | Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/– 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu koriģē summas, kuras dalībvalst piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/– 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu koriģē summas, kuras attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.

Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2014.-2016. gadā par vairāk nekā +/– 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2011. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2018. gadu koriģē summas, kuras dalībvalst piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.

Pamatojums

Skatīt atzinuma projekta 20. punktu.

Reģionu komiteja 2011. gada 24. oktobrī no Padomes sekretariāta saņēma vēstuli ar pieprasījumu izstrādāt atzinumu par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2011) 398 galīgā redakcija). Atzinums izstrādāts, pamatojoties uz minēto vēstuli.

4.   grozījums

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija 2016. gadā iesniedz novērtējumu par finanšu shēmas īstenošanu, kam nepieciešamības gadījumā pievieno attiecīgus priekšlikumus. | Komisija . . gadā iesniedz finanšu shēmas īstenošanu, kam nepieciešamības gadījumā pievienoti attiecīgi priekšlikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija 2016. gadā iesniedz novērtējumu par finanšu shēmas īstenošanu, kam nepieciešamības gadījumā pievieno attiecīgus priekšlikumus.

Komisija . . gadā iesniedz finanšu shēmas īstenošanu, kam nepieciešamības gadījumā pievienoti attiecīgi priekšlikumi.

Pamatojums

Precizē, ka novērtējums un ierosinātais vidusposma pārskats nebūs divi atsevišķi pasākumi, bet gan novērtējums būs iekļauts vidusposma pārskatā kā tā sastāvdaļa.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Visi saistībā ar budžetu minētie skaitļi nenorāda uz maksājumiem, bet gan uz saistībām.

1

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/49 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/49

---

Reģionu komitejas atzinums “Energoefektivitāte”

2012/C 54/09

REĢIONU KOMITEJA

| — | atgādina, cik svarīgi ir ievērot dažādu pārvaldības līmeņu pilnvaras un subsidiaritātes principu energoefektivitātes pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

—

atgādina, cik svarīgi ir ievērot dažādu pārvaldības līmeņu pilnvaras un subsidiaritātes principu energoefektivitātes pasākumu īstenošanā;

| — | atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu direktīvai un Komisijas ierosinātos energoefektivitātes pasākumus, lai 2020. gadā panāktu primārās enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu direktīvai un Komisijas ierosinātos energoefektivitātes pasākumus, lai 2020. gadā panāktu primārās enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā;

| — | uzskata, ka priekšlikumā direktīvai par energoefektivitāti ir daži trūkumi, proti, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka priekšlikumā direktīvai par energoefektivitāti ir daži trūkumi, proti,

| — | ierobežota ierosināto pasākumu piemērošanas joma, |
| --- | --- |

—

ierobežota ierosināto pasākumu piemērošanas joma,

| — | nav pietiekami novērtēta reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieku nozīme, |
| --- | --- |

—

nav pietiekami novērtēta reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieku nozīme,

| — | trūkst iedzīvotāju informēšanas pasākumu, kas būtu plašāki nekā pasākumi, kuru mērķis ir veicināt patērētāju informēšanu reāllaikā par enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

—

trūkst iedzīvotāju informēšanas pasākumu, kas būtu plašāki nekā pasākumi, kuru mērķis ir veicināt patērētāju informēšanu reāllaikā par enerģijas patēriņu;

| — | noraida direktīvas priekšlikumu, ar kuru publiskajam sektoram nosaka prasību katru gadu renovēt 3 % tā īpašumā esošo ēku kopējās platības un iegādāties vienīgi tādas preces, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis. |
| --- | --- |

—

noraida direktīvas priekšlikumu, ar kuru publiskajam sektoram nosaka prasību katru gadu renovēt 3 % tā īpašumā esošo ēku kopējās platības un iegādāties vienīgi tādas preces, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis.

| Ziņotājs | Jean-Louis JOSEPH kgs (FR/PSE), Bastidonne mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK”
  COM(2011) 370 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Jean-Louis JOSEPH kgs (FR/PSE), Bastidonne mērs

Atsauces dokuments

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK”

COM(2011) 370 galīgā redakcija

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Vispārīgas piezīmes

| 1. | uzsver ES līmenī īstenoto energoefektivitātes pasākumu pievienoto vērtību; lai sasniegtu energotaupības mērķus, šie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu dažādu pasākumu saskaņotību un to efektivitāti un novērstu konkurences izkropļojumus starp dalībvalstīm. Vienlaikus Komiteja uzsver, ka šie pasākumi, pats par sevi saprotams, jāīsteno valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Tāpēc Komiteja atgādina, cik svarīgi ir ievērot dažādu pārvaldības līmeņu pilnvaras un subsidiaritātes principu energoefektivitātes pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

uzsver ES līmenī īstenoto energoefektivitātes pasākumu pievienoto vērtību; lai sasniegtu energotaupības mērķus, šie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu dažādu pasākumu saskaņotību un to efektivitāti un novērstu konkurences izkropļojumus starp dalībvalstīm. Vienlaikus Komiteja uzsver, ka šie pasākumi, pats par sevi saprotams, jāīsteno valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Tāpēc Komiteja atgādina, cik svarīgi ir ievērot dažādu pārvaldības līmeņu pilnvaras un subsidiaritātes principu energoefektivitātes pasākumu īstenošanā;

| 2. | uzskata, ka uzdevumiem energoefektivitātes jomā ir ļoti svarīga nozīme klimata pārmaiņu seku apkarošanā un mūsu energopatēriņa kontrolē un ka tie ir daļa no pasākumiem ilgtspējīgas, atbildīgas un iekļaujošas ekonomikas izaugsmes veicināšanai, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un nodrošinātu energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka uzdevumiem energoefektivitātes jomā ir ļoti svarīga nozīme klimata pārmaiņu seku apkarošanā un mūsu energopatēriņa kontrolē un ka tie ir daļa no pasākumiem ilgtspējīgas, atbildīgas un iekļaujošas ekonomikas izaugsmes veicināšanai, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un nodrošinātu energoapgādes drošību;

| 3. | secina, ka šobrīd, kad pieaug energoresursu cenas, Eiropas Savienība arvien vairāk ir atkarīga no energoresursu importa, un uzskata, ka drošu un ilgtspējīgu enerģijas avotu pieejamības jautājums turpmāk būs arvien nozīmīgāks, un norāda, ka tam pamatoti būs izšķirīga nozīme turpmākajā ekonomikas izaugsmē un enerģijas nozares turpmākajā attīstībā, kuras pamatā jābūt taisnīguma principam; |
| --- | --- |

3.

secina, ka šobrīd, kad pieaug energoresursu cenas, Eiropas Savienība arvien vairāk ir atkarīga no energoresursu importa, un uzskata, ka drošu un ilgtspējīgu enerģijas avotu pieejamības jautājums turpmāk būs arvien nozīmīgāks, un norāda, ka tam pamatoti būs izšķirīga nozīme turpmākajā ekonomikas izaugsmē un enerģijas nozares turpmākajā attīstībā, kuras pamatā jābūt taisnīguma principam;

| 4. | atgādina, ka Reģionu komiteja vairākkārt uzsvērusi, ka pāreja uz resursu izmantošanas ziņā efektīvu ekonomiku, tostarp enerģētikas jomā, pavērs plašas iespējas ekonomikas izaugsmei, tādu darba vietu radīšanai, kurām nedraudēs pārvietošana, kā arī Savienības konkurētspēju veicinošu tehnoloģiju attīstībai; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka Reģionu komiteja vairākkārt uzsvērusi, ka pāreja uz resursu izmantošanas ziņā efektīvu ekonomiku, tostarp enerģētikas jomā, pavērs plašas iespējas ekonomikas izaugsmei, tādu darba vietu radīšanai, kurām nedraudēs pārvietošana, kā arī Savienības konkurētspēju veicinošu tehnoloģiju attīstībai;

| 5. | uzsver “trias energetica” modeļa nozīmīgumu, kurā līdz 2020. gadam noteikts mērķis “3×20” siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu veicināšanas jomā. Energoefektivitāte ir pamats ES politikai klimata pārmaiņu seku ierobežošanai energoapgādes drošības, enerģijas ražošanas un patēriņa jomā; |
| --- | --- |

5.

uzsver “trias energetica” modeļa nozīmīgumu, kurā līdz 2020. gadam noteikts mērķis “3×20” siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas, energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu veicināšanas jomā. Energoefektivitāte ir pamats ES politikai klimata pārmaiņu seku ierobežošanai energoapgādes drošības, enerģijas ražošanas un patēriņa jomā;

| 6. | atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu direktīvai un Komisijas ierosinātos energoefektivitātes pasākumus, lai 2020. gadā panāktu primārās enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē izskatāmo priekšlikumu direktīvai un Komisijas ierosinātos energoefektivitātes pasākumus, lai 2020. gadā panāktu primārās enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā;

| 7. | tomēr atzīmē, ka 2011. gada Energoefektivitātes plānā (1) norādīts, ka nesenie Komisijas veiktie pētījumi liecina, ka Eiropas Savienība līdz 2020. gadam varēs izpildīt ne vairāk kā pusi no savām saistībām energoefektivitātes jomā. Tāpēc priekšlikums direktīvai ir būtisks izaicinājums; |
| --- | --- |

7.

tomēr atzīmē, ka 2011. gada Energoefektivitātes plānā (1) norādīts, ka nesenie Komisijas veiktie pētījumi liecina, ka Eiropas Savienība līdz 2020. gadam varēs izpildīt ne vairāk kā pusi no savām saistībām energoefektivitātes jomā. Tāpēc priekšlikums direktīvai ir būtisks izaicinājums;

| 8. | pauž nožēlu, ka priekšlikums direktīvai ir izstrādāts tikai līdz 2020. gadam, bet ne tālākā perspektīvā, ņemot vērā nozīmīgo 2050. gada mērķi (samazināt situmnīcefekta gāzu emisijas par 80 % līdz 95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu), ar kuru paredzēts ierobežot klimata pārmaiņu sekas; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka priekšlikums direktīvai ir izstrādāts tikai līdz 2020. gadam, bet ne tālākā perspektīvā, ņemot vērā nozīmīgo 2050. gada mērķi (samazināt situmnīcefekta gāzu emisijas par 80 % līdz 95 % salīdzinājumā ar 1990. gadu), ar kuru paredzēts ierobežot klimata pārmaiņu sekas;

| 9. | uzskata, ka priekšlikumā direktīvai par energoefektivitāti ir daži trūkumi, proti,






  — | valstu līmenī nav noteikti saistoši mērķi līdz 2014. gadam, |
| --- | --- | --- |

9.

uzskata, ka priekšlikumā direktīvai par energoefektivitāti ir daži trūkumi, proti,

—

valstu līmenī nav noteikti saistoši mērķi līdz 2014. gadam,

| — | ierobežota ierosināto pasākumu piemērošanas joma, |
| --- | --- |

—

ierobežota ierosināto pasākumu piemērošanas joma,

| — | nav pietiekami novērtēta reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieku nozīme, |
| --- | --- |

—

nav pietiekami novērtēta reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieku nozīme,

| — | iespēja dalībvalstīm izvairīties no pienākumiem, kas saistīti ar saistošu noteikumu ieviešanu, īpaši attiecībā uz energoefektivitātes pienākuma shēmām un augstas efektivitātes koģenerācijas attīstības plāniem; |
| --- | --- |

—

iespēja dalībvalstīm izvairīties no pienākumiem, kas saistīti ar saistošu noteikumu ieviešanu, īpaši attiecībā uz energoefektivitātes pienākuma shēmām un augstas efektivitātes koģenerācijas attīstības plāniem;

| — | trūkst iedzīvotāju informēšanas pasākumu, kas būtu plašāki nekā pasākumi, kuru mērķis ir veicināt patērētāju informēšanu reāllaikā par enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

—

trūkst iedzīvotāju informēšanas pasākumu, kas būtu plašāki nekā pasākumi, kuru mērķis ir veicināt patērētāju informēšanu reāllaikā par enerģijas patēriņu;

| — | nav paredzēti pasākumi, lai pilnveidotu un sekmētu tirgus dalībnieku, piemēram, ar energoefektivitāti saistīto profesiju speciālistu un amatnieku, apmācību; |
| --- | --- |

—

nav paredzēti pasākumi, lai pilnveidotu un sekmētu tirgus dalībnieku, piemēram, ar energoefektivitāti saistīto profesiju speciālistu un amatnieku, apmācību;

B.   
  Priekšlikuma direktīvai par energoefektivitāti pārskatīšana

| 10. | uzsver, ka direktīvā dalībvalstīm uzlikts pienākums noteikt indikatīvu valsts energoefektivitātes mērķi, kas izteikts kā absolūts primārās enerģijas patēriņa līmenis 2020. gadā. Komisijai līdz 2014. gada 30. jūnijam jāizvērtē, vai Eiropas Savienība līdz 2020. gadam spēs panākt primārās enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā, ņemot vērā valstu mērķu summu. Šajā saistībā Komiteja






  a. | pauž nožēlu par saistošu mērķu trūkumu valstu līmenī un par lēmuma, kas pārcelts uz 2014. gadu, ierobežoto raksturu. Komiteja ierosina iekļaut direktīvā katras dalībvalsts apstākļiem pielāgotus izvirzītos energoefektivitātes mērķus, kas būs par pamatu valstu energoefektivitātes plānu izstrādei un kuri 2014. gadā kļūs saistoši; |
| --- | --- | --- |

10.

uzsver, ka direktīvā dalībvalstīm uzlikts pienākums noteikt indikatīvu valsts energoefektivitātes mērķi, kas izteikts kā absolūts primārās enerģijas patēriņa līmenis 2020. gadā. Komisijai līdz 2014. gada 30. jūnijam jāizvērtē, vai Eiropas Savienība līdz 2020. gadam spēs panākt primārās enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā, ņemot vērā valstu mērķu summu. Šajā saistībā Komiteja

a.

pauž nožēlu par saistošu mērķu trūkumu valstu līmenī un par lēmuma, kas pārcelts uz 2014. gadu, ierobežoto raksturu. Komiteja ierosina iekļaut direktīvā katras dalībvalsts apstākļiem pielāgotus izvirzītos energoefektivitātes mērķus, kas būs par pamatu valstu energoefektivitātes plānu izstrādei un kuri 2014. gadā kļūs saistoši;

| b. | stingri aicina Eiropas Komisiju ierosināt kopēju metodoloģiju valstīm saistošu mērķu definēšanai. Šajā metodoloģijā jāņem vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija, tostarp saimnieciskās darbības rādītāji un sākotnējā posmā veiktie energoefektivitātes pasākumi; |
| --- | --- |

b.

