# Úradný vestník C 8/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.008.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 8 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5511. januára 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.008.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 8

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5511. januára 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2012/C 008/01 | Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 ZFEÚ – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 008/02 | Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (
  2
  ) | 4 |
| 2012/C 008/03 | Oznámenie Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (
  2
  ) | 15 |
| 2012/C 008/04 | Oznámenie Komisie – Schválenie obsahu návrhu nariadenia Komisie o pomoci de minimis na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (
  2
  ) | 23 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2012/C 008/01

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 ZFEÚ – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  )

1

1

2012/C 008/02

Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (
  2
  )

2

4

2012/C 008/03

Oznámenie Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (
  2
  )

2

15

2012/C 008/04

Oznámenie Komisie – Schválenie obsahu návrhu nariadenia Komisie o pomoci de minimis na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (
  2
  )

de minimis

2

23

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2012/C 008/05 | Výmenný kurz eura | 28 |
| 2012/C 008/06 | Oznámenie o pokynoch Európskej únie k správnym postupom | 29 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2012/C 008/07 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh (
  2
  ) | 30 |
| 2012/C 008/08 | Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov | 31 |
| 2012/C 008/09 | Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov | 32 |
| 2012/C 008/10 | Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov | 33 |
| 2012/C 008/11 | Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva podľa článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov | 34 |
| 2012/C 008/12 | Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh (
  2
  ) | 35 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2012/C 008/05

Výmenný kurz eura

28

2012/C 008/06

Oznámenie o pokynoch Európskej únie k správnym postupom

29

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2012/C 008/07

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh (
  2
  )

2

30

2012/C 008/08

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

31

2012/C 008/09

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

32

2012/C 008/10

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

33

2012/C 008/11

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva podľa článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

34

2012/C 008/12

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh (
  2
  )

2

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP s výnimkou produktov podľa prílohy I k zmluve |
| | (2)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP s výnimkou produktov podľa prílohy I k zmluve

1

(2)   Text s významom pre EHP

2

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/1

---

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 ZFEÚ

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(Text s významom pre EHP s výnimkou produktov podľa prílohy I k zmluve)

2012/C 8/01

| Dátum prijatia rozhodnutia | 25.7.2011 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | SA.32705 (11/N) |
| Členský štát | Maďarsko |
| Región | — | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk) |
| Právny základ | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci | — |
| Účel | Lesníctvo, Rozvoj vidieka (AGRI), Lesníctvo |
| Forma pomoci | Priamy grant |
| Rozpočet | | Celkový rozpočet: 413 HUF (v mil.) |

Dátum prijatia rozhodnutia

25.7.2011

Referenčné číslo štátnej pomoci

SA.32705 (11/N)

Členský štát

Maďarsko

Región

—

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk)

Právny základ

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet

Druh opatrenia

Schéma pomoci

—

Účel

Lesníctvo, Rozvoj vidieka (AGRI), Lesníctvo

Forma pomoci

Priamy grant

Rozpočet

Celkový rozpočet: 413 HUF (v mil.)

| | Ročný rozpočet: 137,67 HUF (v mil.) |
| --- | --- |

Ročný rozpočet: 137,67 HUF (v mil.)

Intenzita