stingri aicina Eiropas Komisiju ierosināt kopēju metodoloģiju valstīm saistošu mērķu definēšanai. Šajā metodoloģijā jāņem vērā katras dalībvalsts konkrētā situācija, tostarp saimnieciskās darbības rādītāji un sākotnējā posmā veiktie energoefektivitātes pasākumi;

| c. | uzskata, ka 13. apsvērumā (2), kurā paredzēti tikai fakultatīvi pasākumi un indikatīvi mērķi sākotnējā posmā, nav pietiekams. Šāds process var apdraudēt 2020. gadam noteikto mērķu īstenošanu. Komiteja pauž bažas, ka šis process varētu mazināt izskatāmajā direktīvas priekšlikumā paredzēto pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

c.

uzskata, ka 13. apsvērumā (2), kurā paredzēti tikai fakultatīvi pasākumi un indikatīvi mērķi sākotnējā posmā, nav pietiekams. Šāds process var apdraudēt 2020. gadam noteikto mērķu īstenošanu. Komiteja pauž bažas, ka šis process varētu mazināt izskatāmajā direktīvas priekšlikumā paredzēto pasākumu efektivitāti;

| 11. | noraida publiskajam sektoram, enerģijas sadales un tirdzniecības sektoram izvirzītos kvantitatīvos mērķus, tomēr pauž nožēlu, ka šādi mērķi nav noteikti pasažieru un preču pārvadājumu nozarei, kā arī tirdzniecības un rūpniecības nozarēm, uz kurām neattiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Komiteja jo īpaši






  a. | noraida direktīvas priekšlikumu, ar kuru publiskajam sektoram nosaka prasību katru gadu renovēt 3 % tā īpašumā esošo ēku kopējās platības un iegādāties vienīgi tādas preces, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis. Taču vienlaikus Komiteja






  — | stingri uzsver, ka jāievēro subsidiaritātes principus, |
| --- | --- | --- | --- |

11.

noraida publiskajam sektoram, enerģijas sadales un tirdzniecības sektoram izvirzītos kvantitatīvos mērķus, tomēr pauž nožēlu, ka šādi mērķi nav noteikti pasažieru un preču pārvadājumu nozarei, kā arī tirdzniecības un rūpniecības nozarēm, uz kurām neattiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma. Komiteja jo īpaši

a.

noraida direktīvas priekšlikumu, ar kuru publiskajam sektoram nosaka prasību katru gadu renovēt 3 % tā īpašumā esošo ēku kopējās platības un iegādāties vienīgi tādas preces, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis. Taču vienlaikus Komiteja

—

stingri uzsver, ka jāievēro subsidiaritātes principus,

| — | tādēļ aicina nodrošināt iespēju energotaupības mērķu sasniegšanai izmantot arī citas stratēģijas ar nosacījumu, ka tiek sasniegts tāds pats enerģijas patēriņa samazinājums, |
| --- | --- |

—

tādēļ aicina nodrošināt iespēju energotaupības mērķu sasniegšanai izmantot arī citas stratēģijas ar nosacījumu, ka tiek sasniegts tāds pats enerģijas patēriņa samazinājums,

| — | uzskata, ka jāīsteno stimuli, kuru mērķis ir izvairīties no sociālo mājokļu īres maksas palielināšanās laikā, kad tiek veikti remontdarbi enerģijas taupīšanas nolūkos, |
| --- | --- |

—

uzskata, ka jāīsteno stimuli, kuru mērķis ir izvairīties no sociālo mājokļu īres maksas palielināšanās laikā, kad tiek veikti remontdarbi enerģijas taupīšanas nolūkos,

| — | norāda, ka energoefektivitāti varēs paaugstināt tikai tad, ja Eiropas Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī būs pieejami finanšu līdzekļi un tādi instrumenti kā energoefektivitātes līgumi un publiskā un privātā sektora partnerība. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi īstenot pasākumus, lai rosinātu dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības izmantot pieejamos struktūrfondu līdzekļus, lai tādējādi sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes jomā; Komiteja arī skaidri norāda, ka tā šajā sakarā atbalsta Komisijas priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu ietvertos risinājumus, |
| --- | --- |

—

norāda, ka energoefektivitāti varēs paaugstināt tikai tad, ja Eiropas Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī būs pieejami finanšu līdzekļi un tādi instrumenti kā energoefektivitātes līgumi un publiskā un privātā sektora partnerība. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi īstenot pasākumus, lai rosinātu dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības izmantot pieejamos struktūrfondu līdzekļus, lai tādējādi sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes jomā; Komiteja arī skaidri norāda, ka tā šajā sakarā atbalsta Komisijas priekšlikumā par daudzgadu finanšu shēmu ietvertos risinājumus,

| — | vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstu līmenī nepieciešams līdzsvarots regulējums, lai energotaupības pasākumu izmaksas un ieguvumus no tiem pārredzamā veidā sadalītu starp ēku īpašniekiem un īrniekiem. Kamēr šāda regulējuma nebūs, būs grūti piesaistīt nepieciešamās investīcijas; |
| --- | --- |

—

vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstu līmenī nepieciešams līdzsvarots regulējums, lai energotaupības pasākumu izmaksas un ieguvumus no tiem pārredzamā veidā sadalītu starp ēku īpašniekiem un īrniekiem. Kamēr šāda regulējuma nebūs, būs grūti piesaistīt nepieciešamās investīcijas;

| b. | aicina varas iestādes noteikt papildu mērķus, kurus attiecina arī uz ielu apgaismojumu un sabiedriskā transporta nozari, ar nosacījumu, ka tam tiek piešķirts pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

b.

aicina varas iestādes noteikt papildu mērķus, kurus attiecina arī uz ielu apgaismojumu un sabiedriskā transporta nozari, ar nosacījumu, ka tam tiek piešķirts pietiekams finansējums;

| c. | iesaka noteikt saistošus mērķus transporta un pakalpojumu nozarēm un tirdzniecības un rūpniecības nozarēm, un veltīt īpašu uzmanību tam aprīkojumam, uz kuru neattiecas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS); |
| --- | --- |

c.

iesaka noteikt saistošus mērķus transporta un pakalpojumu nozarēm un tirdzniecības un rūpniecības nozarēm, un veltīt īpašu uzmanību tam aprīkojumam, uz kuru neattiecas siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS);

| 12. | atzinīgi vērtē energoefektivitātes pienākuma shēmu ieviešanu, jo īpaši pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi enerģijas sadales uzņēmumi panāk ikgadēju enerģijas ietaupījumu, kas ir līdzvērtīgs 1,5 % no pārdotās enerģijas apjoma (3); Komiteja atgādina, ka energoefektivitātes pienākuma shēmu ieviešanā ir svarīgi ņemt vērā subsidiaritātes principu;
  Komiteja pauž nožēlu






  a. | par dalībvalstīm doto iespēju ierosināt alternatīvus pasākumus, kas varētu privātā sektora pienākumus pārvirzīt uz publisko sektoru un radīt papildu slodzi nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē energoefektivitātes pienākuma shēmu ieviešanu, jo īpaši pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi enerģijas sadales uzņēmumi panāk ikgadēju enerģijas ietaupījumu, kas ir līdzvērtīgs 1,5 % no pārdotās enerģijas apjoma (3); Komiteja atgādina, ka energoefektivitātes pienākuma shēmu ieviešanā ir svarīgi ņemt vērā subsidiaritātes principu;

Komiteja pauž nožēlu

a.

par dalībvalstīm doto iespēju ierosināt alternatīvus pasākumus, kas varētu privātā sektora pienākumus pārvirzīt uz publisko sektoru un radīt papildu slodzi nodokļu maksātājiem;

| b. | ka direktīvā nav pievērsta uzmanība galvenajai problēmai, kā stimulēt energosadales un mazumtirdzniecības uzņēmumus samazināt enerģijas tirdzniecību katru gadu par 1,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; un ka noteikums par to, ka dalībvalstis var “iekļaut prasības ar sociālu mērķi to noteiktajiem ietaupījumu pienākumiem” (direktīvas 6. panta 5.a punkts) nebūs pietiekams, lai aizsargātu visnabadzīgākos iedzīvotājus no enerģijas cenu turpmākiem paaugstinājumiem; |
| --- | --- |

b.

ka direktīvā nav pievērsta uzmanība galvenajai problēmai, kā stimulēt energosadales un mazumtirdzniecības uzņēmumus samazināt enerģijas tirdzniecību katru gadu par 1,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; un ka noteikums par to, ka dalībvalstis var “iekļaut prasības ar sociālu mērķi to noteiktajiem ietaupījumu pienākumiem” (direktīvas 6. panta 5.a punkts) nebūs pietiekams, lai aizsargātu visnabadzīgākos iedzīvotājus no enerģijas cenu turpmākiem paaugstinājumiem;

| c. | ka energoefektivitātes pienākuma shēmas ietvaros dalībvalstīm vēlākais līdz 2013. gada 1. janvārim jāpaziņo par alternatīvajiem pasākumiem, ko tās plāno pieņemt, lai panāktu enerģijas ietaupījumu tiešo patērētāju vidū. Komiteja pauž bažas, ka minētie pasākumi to pašreizējā definīcijā ļauj apiet energoefektivitātes pienākuma shēmām izvirzīto mērķi; |
| --- | --- |

c.

ka energoefektivitātes pienākuma shēmas ietvaros dalībvalstīm vēlākais līdz 2013. gada 1. janvārim jāpaziņo par alternatīvajiem pasākumiem, ko tās plāno pieņemt, lai panāktu enerģijas ietaupījumu tiešo patērētāju vidū. Komiteja pauž bažas, ka minētie pasākumi to pašreizējā definīcijā ļauj apiet energoefektivitātes pienākuma shēmām izvirzīto mērķi;

| 13. | uzsver, ka energoefektivitātes programmu izstrādē un īstenošanā svarīga nozīme ir reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem. Reģionālās un vietējās pašvaldības, kuru kompetencē ir vietējā mājokļu, nodarbinātības, transporta un apmācības politika, ir izveidojušas saikni ar iedzīvotājiem un vietējā līmeņa dalībniekiem, lai izstrādātu politikas jomas atbilstīgi iedzīvotāju interesēm un energoefektivitātes problēmjautājumiem attiecīgajā teritorijā; tās ir visizdevīgākajā situācijā, lai ietekmētu iedzīvotāju attieksmes izmaiņas, izmantojot enerģiju mikro koģenerācijas, viedo tīklu tehnoloģijas un mainīgu cenu jaunajā laikmetā. Šai nolūkā Komiteja ierosina plašāk iesaistīt reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekus, īstenojot pasākumus, kas rosinātu






  a. | dalībvalstis apspriesties ar reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem (augšupēja pieeja) valsts plānu izstrādāšanā, lai minētie plāni būtu saskaņoti ar mērķiem un līdzekļiem valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

13.

uzsver, ka energoefektivitātes programmu izstrādē un īstenošanā svarīga nozīme ir reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem. Reģionālās un vietējās pašvaldības, kuru kompetencē ir vietējā mājokļu, nodarbinātības, transporta un apmācības politika, ir izveidojušas saikni ar iedzīvotājiem un vietējā līmeņa dalībniekiem, lai izstrādātu politikas jomas atbilstīgi iedzīvotāju interesēm un energoefektivitātes problēmjautājumiem attiecīgajā teritorijā; tās ir visizdevīgākajā situācijā, lai ietekmētu iedzīvotāju attieksmes izmaiņas, izmantojot enerģiju mikro koģenerācijas, viedo tīklu tehnoloģijas un mainīgu cenu jaunajā laikmetā. Šai nolūkā Komiteja ierosina plašāk iesaistīt reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekus, īstenojot pasākumus, kas rosinātu

a.

dalībvalstis apspriesties ar reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem (augšupēja pieeja) valsts plānu izstrādāšanā, lai minētie plāni būtu saskaņoti ar mērķiem un līdzekļiem valstu, reģionālajā un vietējā līmenī;

| b. | reģionālās un vietējās iestādes īstenot reģionālā un vietējā mēroga energoefektivitātes plānus, kas veicina, piemēram, decentralizētu enerģijas ražošanu, sabiedrisko ēku renovēšanas programmu īstenošanu, kā arī mobilitātes plānu tuvākajā apkārtnē un transporta nozares ilgtspējas plānu īstenošanu. Komiteja arī atgādina ES iniciatīvas “Pilsētas mēru pakts” un iniciatīvas “Salu pakts” svarīgo nozīmi un ierosina iekļaut direktīvā dalībvalstu pasākumus minēto iniciatīvu atbalstam un veicināšanai; |
| --- | --- |

b.

reģionālās un vietējās iestādes īstenot reģionālā un vietējā mēroga energoefektivitātes plānus, kas veicina, piemēram, decentralizētu enerģijas ražošanu, sabiedrisko ēku renovēšanas programmu īstenošanu, kā arī mobilitātes plānu tuvākajā apkārtnē un transporta nozares ilgtspējas plānu īstenošanu. Komiteja arī atgādina ES iniciatīvas “Pilsētas mēru pakts” un iniciatīvas “Salu pakts” svarīgo nozīmi un ierosina iekļaut direktīvā dalībvalstu pasākumus minēto iniciatīvu atbalstam un veicināšanai;

| c. | reģionālās iestādes atbalstīt vietējā līmeņa dalībniekus, kuri pārzina un izvērtē iespējas un šķēršļus energoefektivitātes pasākumu īstenošanā, īsteno iedzīvotāju informēšanas pasākumus, kā arī pasākumus vietējā mēroga programmu un projektu īstenošanas un dalībnieku apmācības atbalstam; |
| --- | --- |

c.

reģionālās iestādes atbalstīt vietējā līmeņa dalībniekus, kuri pārzina un izvērtē iespējas un šķēršļus energoefektivitātes pasākumu īstenošanā, īsteno iedzīvotāju informēšanas pasākumus, kā arī pasākumus vietējā mēroga programmu un projektu īstenošanas un dalībnieku apmācības atbalstam;

| d. | reģionālās un vietējās iestādes izveidot enerģijas un siltumnīcefekta gāzu emisijas novērošanas un uzskaites mehānismus, lai uzlabotu politisko lēmumu efektivitāti, ja tādu mehānismu vēl nav; |
| --- | --- |

d.

reģionālās un vietējās iestādes izveidot enerģijas un siltumnīcefekta gāzu emisijas novērošanas un uzskaites mehānismus, lai uzlabotu politisko lēmumu efektivitāti, ja tādu mehānismu vēl nav;

| e. | reģionālās iestādes atbalstīt vai stiprināt starpreģionālās sadarbības programmas, kuru mērķis ir sekmēt energoefektivitātes jomā gūtās pieredzes apmaiņu starp reģioniem; |
| --- | --- |

e.

reģionālās iestādes atbalstīt vai stiprināt starpreģionālās sadarbības programmas, kuru mērķis ir sekmēt energoefektivitātes jomā gūtās pieredzes apmaiņu starp reģioniem;

| 14. | norāda, ka svarīga nozīme ir iedzīvotāju izpratnes veidošanai un informēšanai. Individuālai rīcībai ir noteicošā loma vides aizsardzības un iedzīvotāju īstenoto energoefektivitātes pasākumu jomā. Tāpēc ir vajadzīga iedzīvotāju izpratnes veidošana un viņu informēšana. Šajā saistībā Komiteja






  a. | atbalsta pasākumus ar mērķi veicināt iedzīvotāju informēšanu reāllaikā par enerģijas patēriņu un rēķiniem (elektroenerģija, gāze un apkure); |
| --- | --- | --- |

14.

norāda, ka svarīga nozīme ir iedzīvotāju izpratnes veidošanai un informēšanai. Individuālai rīcībai ir noteicošā loma vides aizsardzības un iedzīvotāju īstenoto energoefektivitātes pasākumu jomā. Tāpēc ir vajadzīga iedzīvotāju izpratnes veidošana un viņu informēšana. Šajā saistībā Komiteja

a.

atbalsta pasākumus ar mērķi veicināt iedzīvotāju informēšanu reāllaikā par enerģijas patēriņu un rēķiniem (elektroenerģija, gāze un apkure);

| b. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt personas datu aizsardzību, īpaši attiecībā uz piegādātājiem, un tiešo patērētāju bezmaksas un vienkāršotu piekļuvi šiem datiem un īpaši uzsver, ka minētajiem datiem jābūt tiešajam patērētājam viegli saprotamiem un lietojamiem; |
| --- | --- |

b.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt personas datu aizsardzību, īpaši attiecībā uz piegādātājiem, un tiešo patērētāju bezmaksas un vienkāršotu piekļuvi šiem datiem un īpaši uzsver, ka minētajiem datiem jābūt tiešajam patērētājam viegli saprotamiem un lietojamiem;

| c. | iesaka ieviest uzskaites sistēmas, kurās paredzētas funkcijas, kas ļauj tiešajam lietotājam kontrolēt patēriņu un samazināt to, izvēloties vispiemērotāko no enerģijas sadales uzņēmuma piedāvātajiem tarifiem; |
| --- | --- |

c.

iesaka ieviest uzskaites sistēmas, kurās paredzētas funkcijas, kas ļauj tiešajam lietotājam kontrolēt patēriņu un samazināt to, izvēloties vispiemērotāko no enerģijas sadales uzņēmuma piedāvātajiem tarifiem;

| d. | šajā sakarā pauž nožēlu, ka direktīvā nav noteikti papildu pasākumi, lai iedzīvotājus informētu par enerģijas patēriņa samazināšanas iespējām; |
| --- | --- |

d.

šajā sakarā pauž nožēlu, ka direktīvā nav noteikti papildu pasākumi, lai iedzīvotājus informētu par enerģijas patēriņa samazināšanas iespējām;

| 15. | atzinīgi vērtē gan uzņēmumu energoaudita veicināšanu, gan arī tiešajiem patērētājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētās energoaudita programmas par pieņemamu cenu. Lai uzlabotu energoaudita kvalitāti, Komiteja iesaka






  a. | ierosināt speciālistu apmācību, pēc kuras tiek iegūta apstiprināta kvalifikācija un oficiāli atzītas prasmes; |
| --- | --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē gan uzņēmumu energoaudita veicināšanu, gan arī tiešajiem patērētājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētās energoaudita programmas par pieņemamu cenu. Lai uzlabotu energoaudita kvalitāti, Komiteja iesaka

a.

ierosināt speciālistu apmācību, pēc kuras tiek iegūta apstiprināta kvalifikācija un oficiāli atzītas prasmes;

| b. | nepārprotami atsaukties uz Eiropas tehniskajiem standartiem (NE 16001) saistībā ar energovadības sistēmām un veicināt tādējādi paredzētās sertificēšanas darbības; |
| --- | --- |

b.

nepārprotami atsaukties uz Eiropas tehniskajiem standartiem (NE 16001) saistībā ar energovadības sistēmām un veicināt tādējādi paredzētās sertificēšanas darbības;

| c. | iekļaut energoaudita darbības jomā publisko pakalpojumu; |
| --- | --- |

c.

iekļaut energoaudita darbības jomā publisko pakalpojumu;

| d. | īstenot revīzijās ierosinātos pasākumus; |
| --- | --- |

d.

īstenot revīzijās ierosinātos pasākumus;

| 16. | atzinīgi vērtē ierosinātos pasākumus energopakalpojumu turpmākai attīstībai. Taču vienlaikus Komiteja






  a. | iesaka neaprobežoties ar energoefektivitātes līgumiem un veicināt visus energopakalpojumus, piemēram, siltumapgādes un dzesēšanas sistēmu obligātu regulāru apkopi vai termoregulācijas sistēmas ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ierosinātos pasākumus energopakalpojumu turpmākai attīstībai. Taču vienlaikus Komiteja

a.

iesaka neaprobežoties ar energoefektivitātes līgumiem un veicināt visus energopakalpojumus, piemēram, siltumapgādes un dzesēšanas sistēmu obligātu regulāru apkopi vai termoregulācijas sistēmas ieviešanu;

| b. | pauž nožēlu, ka nav paredzēti mērķtiecīgi pasākumi administratīvo un juridisko šķēršļu mazināšanai energoefektivitātes līgumu īstenošanā, par paraugu ņemot pasākumus energoefektivitātes jomā; |
| --- | --- |

b.

pauž nožēlu, ka nav paredzēti mērķtiecīgi pasākumi administratīvo un juridisko šķēršļu mazināšanai energoefektivitātes līgumu īstenošanā, par paraugu ņemot pasākumus energoefektivitātes jomā;

| 17. | norāda uz apmācības aspektu svarīgo nozīmi. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis un reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieki atbilstīgi izskatāmās direktīvas uzdevumiem īstenotu apmācības pasākumus un sagatavotu šīs nozares ekspertus un speciālistus. |
| --- | --- |

17.

norāda uz apmācības aspektu svarīgo nozīmi. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis un reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieki atbilstīgi izskatāmās direktīvas uzdevumiem īstenotu apmācības pasākumus un sagatavotu šīs nozares ekspertus un speciālistus.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.   grozījums

1. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šī direktīva izveido kopēju sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā, lai nodrošinātu Savienības mērķa – 20 % primārās enerģijas ietaupījumu līdz 2020. gadam – sasniegšanu un sagatavotu pamatu turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc šā termiņa. | 1.   Šī direktīva izveido kopēju sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā, lai nodrošinātu Savienības mērķa – 20 % primārās enerģijas ietaupījumu līdz 2020. gadam – sasniegšanu un sagatavotu pamatu turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc šā termiņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Šī direktīva izveido kopēju sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā, lai nodrošinātu Savienības mērķa – 20 % primārās enerģijas ietaupījumu līdz 2020. gadam – sasniegšanu un sagatavotu pamatu turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc šā termiņa.

1.   Šī direktīva izveido kopēju sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā, lai nodrošinātu Savienības mērķa – 20 % primārās enerģijas ietaupījumu līdz 2020. gadam – sasniegšanu un sagatavotu pamatu turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc šā termiņa.

Pamatojums

Komisija 2011. gada 8. martā pieņēma “Ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (4), kurā norādīts uz nepieciešamību vairāk koncentrēties uz energoefektivitāti. Priekšlikumā direktīvai paredzētie energoefektivitātes pasākumi nav pietiekami tālejoši laikposmam pēc 2020. gada, ne arī Komisijas izvirzītajā 2050. gada perspektīvā.

2.   grozījums

2. panta 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | “enerģijas sadales uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, tostarp sadales sistēmas operators, kas ir atbildīga par enerģijas transportēšanu, piegādājot to tiešajiem patērētajiem vai sadales stacijām, kuras pārdod enerģiju tiešajiem patērētājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.

“enerģijas sadales uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, tostarp sadales sistēmas operators, kas ir atbildīga par enerģijas transportēšanu, piegādājot to tiešajiem patērētajiem vai sadales stacijām, kuras pārdod enerģiju tiešajiem patērētājiem;

| 7. | “enerģijas sadales uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, tostarp sadales sistēmas operators, enerģijas transportēšan, piegādājot to tiešajiem patērētajiem vai sadales stacijām, kuras pārdod enerģiju tiešajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

7.

“enerģijas sadales uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, tostarp sadales sistēmas operators, enerģijas transportēšan, piegādājot to tiešajiem patērētajiem vai sadales stacijām, kuras pārdod enerģiju tiešajiem patērētājiem;

Pamatojums

Šis grozījums un grozījums, kas attiecas uz 2. panta 9. punktu, palīdz labāk definēt terminus “enerģijas sadales uzņēmums” un “enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums”, lai izvairītos no iespējamām nevēlamām sekām.

Piemēram, īrnieki rēķinu par enerģiju var saņemt atšķirīgos veidos. Daudzviet energopiegādes uzņēmums rēķinu izraksta tieši īrniekam, bet citur rēķinu īrniekam izraksta īpašnieks, prasot apmaksu vai nu vienīgi par enerģijas patēriņu vai to iekļauj rēķinā kopā ar citiem pakalpojumiem, kas var būt norādīti kā atsevišķi un nodalīti elementi.

Grozījuma mērķis ir sniegt lielāku tiesisko noteiktību, lai tām personām, kas īrniekiem pieprasa apmaksāt ēkai piegādāto enerģiju, nepiemērotu direktīvā noteiktos pienākumus, kuri tām nav paredzēti. Atbrīvojums mazajiem enerģijas sadales uzņēmumiem un mazajiem enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas paredzēts 6. panta 8. punktā, nav pietiekams drošības pasākums.

3.   grozījums

2. panta 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. | “enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, kas pārdod enerģiju tiešajiem patērētājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.

“enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, kas pārdod enerģiju tiešajiem patērētājiem;

| 9. | “enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, enerģiju tiešajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

9.

“enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums” ir fiziska vai juridiska persona, enerģiju tiešajiem patērētājiem;

Pamatojums

Šis grozījums un grozījums, kas attiecas uz 2. panta 9. punktu, palīdz labāk definēt terminus “enerģijas sadales uzņēmums” un “enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmums”, lai izvairītos no iespējamām neparedzētām sekām.

Piemēram, īrnieki rēķinu par enerģiju var saņemt atšķirīgos veidos. Daudzviet energopiegādes uzņēmums rēķinu izraksta tieši īrniekam, bet citur rēķinu īrniekam izraksta īpašnieks, prasot apmaksu vai nu vienīgi par enerģijas patēriņu vai to iekļauj rēķinā kopā ar citiem pakalpojumiem, kas var būt norādīti kā atsevišķi un nodalīti elementi.

Grozījuma mērķis ir sniegt lielāku tiesisko noteiktību, lai tām personām, kas īrniekiem pieprasa apmaksāt ēkai piegādāto enerģiju, nepiemērotu direktīvā noteiktos pienākumus, kuri tām nav paredzēti. Atbrīvojums mazajiem enerģijas sadales uzņēmumiem un mazajiem enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem, kas paredzēts 6. panta 8. punktā, nav pietiekams drošības pasākums.

4.   grozījums

3. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nosaka valsts energoefektivitātes mērķi, kas izteikts kā absolūts primārās enerģijas patēriņa līmenis 2020. gadā.
  Nosakot šos mērķus, tās ņem vērā Savienības 20 % ietaupījumu mērķi, pasākumus, kas paredzēti šajā direktīvā, pasākumus kas pieņemti, lai sasniegtu valsts enerģijas ietaupījumu mērķus, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 1. punktu, un citus pasākumus, lai veicinātu energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī. | . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis nosaka valsts energoefektivitātes mērķi, kas izteikts kā absolūts primārās enerģijas patēriņa līmenis 2020. gadā.

Nosakot šos mērķus, tās ņem vērā Savienības 20 % ietaupījumu mērķi, pasākumus, kas paredzēti šajā direktīvā, pasākumus kas pieņemti, lai sasniegtu valsts enerģijas ietaupījumu mērķus, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 1. punktu, un citus pasākumus, lai veicinātu energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī.

.

Pamatojums

Pašreizējos apstākļos Eiropas Savienība līdz 2020. gadam varēs sasniegt tikai pusi no energoefektivitātes jomā izvirzītajiem mērķiem. Komiteja ierosina iekļaut direktīvā valstu mērķus, kas no 2014. gada kļūs saistoši. Turklāt Komiteja vēlas, lai pasažieru un preču pārvadājumu nozare, tirdzniecības nozares un rūpniecības nozares, uz kurām neattiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēma, būtu iekļautas dalībvalstu izstrādātajos īstenošanas plānos, un uz tām, tāpat kā uz citām nozarēm, tiktu attiecināti valstu mērķi.

Eiropas Komisijas mērķis līdz 2020. gadam panākt enerģijas ietaupījumu 20 % apmērā ir jāatbalsta. Līdz 2020. gadam ir atlicis samērā maz laika, tāpēc īstermiņa un vidēja termiņa pasākumi ir jāīsteno steidzami. Mēs piedāvājam metodi, kas ļaus novērtēt katras dalībvalsts sasniegumus energoefektivitātes jomā. Komisijai Direktīvā 2009/28 par atjaunojamajiem energoresursiem izdevās par kopējo mērķi noteikt 20 %, ko katra no dalībvalstīm pilda saskaņā ar savām iespējām. Mēs iesakām šo metodi piemērot arī energoefektivitātes jomā, lai ņemtu vērā katrā no dalībvalstīm sasniegto.

Turklāt ir jāuzsver, ka primārā sektora (lauksaimniecība, lopkopība, zvejniecība) darbība enerģijas patēriņa ziņā ir atkarīga no fosilajiem energoresursiem, kas lielākoties tiek importēti. Tāpēc ar šo faktu saistītā ekonomiskā ietekme un ietekme uz vidi ir pietiekams iemesls, lai izskatāmajā pantā konkrēti minētu primāro sektoru.

5.   grozījums

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot Direktīvas 2010/31/ES 7. pantu, dalībvalstis nodrošina, lai, sākot ar 2014. gada 1. janvāri, katru gadu tiktu renovēti 3 % publisko struktūru īpašumā esošo ēku kopējās platības un tādējādi izpildītu vismaz minimālās energoefektivitātes prasības, kuras attiecīgās dalībvalstis ir noteikušas, piemērojot Direktīvas 2010/31/ES 4. pantu. 3 % proporciju aprēķina no attiecīgās dalībvalsts publisko struktūru īpašumā esošo ēku, kam kopējā lietderīgā platība ir virs 250 m2, kopējās platības, kura katra gada 1. janvārī neatbilst valsts minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas noteiktas, piemērojot Direktīvas 2010/31/ES 4. pantu.
  2.   Dalībvalstis var ļaut publiskajām struktūrām ikgadējā renovācijas īpatsvarā ieskaitīt ēku platību, kas papildus renovēta attiecīgajā gadā, tā, it kā tā būtu renovēta jebkuros divos iepriekšējos vai nākamajos gados.
  3.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim sagatavo un publisko savu publisko struktūru īpašumā esošo ēku sarakstu, norādot:






  a) | platību m2 un |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Neskarot Direktīvas 2010/31/ES 7. pantu, dalībvalstis nodrošina, lai, sākot ar 2014. gada 1. janvāri, katru gadu tiktu renovēti 3 % publisko struktūru īpašumā esošo ēku kopējās platības un tādējādi izpildītu vismaz minimālās energoefektivitātes prasības, kuras attiecīgās dalībvalstis ir noteikušas, piemērojot Direktīvas 2010/31/ES 4. pantu. 3 % proporciju aprēķina no attiecīgās dalībvalsts publisko struktūru īpašumā esošo ēku, kam kopējā lietderīgā platība ir virs 250 m2, kopējās platības, kura katra gada 1. janvārī neatbilst valsts minimālajām energoefektivitātes prasībām, kas noteiktas, piemērojot Direktīvas 2010/31/ES 4. pantu.

2.   Dalībvalstis var ļaut publiskajām struktūrām ikgadējā renovācijas īpatsvarā ieskaitīt ēku platību, kas papildus renovēta attiecīgajā gadā, tā, it kā tā būtu renovēta jebkuros divos iepriekšējos vai nākamajos gados.

3.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim sagatavo un publisko savu publisko struktūru īpašumā esošo ēku sarakstu, norādot:

a)

platību m2 un

| b) | katras ēkas energoefektivitāti. |
| --- | --- |

b)

katras ēkas energoefektivitāti.

4.   Dalībvalstis rosina publiskās struktūras:

| a) | pieņemt energoefektivitātes plānu, atsevišķu vai kā daļu plašāka klimata vai vides plāna, kurā iekļauti konkrēti enerģijas ietaupījumu mērķi, lai nepārtraukti uzlabotu struktūras energoefektivitāti; |
| --- | --- |

a)

pieņemt energoefektivitātes plānu, atsevišķu vai kā daļu plašāka klimata vai vides plāna, kurā iekļauti konkrēti enerģijas ietaupījumu mērķi, lai nepārtraukti uzlabotu struktūras energoefektivitāti;

| b) | ieviest energovadības sistēmu kā daļu sava plāna īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

ieviest energovadības sistēmu kā daļu sava plāna īstenošanas.

1.

3.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim sagatavo un publisko savu publisko struktūru īpašumā esošo ēku sarakstu, norādot:

| a) | platību m2 un |
| --- | --- |

a)

platību m2 un

| b) | katras ēkas energoefektivitāti. |
| --- | --- |

b)

katras ēkas energoefektivitāti.

4.   Dalībvalstis publiskās struktūras:

| a) | pieņemt energoefektivitātes plānu, atsevišķu vai kā daļu no plašāka klimata vai vides plāna, kurā iekļauti konkrēti enerģijas ietaupījumu mērķi, lai nepārtraukti uzlabotu struktūras energoefektivitāti; |
| --- | --- |

a)

pieņemt energoefektivitātes plānu, atsevišķu vai kā daļu no plašāka klimata vai vides plāna, kurā iekļauti konkrēti enerģijas ietaupījumu mērķi, lai nepārtraukti uzlabotu struktūras energoefektivitāti;

| b) | ieviest energovadības sistēmu kā daļu no sava plāna īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

ieviest energovadības sistēmu kā daļu no sava plāna īstenošanas.

| | , |
| --- | --- |

,

| | |
| --- | --- |

Pamatojums

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Pašreizējos apstākļos Eiropas Savienība līdz 2020. gadam varēs sasniegt tikai pusi no energoefektivitātes jomā izvirzītajiem mērķiem. Šie pasākumi ir jāstiprina, piemēram, izvirzot saistošus mērķus. Kamēr valstīm vēl nav izvirzīti saistoši mērķi, ir svarīgi veicināt nozaru mērķu īstenošanu, īpaši būvniecībā, jo šajā nozarē ir vislielākais energoefektivitātes potenciāls.

Turpmāk minētajos punktos izklāstītais pamato Komitejas atbalstu Komisijas ierosinātajai direktīvai.

| 1. – | Eiropas Savienība energoefektivitātes vajadzībām ir izveidojusi finanšu mehānismus (ELEMA, JESSICA u.c.) un fondus un finanšu plānā 2014.-2020. gadam paredzējusi piešķirt lielu struktūrfondu līdzekļu apjomu energoefektivitātes mērķa īstenošanai. Pašreizējos apstākļos, kad publiskās finanses ir ierobežotas, energoefektivitātes pasākumus sekmē arī citi finanšu instrumenti, piemēram, energoefektivitātes līgumi, publiskā un privātā sektora partnerība, valstu un reģionālie energoefektivitātes fondi. |
| --- | --- |

1. –

Eiropas Savienība energoefektivitātes vajadzībām ir izveidojusi finanšu mehānismus (ELEMA, JESSICA u.c.) un fondus un finanšu plānā 2014.-2020. gadam paredzējusi piešķirt lielu struktūrfondu līdzekļu apjomu energoefektivitātes mērķa īstenošanai. Pašreizējos apstākļos, kad publiskās finanses ir ierobežotas, energoefektivitātes pasākumus sekmē arī citi finanšu instrumenti, piemēram, energoefektivitātes līgumi, publiskā un privātā sektora partnerība, valstu un reģionālie energoefektivitātes fondi.

| 2. – | Pastāv arī izmaksu ziņā lētāki risinājumi, kuros ieguldījumu atdeves termiņš ir īsāks, piemēram, apkures un dzesēšanas sistēmu pārskatīšana, ēku termoregulācijas sistēmas, kurās ieguldījumus var veikt pakāpeniski. |
| --- | --- |

2. –

Pastāv arī izmaksu ziņā lētāki risinājumi, kuros ieguldījumu atdeves termiņš ir īsāks, piemēram, apkures un dzesēšanas sistēmu pārskatīšana, ēku termoregulācijas sistēmas, kurās ieguldījumus var veikt pakāpeniski.

| 3. – | Direktīvā par ēku energoefektivitāti ņemta vērā ēku daudzveidība, un dažām ēkām piemēroti izņēmumi (vēsturiskām un pagaidu ēkam, angāra tipa ēkām u.c.). Tajā ņemtas vērā arī ziemeļu un dienvidu valstu klimata atšķirības. |
| --- | --- |

3. –

Direktīvā par ēku energoefektivitāti ņemta vērā ēku daudzveidība, un dažām ēkām piemēroti izņēmumi (vēsturiskām un pagaidu ēkam, angāra tipa ēkām u.c.). Tajā ņemtas vērā arī ziemeļu un dienvidu valstu klimata atšķirības.

| 4. – | Ēku energoefektivitāte ir joma, kas palīdz radīt nepārvietojamas vietējās darba vietas. Piemēram, Hutchinson kga sagatavotajā RK atzinumā “Ceļā uz Eiropas sociālo mājokļu programmu” norādīts, ka “četru mājokļu atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanas nolūkā ir līdzvērtīga vienas darba vietas radīšanai, un tādēļ šajā jomā gūtajiem pozitīvajiem un strukturējošiem rezultātiem ir būtiska ietekme nodarbinātības, ekonomikas izaugsmes un vides jomā vietējā līmenī”. |
| --- | --- |

4. –

Ēku energoefektivitāte ir joma, kas palīdz radīt nepārvietojamas vietējās darba vietas. Piemēram, Hutchinson kga sagatavotajā RK atzinumā “Ceļā uz Eiropas sociālo mājokļu programmu” norādīts, ka “četru mājokļu atjaunošana energoefektivitātes uzlabošanas nolūkā ir līdzvērtīga vienas darba vietas radīšanai, un tādēļ šajā jomā gūtajiem pozitīvajiem un strukturējošiem rezultātiem ir būtiska ietekme nodarbinātības, ekonomikas izaugsmes un vides jomā vietējā līmenī”.

| 5. – | Lai īstenotu ēku energoefektivitātes direktīvu, dalībvalstu vajadzībām izstrādāts ceļvedis par amatnieku apmācību. |
| --- | --- |

5. –

Lai īstenotu ēku energoefektivitātes direktīvu, dalībvalstu vajadzībām izstrādāts ceļvedis par amatnieku apmācību.

Tomēr priekšlikumu direktīvai varētu uzlabot, ņemot vērā šādus aspektus:

| 1. – | Šķiet, ir svarīgi atgādināt, ka saskaņā ar Direktīvu 2010/31 par ēku energoefektivitāti dalībvalstis var pieņemt lēmumu atjaunot vai neatjaunot ēkas, kas ir daļa no klasificētas vides. |
| --- | --- |

1. –

Šķiet, ir svarīgi atgādināt, ka saskaņā ar Direktīvu 2010/31 par ēku energoefektivitāti dalībvalstis var pieņemt lēmumu atjaunot vai neatjaunot ēkas, kas ir daļa no klasificētas vides.

| 2. – | Jābalstās uz Eiropas standartiem enerģijas pārvaldības un uzskaites jomā. |
| --- | --- |

2. –

Jābalstās uz Eiropas standartiem enerģijas pārvaldības un uzskaites jomā.

| 3. – | Jāveicina un jāstiprina piekļuve energoefektivitātes līgumiem. |
| --- | --- |

3. –

Jāveicina un jāstiprina piekļuve energoefektivitātes līgumiem.

| 4. – | Dalībvalstīm jāatbalsta reģioni un vietējās pašvaldības, piedāvājot tām finansiālu vai cita veida palīdzību. |
| --- | --- |

4. –

Dalībvalstīm jāatbalsta reģioni un vietējās pašvaldības, piedāvājot tām finansiālu vai cita veida palīdzību.

| 5. – | Visbeidzot, būtu lietderīgi rosināt publiskās pārvaldes iestādes izstrādāt apmācības un informēšanas instrumentus, lai panāktu ēku efektīvu pārvaldību un apsaimniekošanu un to, ka ēku lietotāji taupīgi izmanto enerģiju. |
| --- | --- |

5. –

Visbeidzot, būtu lietderīgi rosināt publiskās pārvaldes iestādes izstrādāt apmācības un informēšanas instrumentus, lai panāktu ēku efektīvu pārvaldību un apsaimniekošanu un to, ka ēku lietotāji taupīgi izmanto enerģiju.

Šie aspekti ir svarīgi, lai sasniegtu 2020. gadam izvirzīto energoefektivitātes mērķi.

6.   grozījums

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Iepirkumi, ko veic publiskās struktūras
  Dalībvalstis nodrošina, lai publiskās struktūras iegādātos vienīgi tādus produktus, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis, kā norādīts III pielikumā. | Iepirkumi, ko veic publiskās struktūras
  dalībvalstis , lai publiskās struktūras vienīgi tādus produktus, pakalpojumus un ēkas, kurām ir energoefektivitātes līmenis, kā norādīts III pielikumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Iepirkumi, ko veic publiskās struktūras

Dalībvalstis nodrošina, lai publiskās struktūras iegādātos vienīgi tādus produktus, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis, kā norādīts III pielikumā.

Iepirkumi, ko veic publiskās struktūras

dalībvalstis , lai publiskās struktūras vienīgi tādus produktus, pakalpojumus un ēkas, kurām ir energoefektivitātes līmenis, kā norādīts III pielikumā;

Pamatojums

Prasība, lai publiskās struktūras iegādātos vienīgi tādus produktus, pakalpojumus un ēkas, kurām ir augsts energoefektivitātes līmenis, rada zināmas bažas par ES mēģinājumu izmantot publisko iepirkumu stratēģisku politikas mērķu interesēs. Lēmums par to, vai publiskajā iepirkumā iekļaut energoefektivitātes kritēriju, būtu jāatstāj attiecīgās vietējās vai reģionālās pašvaldības ziņā un visu ES prasību šajā jomā izpildei jābūt pilnīgi brīvprātīgai.

Lai nodrošinātu tiesisko drošību un vienotā tirgus pareizu darbību, ir svarīgi, lai izskatāmā direktīva būtu saskaņota ar ES spēkā esošajiem tiesību aktiem publiskā iepirkuma jomā. Jāatjauno Komisijas sākotnējais 1. teikuma teksts, lai uzsvērtu, ka dalībvalstis ir tieši atbildīgas par to, lai publiskajā iepirkumā tiktu ņemti vērā energoefektivitātes mērķi, kurus citādi nebūtu iespējams sasniegt. Līdzīgi kā Eiropas Parlamenta ziņojuma tekstā ir vēlams ieteikt nevis augstu, bet visaugstāko energoefektivitātes līmeni.

Kad publiskā sektora izdevumu kontekstā direktīvas priekšlikumā tiek runāts par energoefektīviem pakalpojumiem, formulējums attiecas tikai uz pakalpojumiem, kuros tiek izmantoti produkti ar augstu energoefektivitāti. Būtu vēlams, lai tas attiecas uz pakalpojumiem visplašākajā nozīmē, tostarp uz energoefektīviem pakalpojumiem, kas definēti 2. pantā.

7.   grozījums

6. panta 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Alternatīva 1. punktam: dalībvalstis var izvēlēties citus pasākumus, lai panāktu enerģijas ietaupījumu starp tiešajiem patērētājiem. Ikgadējam enerģijas ietaupījuma apjomam, ko panāk ar šādu pieeju, jābūt līdzvērtīgam enerģijas ietaupījuma apjomam, kas paredzēts 1. punktā. Dalībvalstis, kas izvēlas šo iespēju, vēlākais līdz 2013. gada 1. janvārim paziņo Komisijai alternatīvos pasākumus, ko tās plāno pieņemt, tostarp noteikumus un sankcijas, kas minētas 9. pantā, norādot, kā ar šiem pasākumiem tiks panākts vajadzīgais ietaupījuma apjoms. Komisija 3 mēnešu laikā pēc paziņojuma var noraidīt pasākumus vai ieteikt grozījumus. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts nepiemēro alternatīvo pieeju, kamēr Komisija nav skaidri akceptējusi atkārtoti iesniegto vai grozīto pasākumu projektu. | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

9.   Alternatīva 1. punktam: dalībvalstis var izvēlēties citus pasākumus, lai panāktu enerģijas ietaupījumu starp tiešajiem patērētājiem. Ikgadējam enerģijas ietaupījuma apjomam, ko panāk ar šādu pieeju, jābūt līdzvērtīgam enerģijas ietaupījuma apjomam, kas paredzēts 1. punktā. Dalībvalstis, kas izvēlas šo iespēju, vēlākais līdz 2013. gada 1. janvārim paziņo Komisijai alternatīvos pasākumus, ko tās plāno pieņemt, tostarp noteikumus un sankcijas, kas minētas 9. pantā, norādot, kā ar šiem pasākumiem tiks panākts vajadzīgais ietaupījuma apjoms. Komisija 3 mēnešu laikā pēc paziņojuma var noraidīt pasākumus vai ieteikt grozījumus. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts nepiemēro alternatīvo pieeju, kamēr Komisija nav skaidri akceptējusi atkārtoti iesniegto vai grozīto pasākumu projektu.

Pamatojums

Dalībvalstīm tiek dota iespēja pieņemt citus pasākumus, lai panāktu enerģijas ietaupījumu. Ja dalībvalstīm neizdosies iesaistīt privāto sektoru, pastāv risks, ka šos pasākumus īstenos tikai ar publisko finansējumu, un līdz ar to pasākumu īstenošanas izmaksas būs jāsedz iedzīvotājiem. Lai nerastos pārpratumi, ir ļoti ieteicams svītrot šo punktu.

Ir iespējams paredzēt alternatīvus pasākumus, kādi tiek piedāvāti Eiropas Parlamenta ziņojuma projektā par energoefektivitāti un kuri dod iespēju papildināt tos finanšu instrumentus, kuri ir paredzēti energoefektivitātes pasākumiem.

8.   grozījums

6. panta 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Attiecīgā gadījumā Komisija, pieņemot deleģēto aktu saskaņā ar 18. pantu, izveido savstarpējās atzīšanas sistēmu enerģijas ietaupījumam, kas iegūts ar valsts energoefektivitātes pienākuma shēmu. Šāda sistēma atbildīgajām pusēm ļauj enerģijas ietaupījumu, kas iegūts un sertificēts attiecīgajā valstī, pieskaitīt saviem pienākumiem citā dalībvalstī. | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

10.   Attiecīgā gadījumā Komisija, pieņemot deleģēto aktu saskaņā ar 18. pantu, izveido savstarpējās atzīšanas sistēmu enerģijas ietaupījumam, kas iegūts ar valsts energoefektivitātes pienākuma shēmu. Šāda sistēma atbildīgajām pusēm ļauj enerģijas ietaupījumu, kas iegūts un sertificēts attiecīgajā valstī, pieskaitīt saviem pienākumiem citā dalībvalstī.

Pamatojums

Enerģijas ietaupījuma savstarpējās atzīšanas sistēma, ar kuru uzskaita iegūto enerģijas ietaupījumu vienā dalībvalstī un kas ļauj iesaistītajiem dalībniekiem to pieskaitīt saviem pienākumiem citā dalībvalstī, var būtiski kaitēt vietējā mēroga nodarbinātībai attiecīgajās dalībvalstīs. Lai nerastos šādas sekas, ir ļoti ieteicams svītrot šo punktu.

9.   grozījums

8. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, lai elektroenerģijas, dabasgāzes, centralizētās siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas un centralizēti piegādātā mājsaimniecības karstā ūdens tiešajiem patērētājiem tiktu nodrošināti individuāli skaitītāji, kas precīzi mēra un ļauj uzzināt faktisko enerģijas patēriņu un kas sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku, saskaņā ar VI pielikumu. | dalībvalstis nodrošina, lai elektroenerģijas, kā arī centralizētās siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas un centralizēti piegādātā mājsaimniecības karstā ūdens tiešajiem patērētājiem tiktu nodrošināti individuāli skaitītāji, kas precīzi mēra un ļauj uzzināt faktisko enerģijas patēriņu un kas sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku, saskaņā ar VI pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai elektroenerģijas, dabasgāzes, centralizētās siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas un centralizēti piegādātā mājsaimniecības karstā ūdens tiešajiem patērētājiem tiktu nodrošināti individuāli skaitītāji, kas precīzi mēra un ļauj uzzināt faktisko enerģijas patēriņu un kas sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku, saskaņā ar VI pielikumu.

dalībvalstis nodrošina, lai elektroenerģijas, kā arī centralizētās siltumapgādes vai dzesēšanas sistēmas un centralizēti piegādātā mājsaimniecības karstā ūdens tiešajiem patērētājiem tiktu nodrošināti individuāli skaitītāji, kas precīzi mēra un ļauj uzzināt faktisko enerģijas patēriņu un kas sniedz informāciju par faktisko izmantošanas laiku, saskaņā ar VI pielikumu.

Pamatojums

Ņemot vērā to, ka ziņotājs atzinuma projektā ir uzsvēris subsidiaritātes principu, dalībvalstīm jāsaglabā zināms elastīgums priekšlikuma īstenošanā, jo ēku konstrukcijas atšķirības var ietekmēt siltuma izmantošanu tiešajiem lietotājiem.

Tāpat, lai nodrošinātu priekšlikuma vispārējo efektivitāti, jāņem vērā tā kopējās saimnieciskās un ekoloģiskās izmaksas. Tajās vajadzētu iekļaut tehniskās apkopes, apsaimniekošanas un nomaiņas izmaksas.

Pirmkārt, tiek ierosināts, ka viedajiem skaitītājiem jāaptver viss kurināmo klāsts. Otrkārt, saskaņā ar vispārējām piezīmēm ir vēlams šeit minēt, ka galapatērētājiem ir jādod iespēja kontrolēt savus izdevumus un tādējādi samazināt enerģijas patēriņu. Svarīgi ir arī precizēt, ka šo sistēmu ieviešana nedrīkst notikt uz galapatērētāja rēķina.

10.   grozījums

8. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Informāciju par individuālā enerģijas patēriņa uzskaiti un rēķinu izrakstīšanu, kā arī citu informāciju, kas minēta 1., 2., 3. punktā un VI pielikumā, tiešajam patērētājam nodrošina bez maksas. | 3.   Informāciju par individuālā enerģijas patēriņa uzskaiti un rēķinu izrakstīšanu, kā arī citu informāciju, kas minēta 1., 2., 3. punktā un VI pielikumā, tiešajam patērētājam , nodrošina bez maksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Informāciju par individuālā enerģijas patēriņa uzskaiti un rēķinu izrakstīšanu, kā arī citu informāciju, kas minēta 1., 2., 3. punktā un VI pielikumā, tiešajam patērētājam nodrošina bez maksas.

3.   Informāciju par individuālā enerģijas patēriņa uzskaiti un rēķinu izrakstīšanu, kā arī citu informāciju, kas minēta 1., 2., 3. punktā un VI pielikumā, tiešajam patērētājam , nodrošina bez maksas.

Pamatojums

Lai izvairītos no pārpratumiem, jānorāda, ka tikai tām personām, kuras rīkojas konkrētā tiešā patērētāja vārdā, iespējams piekļūt tā personas datiem.

Enerģijas patēriņa uzskaites un rēķinu izrakstīšanas metožu pārorientēšana uz viedu uzskaites sistēmu saistīta ar digitāliem personas datiem. Konfidencialitātes un tiešo patērētāju enerģijas patēriņa datu aizsardzības nolūkā ir jānodrošina šo datu aizsardzība.

11.   grozījums

8. panta 4. punkts – jauns punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (4) |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(4)

Pamatojums

Direktīvā nav pietiekami apskatīts jautājums par enerģijas ietaupījumu, kas gūts iedzīvotāju individuālās rīcības rezultātā. Energoefektivitātes pasākumu īstenošanā nedrīkst neņemt vērā individuālo rīcību, un iedzīvotāju informēšana ir svarīgs faktors, lai sasniegtu 2020. gadam izvirzīto mērķi.

12.   grozījums

10. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim izveido valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānu, lai attīstītu augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas potenciālu, iekļaujot VII pielikumā izklāstīto informāciju, un paziņo par to Komisijai. Ik pēc pieciem gadiem plānus atjaunina un paziņo Komisijai. Dalībvalstis, izmantojot savu tiesisko regulējumu, nodrošina, lai valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānus ņemtu vērā vietējos un reģionālos attīstības plānos, ieskaitot pilsētu un lauku teritoriālos plānojumus, un lai tie atbilstu VII pielikumā noteiktajiem izstrādes kritērijiem. | 1.   Dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim izveido valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānu, lai attīstītu augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas potenciālu, iekļaujot VII pielikumā izklāstīto informāciju, un paziņo par to Komisijai. Ik pēc pieciem gadiem plānus atjaunina un paziņo Komisijai. Dalībvalstis, izmantojot savu tiesisko regulējumu, nodrošina, lai valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānus ņemtu vērā vietējos un reģionālos attīstības plānos, ieskaitot pilsētu un lauku teritoriālos plānojumus, un lai tie atbilstu VII pielikumā noteiktajiem izstrādes kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim izveido valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānu, lai attīstītu augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas potenciālu, iekļaujot VII pielikumā izklāstīto informāciju, un paziņo par to Komisijai. Ik pēc pieciem gadiem plānus atjaunina un paziņo Komisijai. Dalībvalstis, izmantojot savu tiesisko regulējumu, nodrošina, lai valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānus ņemtu vērā vietējos un reģionālos attīstības plānos, ieskaitot pilsētu un lauku teritoriālos plānojumus, un lai tie atbilstu VII pielikumā noteiktajiem izstrādes kritērijiem.

1.   Dalībvalstis līdz 2014. gada 1. janvārim izveido valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānu, lai attīstītu augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas potenciālu, iekļaujot VII pielikumā izklāstīto informāciju, un paziņo par to Komisijai. Ik pēc pieciem gadiem plānus atjaunina un paziņo Komisijai. Dalībvalstis, izmantojot savu tiesisko regulējumu, nodrošina, lai valsts siltumapgādes un dzesēšanas plānus ņemtu vērā vietējos un reģionālos attīstības plānos, ieskaitot pilsētu un lauku teritoriālos plānojumus, un lai tie atbilstu VII pielikumā noteiktajiem izstrādes kritērijiem.

Pamatojums

Izstrādājot un īstenojot siltumapgādes un dzesēšanas plānus, ir svarīgi apspriesties ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām.

13.   grozījums

10. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis var noteikt nosacījumus atbrīvošanai no 3. punktā paredzētajiem noteikumiem, ja:






  a) | nav izpildīti VIII pielikuma 1. punktā paredzētie robežvērtību nosacījumi saistībā ar siltumslodzes pieejamību; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Dalībvalstis var noteikt nosacījumus atbrīvošanai no 3. punktā paredzētajiem noteikumiem, ja:

a)

nav izpildīti VIII pielikuma 1. punktā paredzētie robežvērtību nosacījumi saistībā ar siltumslodzes pieejamību;

| b) | 3. punkta b) apakšpunkta prasības par iekārtas atrašanās vietu nevar izpildīt tādēļ, ka iekārta ir jānovieto ģeoloģisko uzglabāšanas vietu tuvumā, kuras ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK, vai |
| --- | --- |

b)

3. punkta b) apakšpunkta prasības par iekārtas atrašanās vietu nevar izpildīt tādēļ, ka iekārta ir jānovieto ģeoloģisko uzglabāšanas vietu tuvumā, kuras ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK, vai

| c) | izmaksu/ieguvuma analīze liecina, ka izmaksas ir lielākas par ieguvumiem, salīdzinot ar tāda paša daudzuma elektroenerģijas un siltuma piegādes atsevišķā siltumapgādē vai dzesēšanā pilna dzīves cikla izmaksām, ieskaitot infrastruktūras ieguldījumus. |
| --- | --- |

c)

izmaksu/ieguvuma analīze liecina, ka izmaksas ir lielākas par ieguvumiem, salīdzinot ar tāda paša daudzuma elektroenerģijas un siltuma piegādes atsevišķā siltumapgādē vai dzesēšanā pilna dzīves cikla izmaksām, ieskaitot infrastruktūras ieguldījumus.

Dalībvalstis par šādiem atbrīvojuma nosacījumiem paziņo Komisijai līdz 2014. gada 1. janvārim. Komisija 6 mēnešu laikā pēc paziņojuma var noraidīt šos nosacījumus vai ieteikt grozījumus. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts nepiemēro atbrīvojuma nosacījumus, kamēr Komisija nav skaidri akceptējusi atkārtoti iesniegtos vai grozītos nosacījumus.

Dalībvalstis var noteikt nosacījumus atbrīvošanai no 3. punktā paredzētajiem noteikumiem, ja:

| a) | nav izpildīti VIII pielikuma 1. punktā paredzētie robežvērtību nosacījumi saistībā ar siltumslodzes pieejamību; |
| --- | --- |

a)

nav izpildīti VIII pielikuma 1. punktā paredzētie robežvērtību nosacījumi saistībā ar siltumslodzes pieejamību;

| b) | 3. punkta b) apakšpunkta prasības par iekārtas atrašanās vietu nevar izpildīt tādēļ, ka iekārta ir jānovieto ģeoloģisko uzglabāšanas vietu tuvumā, kuras ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK, vai |
| --- | --- |

b)

3. punkta b) apakšpunkta prasības par iekārtas atrašanās vietu nevar izpildīt tādēļ, ka iekārta ir jānovieto ģeoloģisko uzglabāšanas vietu tuvumā, kuras ir atļautas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK, vai

| c) | izmaksu/ieguvuma analīze liecina, ka izmaksas ir lielākas par ieguvumiem, salīdzinot ar tāda paša daudzuma elektroenerģijas un siltuma piegādes atsevišķā siltumapgādē vai dzesēšanā pilna dzīves cikla izmaksām, ieskaitot infrastruktūras ieguldījumus. |
| --- | --- |

c)

izmaksu/ieguvuma analīze liecina, ka izmaksas ir lielākas par ieguvumiem, salīdzinot ar tāda paša daudzuma elektroenerģijas un siltuma piegādes atsevišķā siltumapgādē vai dzesēšanā pilna dzīves cikla izmaksām, ieskaitot infrastruktūras ieguldījumus.

| | . |
| --- | --- |

.

Pamatojums

Tautsaimniecisku apsvērumu dēļ un tīkla stabilitātes nodrošināšanas nolūkā dalībvalstīm līdztekus augsti efektīvai koģenerācijai vajadzētu atļaut līdzvērtīgi izmantot arī augsti efektīvas jaunas gāzes vai ogļu spēkstacijas. Direktīvas priekšlikumā paredzētie atbrīvojumi, kurus iepriekš jāpārbauda Komisijai, šajā nolūkā nav pietiekami. Spēkstacijas tautsaimnieciskā lietderīguma un tās ieguldījuma tīkla stabilitātes nodrošināšanā vērtējumam arī turpmāk jāpaliek dalībvalstu kompetencē.

14.   grozījums

19. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija izvērtē gada ziņojumus un papildu ziņojumus un novērtē apmēru, kādā dalībvalstis ir virzījušās uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem valsts energoefektivitātes mērķiem un šīs direktīvas īstenošanu. Komisija savu novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Pamatojoties uz ziņojumu novērtējumu, Komisija var izdot ieteikumus dalībvalstīm. | Komisija izvērtē gada ziņojumus un papildu ziņojumus, un novērtē apmēru, kādā dalībvalstis ir virzījušās uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem valsts energoefektivitātes mērķiem un šīs direktīvas īstenošanu. Komisija savu novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Pamatojoties uz ziņojumu novērtējumu, Komisija var izdot ieteikumus dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija izvērtē gada ziņojumus un papildu ziņojumus un novērtē apmēru, kādā dalībvalstis ir virzījušās uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem valsts energoefektivitātes mērķiem un šīs direktīvas īstenošanu. Komisija savu novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Pamatojoties uz ziņojumu novērtējumu, Komisija var izdot ieteikumus dalībvalstīm.

Komisija izvērtē gada ziņojumus un papildu ziņojumus, un novērtē apmēru, kādā dalībvalstis ir virzījušās uz 3. panta 1. punktā noteiktajiem valsts energoefektivitātes mērķiem un šīs direktīvas īstenošanu. Komisija savu novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Pamatojoties uz ziņojumu novērtējumu, Komisija var izdot ieteikumus dalībvalstīm.

Pamatojums

Reģionu komitejas politisko ieteikumu 13. punktā uzsvērta reģionālo un vietējo dalībnieku svarīgā nozīme energoefektivitātes programmu īstenošanā. Tāpēc tiek ieteikts pastiprināt šo līdzdalību, izmantojot virkni pasākumu, piemēram, d) apakšpunktā minēto — rosināt reģionālās un vietējās pašvaldības izveidot enerģijas un siltumnīcefekta gāzu emisijas novērošanas un uzskaites mehānismus, lai uzlabotu politisko lēmumu efektivitāti. Lai izveidotu šos mehānismus, uz kuriem pamatojoties kopā ar dalībvalstīm tiks izstrādāti gada un papildu ziņojumi, kurus visbeidzot novērtēs Komisija, jānodrošina līdzekļi, kas ļauj piekļūt informācijai, kura ir pilnīgāka par enerģētikas jomas operatoru sniegto informāciju.

15.   grozījums

19. panta 8. un 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par 6. panta īstenošanu. Šim ziņojumam atbilstīgā gadījumā seko tiesību akta priekšlikums ar vienu vai vairākiem no šiem nolūkiem:






  a) | izmainīt 6. panta 1. punktā norādīto ietaupījumu proporciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.   Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par 6. panta īstenošanu. Šim ziņojumam atbilstīgā gadījumā seko tiesību akta priekšlikums ar vienu vai vairākiem no šiem nolūkiem:

a)

izmainīt 6. panta 1. punktā norādīto ietaupījumu proporciju;

| b) | noteikt papildu kopējās prasības, jo īpaši attiecībā uz 6. panta 5. punktā minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

noteikt papildu kopējās prasības, jo īpaši attiecībā uz 6. panta 5. punktā minētajiem jautājumiem.

9.   Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam novērtē dalībvalstu panākto virzību, novēršot reglamentējošos un nereglamentējošos šķēršļus, kas minēti 15. panta 1. punktā; šim novērtējumam atbilstīgā gadījumā seko tiesību akta priekšlikums.

8.   Komisija līdz . gada 30. jūnijam ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par 6. panta īstenošanu. Šim ziņojumam atbilstīgā gadījumā seko tiesību akta priekšlikums ar vienu vai vairākiem no šiem nolūkiem:

| a) | izmainīt 6. panta 1. punktā norādīto ietaupījumu proporciju; |
| --- | --- |

a)

izmainīt 6. panta 1. punktā norādīto ietaupījumu proporciju;

| b) | noteikt papildu kopējās prasības, jo īpaši attiecībā uz 6. panta 5. punktā minētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

noteikt papildu kopējās prasības, jo īpaši attiecībā uz 6. panta 5. punktā minētajiem jautājumiem.

9.   Komisija līdz . gada 30. jūnijam novērtē dalībvalstu panākto virzību, novēršot reglamentējošos un nereglamentējošos šķēršļus, kas minēti 15. panta 1. punktā; šim novērtējumam atbilstīgā gadījumā seko tiesību akta priekšlikums.

Pamatojums

Starpperioda termiņi šķiet nepiemēroti. 2018. gads ir pārāk tuvu 2020. gadam, lai veiktu nozīmīgus pasākumus. Tāpēc Komiteja iesaka noteikt tuvākus termiņus: 2016. gadu paziņojuma iesniegšanai par energoefektivitātes pienākuma shēmas īstenošanu un 2014. gadu progresa novērtējumam, ko dalībvalstis panākušas reglamentējošo un nereglamentējošo šķēršļu novēršanas jomā.

16.   grozījums

15. pants – jauns pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatojums

Ar energoefektivitāti saistīto nozaru ekspertu un speciālistu sagatavošana ir vajadzīga, lai plašāk izvērstu energoefektivitātes pasākumus un nodrošinātu paredzēto darbību kvalitāti un efektivitāti. Reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīga nozīme apmācības programmu izstrādē un apmācības pasākumu īstenošanā.

17.   grozījums

III pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Energoefektivitātes prasības produktu, pakalpojumu un ēku iegādē, ko veic publiskas struktūras | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Energoefektivitātes prasības produktu, pakalpojumu un ēku iegādē, ko veic publiskas struktūras

e)

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| e) | savos konkursos par pakalpojumu līgumiem pieprasa, lai pakalpojuma sniedzēji, nodrošinot attiecīgo pakalpojumu, izmantotu vienīgi produktus, kas atbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajām prasībām; |
| --- | --- |

savos konkursos par pakalpojumu līgumiem pieprasa, lai pakalpojuma sniedzēji, nodrošinot attiecīgo pakalpojumu, izmantotu vienīgi produktus, kas atbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajām prasībām;

| | |
| --- | --- |

Energoefektivitātes prasības produktu, pakalpojumu un ēku iegādē, ko veic publiskas struktūras

b)

| | |
| --- | --- |

| b) | ; |
| --- | --- |

;

| | |
| --- | --- |

;

| | ; |
| --- | --- |

| | ; |
| --- | --- |

;

| | |
| --- | --- |

Pamatojums

Tā kā šā apakšpunkta nolūks ir panākt, lai publiskās struktūras attiecinātu direktīvas darbības jomu arī uz pakalpojumu sniedzējiem, tādējādi nodrošinot pastiprinošu efektu, šis noteikums uzliek ievērojamu administratīvo un finansiālo slogu saistībā ar līgumslēdzēja atbilstības rūpīgu pārbaudi, kas pārsniedz uzaicinājumā uz konkursu paredzēto pārbaudi.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 0109 galīgā redakcija – 2011. gada energoefektivitātes plāns

1

(2)  13. apsvērumā norādīts, kā ieviešami valstu pasākumi 20% energoefektivitātes mērķa sasniegšanai. Ja politikas struktūra tomēr būtu jāpastiprina, tiks ieviesta saistošu mērķu sistēma divos posmos. Pirmajā posmā dalībvalstīm jānosaka indikatīvi vai saistoši valsts energoefektivitātes mērķi, shēmas un programmas; otrajā posmā Komisijai, balstoties uz iepriekš noteiktajiem mērķiem, ir jāizvērtē iespējamība sasniegt kopīgo mērķi. Ja šis novērtējums atklātu, ka vispārējais Savienības mērķis diez vai tiks sasniegts, Komisijai būtu jāierosina valstu mērķi 2020. gadam, ņemot vērā sākotnējo situāciju katrā konkrētajā dalībvalstī, tās ekonomiskos rādītājus un iepriekš veiktās darbības.

2

(3)  Priekšlikuma direktīvai 6. panta 1. punktā noteiktās energoefektivitātes pienākuma shēmas ir ieviesto pasākumu kopums, kas nodrošina, ka visi enerģijas sadales uzņēmumi vai visi enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi, kas darbojas dalībvalsts teritorijā, panāk ikgadēju enerģijas ietaupījumu, kas ir līdzvērtīgs 1,5 % pārdotās enerģijas apjoma iepriekšējā kalendārajā gadā šajā dalībvalstī, izņemot transportam izmantoto enerģiju.

3

(4)  COM(2011) 112 galīgā redakcija.

4

---

| 23.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 54/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 54/65

---

Reģionu komitejas atzinums “Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)”

2012/C 54/10

REĢIONU KOMITEJA

| — | pauž gandarījumu par to, ka iekšējā tirgus izveidei tik būtiskajiem uzņēmējdarbības nodokļu jautājumiem jau kopš Eiropas Savienības dibināšanas tiek veltīta īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

—

pauž gandarījumu par to, ka iekšējā tirgus izveidei tik būtiskajiem uzņēmējdarbības nodokļu jautājumiem jau kopš Eiropas Savienības dibināšanas tiek veltīta īpaša uzmanība;

| — | uzskata — ja nodokļu bāzi noteiktu tikai viena nodokļu iestāde, kas pārzinātu arī visus ar nodokļu bāzi saistītos jautājumus un domstarpības, kārtība būtu vienkāršāka un samazinātos uzņēmumu administratīvās izmaksas, jo 27 iestāžu vietā būtu tikai viena, un tā noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumiem; |
| --- | --- |

—

uzskata — ja nodokļu bāzi noteiktu tikai viena nodokļu iestāde, kas pārzinātu arī visus ar nodokļu bāzi saistītos jautājumus un domstarpības, kārtība būtu vienkāršāka un samazinātos uzņēmumu administratīvās izmaksas, jo 27 iestāžu vietā būtu tikai viena, un tā noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumiem;

| — | rosina Komisiju apsvērt, kādas sekas izraisīs noteikums, saskaņā ar kuru zaudējumus drīkst pārcelt uz nākamajiem periodiem neierobežotā laikaposmā, un kādi varētu būt pasākumi ļaunprātīgas rīcības novēršanai; |
| --- | --- |

—

rosina Komisiju apsvērt, kādas sekas izraisīs noteikums, saskaņā ar kuru zaudējumus drīkst pārcelt uz nākamajiem periodiem neierobežotā laikaposmā, un kādi varētu būt pasākumi ļaunprātīgas rīcības novēršanai;

| — | būtībā nepašauba direktīvas nepieciešamību, bet uzskata, ka priekšlikums ir jāpārskata, jo vajadzīgi a) pietiekami daudz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu pilnībā novērtēt šāda pārrobežu priekšlikuma ietekmi uz subsidiaritāti; b) vairāk datu par visām sekām, ko radīs KKUINB ieviešana; c) analīze par to, kā priekšlikums ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

—

būtībā nepašauba direktīvas nepieciešamību, bet uzskata, ka priekšlikums ir jāpārskata, jo vajadzīgi a) pietiekami daudz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu pilnībā novērtēt šāda pārrobežu priekšlikuma ietekmi uz subsidiaritāti; b) vairāk datu par visām sekām, ko radīs KKUINB ieviešana; c) analīze par to, kā priekšlikums ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības.

| Ziņotājs | Gusty GRAAS kgs (LU/ALDE), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Priekšlikums Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB)
  COM(2011) 121 galīgā redakcija |

Ziņotājs

Gusty GRAAS kgs (LU/ALDE), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis

Atsauces dokuments

Priekšlikums Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB)

COM(2011) 121 galīgā redakcija

I.   IEVADS

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | pauž gandarījumu par to, ka iekšējā tirgus izveidei tik būtiskajiem uzņēmējdarbības nodokļu jautājumiem jau kopš Eiropas Savienības dibināšanas tiek veltīta īpaša uzmanība, |
| --- | --- |

1.

pauž gandarījumu par to, ka iekšējā tirgus izveidei tik būtiskajiem uzņēmējdarbības nodokļu jautājumiem jau kopš Eiropas Savienības dibināšanas tiek veltīta īpaša uzmanība,

| 2. | uzskata, ka pārrobežu saimnieciskās darbības izvēršana bieži vien atduras pret lielu skaitu dažādu noteikumu, it īpaši nodokļu jomā; tā ir nopietna problēma, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un tā kavē iekšējā tirgus attīstību, |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka pārrobežu saimnieciskās darbības izvēršana bieži vien atduras pret lielu skaitu dažādu noteikumu, it īpaši nodokļu jomā; tā ir nopietna problēma, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un tā kavē iekšējā tirgus attīstību,

| 3. | norāda arī uz 1990. gada Komisijas paziņojumu par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem [SEC(90) 601], kas rosinājis veikt vairākus būtiskus pasākumus tiešo nodokļu jomā, proti, izstrādāt Uzņēmējsabiedrību apvienošanas direktīvu (90/434/EEK), Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu (90/435/EEK) un Arbitrāžas konvenciju (90/436/EEK). Desmit gadus vēlāk Eiropas nodokļu pasākumu sarakstu papildināja arī “Procentu un honorāru maksājumu” direktīva (2003/49/EK), |
| --- | --- |

3.

norāda arī uz 1990. gada Komisijas paziņojumu par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem [SEC(90) 601], kas rosinājis veikt vairākus būtiskus pasākumus tiešo nodokļu jomā, proti, izstrādāt Uzņēmējsabiedrību apvienošanas direktīvu (90/434/EEK), Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu (90/435/EEK) un Arbitrāžas konvenciju (90/436/EEK). Desmit gadus vēlāk Eiropas nodokļu pasākumu sarakstu papildināja arī “Procentu un honorāru maksājumu” direktīva (2003/49/EK),

| 4. | pauž gandarījumu par to, ka kopš 2000. gada Komisija atkal cenšas īstenot tālejošāku politiku nodokļu jomā, mēģinot panākt, ka uz visu uzņēmumu darbību Eiropas Savienībā attiecas vienota un konsolidēta uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze. Par šīm Komisijas “jaunajām” iecerēm liecina gan 2003. gadā publicētais paziņojums COM(2003) 726, gan paziņojums COM(2005) 702, kas publicēts 2005. gadā, |
| --- | --- |

4.

pauž gandarījumu par to, ka kopš 2000. gada Komisija atkal cenšas īstenot tālejošāku politiku nodokļu jomā, mēģinot panākt, ka uz visu uzņēmumu darbību Eiropas Savienībā attiecas vienota un konsolidēta uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze. Par šīm Komisijas “jaunajām” iecerēm liecina gan 2003. gadā publicētais paziņojums COM(2003) 726, gan paziņojums COM(2005) 702, kas publicēts 2005. gadā,

| 5. | atzīmē, ka 2004. gada novembrī Komisijas paziņojumos minētās ieceres sāk īstenoties, jo tiek izveidota darba grupa “KKUINB” (DG KKUINB); tās uzdevums ir izpētīt iespējas ieviest kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka 2004. gada novembrī Komisijas paziņojumos minētās ieceres sāk īstenoties, jo tiek izveidota darba grupa “KKUINB” (DG KKUINB); tās uzdevums ir izpētīt iespējas ieviest kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi,

| 6. | ir iepazinusies ar DG KKUINB paveikto un, īpaši ar tās darba dokumentu “KKUINB — tehniskā satvara projekts” (CCCTB/WP/57). Minētajā dokumentā kopumā izveidots tehniskais pamats Priekšlikumam Padomes 2011. gada 16. marta direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (COM(2011) 121 galīgā redakcija), kas aplūkots šajā atzinumā, |
| --- | --- |

6.

ir iepazinusies ar DG KKUINB paveikto un, īpaši ar tās darba dokumentu “KKUINB — tehniskā satvara projekts” (CCCTB/WP/57). Minētajā dokumentā kopumā izveidots tehniskais pamats Priekšlikumam Padomes 2011. gada 16. marta direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (COM(2011) 121 galīgā redakcija), kas aplūkots šajā atzinumā,

II.   PRIEKŠLIKUMA VĒRTĒJUMS

| 7. | uzskata — ja nodokļu bāzi noteiktu tikai viena nodokļu iestāde, kas pārzinātu arī visus ar nodokļu bāzi saistītos jautājumus un domstarpības, kārtība būtu vienkāršāka un samazinātos uzņēmumu administratīvās izmaksas, jo 27 iestāžu vietā būtu tikai viena, un tā noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumiem, |
| --- | --- |

7.

uzskata — ja nodokļu bāzi noteiktu tikai viena nodokļu iestāde, kas pārzinātu arī visus ar nodokļu bāzi saistītos jautājumus un domstarpības, kārtība būtu vienkāršāka un samazinātos uzņēmumu administratīvās izmaksas, jo 27 iestāžu vietā būtu tikai viena, un tā noteiktu nodokļu bāzi uzņēmumiem,

| 8. | norāda — vienas pieturas aģentūras (galvenās nodokļu iestādes) veidošana nedrīkst izraisīt to, ka uzņēmumu grupas var Eiropā brīvi izvēlēties fiskālo rezidenci, kā tas atļauts uzņēmumu grupām ar mātesuzņēmumu trešās valstīs, |
| --- | --- |

8.

norāda — vienas pieturas aģentūras (galvenās nodokļu iestādes) veidošana nedrīkst izraisīt to, ka uzņēmumu grupas var Eiropā brīvi izvēlēties fiskālo rezidenci, kā tas atļauts uzņēmumu grupām ar mātesuzņēmumu trešās valstīs,

| 9. | norāda uz Komisijas viedokli, ka ar nodokli apliekamo rezultātu konsolidācija ļautu risināt iekšējo cenu problēmas un uzņēmumiem būtiski ietaupīt uz administratīvo izmaksu samazināšanas rēķina, jo Eiropas mēroga darījumi vairs nebūtu jāiekļauj iekšējo cenu ziņojumā. Konsolidācija ļautu arī rast risinājumu problēmām, kas saistītas ar pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanu, |
| --- | --- |

9.

norāda uz Komisijas viedokli, ka ar nodokli apliekamo rezultātu konsolidācija ļautu risināt iekšējo cenu problēmas un uzņēmumiem būtiski ietaupīt uz administratīvo izmaksu samazināšanas rēķina, jo Eiropas mēroga darījumi vairs nebūtu jāiekļauj iekšējo cenu ziņojumā. Konsolidācija ļautu arī rast risinājumu problēmām, kas saistītas ar pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanu,

| 10. | atzīmē, ka priekšlikumā skaidri norādīts — tā “mērķis nav ietekmēt nodokļu ieņēmumus, un tika analizēts, kāda ietekme ir nodokļa bāzu sadalīšanai starp ES dalībvalstīm” — tomēr KKUINB ieviešanas dabisks un loģisks turpinājums būs uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju saskaņošana; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka priekšlikumā skaidri norādīts — tā “mērķis nav ietekmēt nodokļu ieņēmumus, un tika analizēts, kāda ietekme ir nodokļa bāzu sadalīšanai starp ES dalībvalstīm” — tomēr KKUINB ieviešanas dabisks un loģisks turpinājums būs uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju saskaņošana;

| 11. | atgādina, ka priekšlikuma mērķis ir ieviest kopīgus noteikumus, lai noteiktu to uzņēmumu nodokļa bāzi, kas darbojas saskaņā ar šo kārtību. Ja uzņēmums ir kādas grupas sastāvā, kopējo nodokļu bāzi noteiktu, pamatojoties uz konsolidētu bāzi, |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka priekšlikuma mērķis ir ieviest kopīgus noteikumus, lai noteiktu to uzņēmumu nodokļa bāzi, kas darbojas saskaņā ar šo kārtību. Ja uzņēmums ir kādas grupas sastāvā, kopējo nodokļu bāzi noteiktu, pamatojoties uz konsolidētu bāzi,

| 12. | uzsver, ka pašreizējā priekšlikumā nav paredzēta nodokļu likmju saskaņošana un dalībvalstis piemēros pašu noteiktu nodokļa likmi savai daļai nodokļa bāzē. Tomēr būtu jāapsver iespēja ieviest minimālo nodokļa likmi, kurai gan jābūt tik zemai, lai tā pietiekami veicinātu dalībvalstu veselīgu konkurenci nodokļu jomā, |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka pašreizējā priekšlikumā nav paredzēta nodokļu likmju saskaņošana un dalībvalstis piemēros pašu noteiktu nodokļa likmi savai daļai nodokļa bāzē. Tomēr būtu jāapsver iespēja ieviest minimālo nodokļa likmi, kurai gan jābūt tik zemai, lai tā pietiekami veicinātu dalībvalstu veselīgu konkurenci nodokļu jomā,

| 13. | uzsver, ka minētā direktīva attieksies uz uzņēmumiem, kas reģistrēti saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un kas atbilst šādiem nosacījumiem: (i) uzņēmējdarbības forma ir viena no I pielikumā minētajām formām, un (ii) uzņēmums tiek aplikts ar vienu no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas minēti II pielikumā, vai ar līdzīgu nodokli, kurš ieviests vēlāk (uzņēmumi rezidenti). Minētā direktīva attieksies arī uz uzņēmumiem, kas reģistrēti saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem un kas atbilst abiem šiem nosacījumiem: (i) uzņēmējdarbības forma ir līdzīga vienai no I pielikumā (1) minētajām formām un (ii) uzņēmums tiek aplikts ar vienu no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas minēti II pielikumā (uzņēmumi nerezidenti), |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka minētā direktīva attieksies uz uzņēmumiem, kas reģistrēti saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un kas atbilst šādiem nosacījumiem: (i) uzņēmējdarbības forma ir viena no I pielikumā minētajām formām, un (ii) uzņēmums tiek aplikts ar vienu no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas minēti II pielikumā, vai ar līdzīgu nodokli, kurš ieviests vēlāk (uzņēmumi rezidenti). Minētā direktīva attieksies arī uz uzņēmumiem, kas reģistrēti saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem un kas atbilst abiem šiem nosacījumiem: (i) uzņēmējdarbības forma ir līdzīga vienai no I pielikumā (1) minētajām formām un (ii) uzņēmums tiek aplikts ar vienu no uzņēmumu ienākuma nodokļiem, kas minēti II pielikumā (uzņēmumi nerezidenti),

| 14. | jautā, vai KKUINB sistēmu nevajadzētu attiecināt arī uz līgumsabiedrībām, |
| --- | --- |

14.

jautā, vai KKUINB sistēmu nevajadzētu attiecināt arī uz līgumsabiedrībām,

| 15. | atzīmē, ka priekšlikumā paredzētie noteikumi piemērojami uzņēmumiem rezidentiem un uzņēmumiem nerezidentiem vien tad, ja tie izvēlas šādu kārtību, |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka priekšlikumā paredzētie noteikumi piemērojami uzņēmumiem rezidentiem un uzņēmumiem nerezidentiem vien tad, ja tie izvēlas šādu kārtību,

| 16. | uzsver — ja uzņēmums darbojas saskaņā ar kārtību, kāda izveidota ar minēto direktīvu, visās direktīvā reglamentētajās jomās šim uzņēmumam, ja nav norādīts citādi, vairs nav jāievēro valstu noteikumi, kas attiecas uz uzņēmumu ienākuma nodokli, |
| --- | --- |

16.

uzsver — ja uzņēmums darbojas saskaņā ar kārtību, kāda izveidota ar minēto direktīvu, visās direktīvā reglamentētajās jomās šim uzņēmumam, ja nav norādīts citādi, vairs nav jāievēro valstu noteikumi, kas attiecas uz uzņēmumu ienākuma nodokli,

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka atskaitāmie izdevumi ietver arī pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām; Komiteja nepiekrīt ar ilgtermiņa saimnieciskiem aktīviem saistītu izdevumu tūlītējai atskaitīšanai, |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka atskaitāmie izdevumi ietver arī pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām; Komiteja nepiekrīt ar ilgtermiņa saimnieciskiem aktīviem saistītu izdevumu tūlītējai atskaitīšanai,

| 18. | ierosina, ka par atskaitāmajiem izdevumiem vajadzētu uzskatīt arī kārtējās izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, |
| --- | --- |

18.

ierosina, ka par atskaitāmajiem izdevumiem vajadzētu uzskatīt arī kārtējās izmaksas, kas saistītas ar vides aizsardzību un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu,

| 19. | rosina Komisiju apsvērt, kāda ietekme būs noteiktajai kārtībai, jo zaudējumu uzrādīšanas laiks nav ierobežots, un kādi varētu būt pasākumi ļaunprātīgas rīcības novēršanai, |
| --- | --- |

19.

rosina Komisiju apsvērt, kāda ietekme būs noteiktajai kārtībai, jo zaudējumu uzrādīšanas laiks nav ierobežots, un kādi varētu būt pasākumi ļaunprātīgas rīcības novēršanai,

| 20. | uzsver, ka KKUINB regulējums neievieš grāmatvedības noteikumus, bet tikai īpašus noteikumus uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes aprēķināšanai. Priekšlikums neietekmēs arī dalībvalstu finanšu uzskaites noteikumus, |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka KKUINB regulējums neievieš grāmatvedības noteikumus, bet tikai īpašus noteikumus uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes aprēķināšanai. Priekšlikums neietekmēs arī dalībvalstu finanšu uzskaites noteikumus,

| 21. | uzskata — lai pilnībā sasniegtu administratīvās vienkāršošanas mērķi, jāievieš ne vien kopēja konsolidētā nodokļa bāze, bet arī kopēji grāmatvedības noteikumi, |
| --- | --- |

21.

uzskata — lai pilnībā sasniegtu administratīvās vienkāršošanas mērķi, jāievieš ne vien kopēja konsolidētā nodokļa bāze, bet arī kopēji grāmatvedības noteikumi,

| 22. | norāda, ka, ievērojot pašreizējo sadales principu, 11 dalībvalstīs samazināsies nodokļu ieņēmumi, jo KKUINB piemērošana ir brīvprātīga. Turklāt norāda, ka brīvprātīga KKUINB piemērošana izraisīs arī iekšzemes kopprodukta un nodarbinātības samazināšanos 21 dalībvalstī, |
| --- | --- |

22.

norāda, ka, ievērojot pašreizējo sadales principu, 11 dalībvalstīs samazināsies nodokļu ieņēmumi, jo KKUINB piemērošana ir brīvprātīga. Turklāt norāda, ka brīvprātīga KKUINB piemērošana izraisīs arī iekšzemes kopprodukta un nodarbinātības samazināšanos 21 dalībvalstī,

III.   ATŠĶIRĪGA ATTIEKSME

| 23. | atgādina — uz tiešo nodokļu tiesību aktiem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 115. pants, kas nosaka, ka Padome noteikumus pieņem ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

23.

atgādina — uz tiešo nodokļu tiesību aktiem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 115. pants, kas nosaka, ka Padome noteikumus pieņem ar vienprātīgu lēmumu saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| 24. | atzīmē, ka atsevišķu valstu parlamenti ir iesnieguši Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam argumentētus atzinumus, kuros paustas bažas par minētā priekšlikuma atbilstību subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka atsevišķu valstu parlamenti ir iesnieguši Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam argumentētus atzinumus, kuros paustas bažas par minētā priekšlikuma atbilstību subsidiaritātes principam,

IV.   IETEKME UZ VIETĒJĀM UN REĢIONĀLAJĀM PAŠVALDĪBĀM

| 25. | atzīmē, ka priekšlikums neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem, jo tas skar vien “ienākuma nodokļus, kas minēti II pielikumā”. Minētajā pielikumā būtībā uzskaitīti svarīgākie dalībvalstu tiešie nodokļi, |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka priekšlikums neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem, jo tas skar vien “ienākuma nodokļus, kas minēti II pielikumā”. Minētajā pielikumā būtībā uzskaitīti svarīgākie dalībvalstu tiešie nodokļi,

| 26. | uzskata tomēr, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām priekšlikums ir ļoti svarīgs, jo lielu daļu to ieņēmumu veido (i) vietējie un reģionālie nodokļi, ko iekasē no nodokļu bāzes attiecīgajā valstī, vai — vēl biežāk — (ii) daļa no attiecīgajā valstī iekasētā uzņēmumu ienākuma nodokļa (2), |
| --- | --- |

26.

uzskata tomēr, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām priekšlikums ir ļoti svarīgs, jo lielu daļu to ieņēmumu veido (i) vietējie un reģionālie nodokļi, ko iekasē no nodokļu bāzes attiecīgajā valstī, vai — vēl biežāk — (ii) daļa no attiecīgajā valstī iekasētā uzņēmumu ienākuma nodokļa (2),

| 27. | secina — lai gan priekšlikums neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem, lielākajā daļā ES dalībvalstu KKUINB sistēmas ieviešana tos tomēr tieši ietekmēs. Lai arī priekšlikums neuzliek šādu pienākumu, tomēr šķiet pašsaprotami, ka dalībvalstis, kuras nodokļu maksātājiem piedāvās iespēju piemērot KKUINB, to izmantos arī, nosakot vietējos un reģionālos nodokļus. Rīkojoties citādi, nodokļa bāzi vietējā un reģionāla līmenī būtu jāturpina noteikt saskaņā ar iepriekšējiem valstu neteikumiem, un tas, protams, būtiski mazinātu KKUINB sistēmas priekšrocības, |
| --- | --- |

27.

secina — lai gan priekšlikums neattiecas uz vietējiem un reģionālajiem nodokļiem, lielākajā daļā ES dalībvalstu KKUINB sistēmas ieviešana tos tomēr tieši ietekmēs. Lai arī priekšlikums neuzliek šādu pienākumu, tomēr šķiet pašsaprotami, ka dalībvalstis, kuras nodokļu maksātājiem piedāvās iespēju piemērot KKUINB, to izmantos arī, nosakot vietējos un reģionālos nodokļus. Rīkojoties citādi, nodokļa bāzi vietējā un reģionāla līmenī būtu jāturpina noteikt saskaņā ar iepriekšējiem valstu neteikumiem, un tas, protams, būtiski mazinātu KKUINB sistēmas priekšrocības,

| 28. | uzskata, ka šim priekšlikuma aspektam uzmanība jāvelta nekavējoties, vēl jo vairāk tāpēc, ka II un III pielikumu var interpretēt dažādi. III pielikumā ir iekļauti neatskaitāmie nodokļi, kas dažkārt ir vietējie vai reģionālie nodokļi. Ja nodokļu bāzi nosaka valsts līmenī, būtu loģiski darbības jomā iekļaut vietējos/reģionālos nodokļus, lai to bāze būtu līdzīga tai nodokļa bāzei, ko noteiks Eiropas līmenī un piemēros valsts līmenī. Tomēr, ja uzņēmums izvēlas vienotu nodokļu deklarāciju Eiropas līmenī un nodokļu ieņēmumi pēc tam tiek pārdalīti, reģionālajām/vietējām pašvaldībām vajadzētu atgūt to, kas tām pienākas, |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka šim priekšlikuma aspektam uzmanība jāvelta nekavējoties, vēl jo vairāk tāpēc, ka II un III pielikumu var interpretēt dažādi. III pielikumā ir iekļauti neatskaitāmie nodokļi, kas dažkārt ir vietējie vai reģionālie nodokļi. Ja nodokļu bāzi nosaka valsts līmenī, būtu loģiski darbības jomā iekļaut vietējos/reģionālos nodokļus, lai to bāze būtu līdzīga tai nodokļa bāzei, ko noteiks Eiropas līmenī un piemēros valsts līmenī. Tomēr, ja uzņēmums izvēlas vienotu nodokļu deklarāciju Eiropas līmenī un nodokļu ieņēmumi pēc tam tiek pārdalīti, reģionālajām/vietējām pašvaldībām vajadzētu atgūt to, kas tām pienākas,

| 29. | uzskata, ka skaidri jānosaka, kādos gadījumos vietējo vai reģionālo pašvaldību uzņēmumu ienākuma nodokļu jomu KKUINB ietekmē, |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka skaidri jānosaka, kādos gadījumos vietējo vai reģionālo pašvaldību uzņēmumu ienākuma nodokļu jomu KKUINB ietekmē,

| 30. | pauž nožēlu, ka nav sniegta precīza informācija par to, kā direktīva ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības, jo visas pārmaiņas uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā var ietekmēt pašvaldības, |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu, ka nav sniegta precīza informācija par to, kā direktīva ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības, jo visas pārmaiņas uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā var ietekmēt pašvaldības,

V.   SECINĀJUMI

| 31. | aizstāv vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un tāpēc uzskata, ka pirms priekšlikums KKUINB direktīvai stājas spēkā, rūpīgi jāizpēta tā ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu, |
| --- | --- |

31.

aizstāv vietējo un reģionālo pašvaldību intereses un tāpēc uzskata, ka pirms priekšlikums KKUINB direktīvai stājas spēkā, rūpīgi jāizpēta tā ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu,

| 32. | tāpēc rosina izveidot RK locekļu, Komisijas pārstāvju un vietējo/reģionālo nodokļu administrāciju pārstāvju ad hoc darba grupu, kas veiktu šo analīzi, |
| --- | --- |

32.

tāpēc rosina izveidot RK locekļu, Komisijas pārstāvju un vietējo/reģionālo nodokļu administrāciju pārstāvju ad hoc darba grupu, kas veiktu šo analīzi,

| 33. | uzskata, ka visām dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība ierosinātās direktīvas iespējamajai ietekmei un iespējami drīz jānosūta Komisijai komentāri un piezīmes, kuru pamatā būtu profesionāli un neatkarīgi pētījumi, |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka visām dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība ierosinātās direktīvas iespējamajai ietekmei un iespējami drīz jānosūta Komisijai komentāri un piezīmes, kuru pamatā būtu profesionāli un neatkarīgi pētījumi,

| 34. | uzskata, ka lielāku saskaņotību nodokļu jautājumos izdotos panākt, ja KKUINB sistēma stātos spēkā visās dalībvalstīs, |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka lielāku saskaņotību nodokļu jautājumos izdotos panākt, ja KKUINB sistēma stātos spēkā visās dalībvalstīs,

| 35. | pauž bažas par to, vai direktīvā paredzētās nodokļu režīma izvēles iespējas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm neradīs papildu administratīvo darbu, un tāpēc rosina apsvērt, vai nebūtu lietderīgi paredzēt, ka nodokļu režīma izvēles iespējas pastāv tikai noteiktā pārejas periodā, Turklāt Reģionu komiteja apsver, vai pēc dokumenta pārskatīšanas un pārejas perioda beigām KKUINB nevajadzētu kļūt obligātai, vismaz noteikta lieluma uzņēmumiem, |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par to, vai direktīvā paredzētās nodokļu režīma izvēles iespējas uzņēmumiem un nodokļu iestādēm neradīs papildu administratīvo darbu, un tāpēc rosina apsvērt, vai nebūtu lietderīgi paredzēt, ka nodokļu režīma izvēles iespējas pastāv tikai noteiktā pārejas periodā, Turklāt Reģionu komiteja apsver, vai pēc dokumenta pārskatīšanas un pārejas perioda beigām KKUINB nevajadzētu kļūt obligātai, vismaz noteikta lieluma uzņēmumiem,

| 36. | ierosina ieviest KKUINB uzreiz, jo tikai tā varēs gūt visu labumu no vienkāršošanas, ko iecerēts panākt ar saskaņošanu, |
| --- | --- |

36.

ierosina ieviest KKUINB uzreiz, jo tikai tā varēs gūt visu labumu no vienkāršošanas, ko iecerēts panākt ar saskaņošanu,

| 37. | atbalsta pašreizējā sadales principa pārskatīšanu, lai varētu labāk ņemt vērā dalībvalstu ekonomikas stāvokļa atšķirības, |
| --- | --- |

37.

atbalsta pašreizējā sadales principa pārskatīšanu, lai varētu labāk ņemt vērā dalībvalstu ekonomikas stāvokļa atšķirības,

| 38. | jautā, vai pašlaik, kad finansiālais stāvoklis Eiropā ir sarežģīts, un ņemot vērā negatīvo ietekmi uz nodokļu ieņēmumiem un nodarbinātību, kā uzsvērts Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā un citos pētījumos, ir piemērots brīdis tik būtiskam posmam nodokļu saskaņošanas procesā, |
| --- | --- |

38.

jautā, vai pašlaik, kad finansiālais stāvoklis Eiropā ir sarežģīts, un ņemot vērā negatīvo ietekmi uz nodokļu ieņēmumiem un nodarbinātību, kā uzsvērts Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā un citos pētījumos, ir piemērots brīdis tik būtiskam posmam nodokļu saskaņošanas procesā,

| 39. | uzskata, ka priekšlikumā direktīvai vairāk uzmanības jāvelta valstu tiesību normām, kas attiecas uz tiesiskām procedūrām, |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka priekšlikumā direktīvai vairāk uzmanības jāvelta valstu tiesību normām, kas attiecas uz tiesiskām procedūrām,

| 40. | izprot Eiropas uzņēmumus, kas vēlas, lai tiek vienkāršotas nodokļu procedūras, pavērta iespēja izlīdzināt zaudējumus grupas ietvaros un novērsta nodokļu dubulta uzlikšana un nodokļu pārmaksāšana, ar ko tie saskaras pašreizējā sistēmā, |
| --- | --- |

40.

izprot Eiropas uzņēmumus, kas vēlas, lai tiek vienkāršotas nodokļu procedūras, pavērta iespēja izlīdzināt zaudējumus grupas ietvaros un novērsta nodokļu dubulta uzlikšana un nodokļu pārmaksāšana, ar ko tie saskaras pašreizējā sistēmā,

| 41. | pauž bažas par to, ka priekšlikumam dalībvalstīs varētu būt ļoti dažāda un pārsvarā negatīva ietekme gan uz nodokļu ieņēmumiem, gan izaugsmi un nodarbinātību, |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par to, ka priekšlikumam dalībvalstīs varētu būt ļoti dažāda un pārsvarā negatīva ietekme gan uz nodokļu ieņēmumiem, gan izaugsmi un nodarbinātību,

| 42. | nav pārliecināta, vai KKUINB sistēma kopumā nodrošinās uzņēmumiem vienkāršāku procedūru jeb, gluži pretēji, rosinās uzņēmumus domāt par nodokļu optimizāciju, tā radot arī papildu sarežģījumus. Tā kā sistēmas ieviešana ir brīvprātīgs pasākums, uzņēmumiem būs rūpīgi jāanalizē 27 jau pastāvošās sistēmas un regulāri jāizvērtē lēmums izvēlēties jauno sistēmu vai neizvēlēties (3), |
| --- | --- |

42.

nav pārliecināta, vai KKUINB sistēma kopumā nodrošinās uzņēmumiem vienkāršāku procedūru jeb, gluži pretēji, rosinās uzņēmumus domāt par nodokļu optimizāciju, tā radot arī papildu sarežģījumus. Tā kā sistēmas ieviešana ir brīvprātīgs pasākums, uzņēmumiem būs rūpīgi jāanalizē 27 jau pastāvošās sistēmas un regulāri jāizvērtē lēmums izvēlēties jauno sistēmu vai neizvēlēties (3),

| 43. | jautā, vai KKUINB regulējumā, kas attiecas uz pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanu, nevar rast citus, vienkāršākus risinājumus, kas būtu īpaši piemēroti mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šajā sakarā Komiteja norāda uz Komisijas paziņojumu COM/2006/824, |
| --- | --- |

43.

jautā, vai KKUINB regulējumā, kas attiecas uz pārrobežu zaudējumu izlīdzināšanu, nevar rast citus, vienkāršākus risinājumus, kas būtu īpaši piemēroti mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šajā sakarā Komiteja norāda uz Komisijas paziņojumu COM/2006/824,

| 44. | nav arī pārliecināta, vai pasākums, kas sniegs labumu tikai nelielam skaitam Eiropas uzņēmumu grupu, atbilst proporcionalitātes principam, |
| --- | --- |

44.

nav arī pārliecināta, vai pasākums, kas sniegs labumu tikai nelielam skaitam Eiropas uzņēmumu grupu, atbilst proporcionalitātes principam,

| 45. | uzskata, ka priekšlikums direktīvai noteikti ir nepilnīgs, jo tas neattiecas uz vietējiem un reģionāliem nodokļiem. Tas rada risku, ka valsts līmeņa problēmas būs jārisina vietējā un reģionālajā līmenī, jo pašreizējais priekšlikums paredz, ka arī turpmāk pastāvēs atšķirīgas sistēmas un vietējo un reģionālo nodokļu bāze būs jānosaka atsevišķi; tāpēc Komiteja uzskata, ka vajadzīga atruna attiecībā uz vietējiem un reģionāliem nodokļiem, lai dalībvalstis varētu veikt attiecīgus pasākumus, |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka priekšlikums direktīvai noteikti ir nepilnīgs, jo tas neattiecas uz vietējiem un reģionāliem nodokļiem. Tas rada risku, ka valsts līmeņa problēmas būs jārisina vietējā un reģionālajā līmenī, jo pašreizējais priekšlikums paredz, ka arī turpmāk pastāvēs atšķirīgas sistēmas un vietējo un reģionālo nodokļu bāze būs jānosaka atsevišķi; tāpēc Komiteja uzskata, ka vajadzīga atruna attiecībā uz vietējiem un reģionāliem nodokļiem, lai dalībvalstis varētu veikt attiecīgus pasākumus,

| 46. | būtībā nepašauba direktīvas nepieciešamību, bet uzskata, ka priekšlikums ir jāpārskata, jo vajadzīgi a) pietiekami daudz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu pilnībā novērtēt šāda pārrobežu priekšlikuma ietekmi uz subsidiaritāti; b) vairāk datu par visām sekām, ko radīs KKUINB ieviešana; c) analīze par to, kā priekšlikums ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības. |
| --- | --- |

46.

būtībā nepašauba direktīvas nepieciešamību, bet uzskata, ka priekšlikums ir jāpārskata, jo vajadzīgi a) pietiekami daudz kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju, kas ļautu pilnībā novērtēt šāda pārrobežu priekšlikuma ietekmi uz subsidiaritāti; b) vairāk datu par visām sekām, ko radīs KKUINB ieviešana; c) analīze par to, kā priekšlikums ietekmēs vietējās un reģionālās pašvaldības.

VI.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.   grozījums

COM(2011) 121 galīgā redakcija

12. pants

Atskaitāmie izdevumi

Pievienot tekstu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Atskaitāmie izdevumi ietver visas realizācijas izmaksas un izdevumus, no kuriem atņemts atskaitāmais pievienotās vērtības nodoklis, kas nodokļu maksātājam radies, lai gūtu vai nodrošinātu ienākumus, tostarp pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām. | Atskaitāmie izdevumi ietver visas realizācijas izmaksas un izdevumus, no kuriem atņemts atskaitāmais pievienotās vērtības nodoklis, kas nodokļu maksātājam radies, lai gūtu vai nodrošinātu ienākumus, tostarp pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Atskaitāmie izdevumi ietver visas realizācijas izmaksas un izdevumus, no kuriem atņemts atskaitāmais pievienotās vērtības nodoklis, kas nodokļu maksātājam radies, lai gūtu vai nodrošinātu ienākumus, tostarp pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām.

Atskaitāmie izdevumi ietver visas realizācijas izmaksas un izdevumus, no kuriem atņemts atskaitāmais pievienotās vērtības nodoklis, kas nodokļu maksātājam radies, lai gūtu vai nodrošinātu ienākumus, tostarp pētniecības un izstrādes izmaksas un izmaksas, kas radušās, piesaistot pašu kapitālu vai aizdevumu uzņēmējdarbības vajadzībām.

Pamatojums

Lai efektīvi cīnītos pret dabiskās vides postīšanu un klimata pārmaiņām, uzņēmējdarbības nodokļu jomā jāparedz stimuls nodokļu maksātājiem veikt vairāk ieguldījumu vides aizsardzībai.

2.   grozījums

COM(2011) 121 galīgā redakcija

133. pants

Pārskatīšana

Pievienot tekstu:

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pārskata tās piemērošanu un ziņo Padomei par šīs direktīvas darbību. Ziņojumā it sevišķi ietver ietekmes analīzi saistībā ar šīs direktīvas XVI nodaļā izveidoto mehānismu nodokļa bāzu sadalīšanai starp dalībvalstīm. | Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pārskata tās piemērošanu un ziņo Padomei par šīs direktīvas darbību. Ziņojumā it sevišķi ietver ietekmes analīzi saistībā ar šīs direktīvas XVI nodaļā izveidoto mehānismu nodokļa bāzu sadalīšanai starp dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pārskata tās piemērošanu un ziņo Padomei par šīs direktīvas darbību. Ziņojumā it sevišķi ietver ietekmes analīzi saistībā ar šīs direktīvas XVI nodaļā izveidoto mehānismu nodokļa bāzu sadalīšanai starp dalībvalstīm.

Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā pārskata tās piemērošanu un ziņo Padomei par šīs direktīvas darbību. Ziņojumā it sevišķi ietver ietekmes analīzi saistībā ar šīs direktīvas XVI nodaļā izveidoto mehānismu nodokļa bāzu sadalīšanai starp dalībvalstīm.

Pamatojums

Nevar izslēgt, ka direktīvai būs būtiska ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tāpēc Komisijai piecus gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā jāizvērtē tās ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Reģionu komitejas priekšsēdētāja

Mercedes BRESSO

---

(1)  Komisija katru gadu pieņem sarakstu, kurā minētas trešo valstu uzņēmējdarbības formas, kas atbilst priekšlikuma 3. panta prasībām.

1

(2)  Skatīt Center for Strategy & Evaluation Services pētījumu “Local and Regional Corporate Taxes across the EU”, informatīvs dokuments, 2011. gada jūlijs.

2

Center for Strategy & Evaluation Services

Local and Regional Corporate Taxes across the EU

(3)  Skatīt Leon Bettendorf Michael, P. Devereux, S. Loretz un Albert van der Horst publikāciju “Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons”, “Vox”, 2011. gada 20. marts.

3

Leon Bettendorf Michael, P. Devereux

Albert van der Horst

Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons

Vox

---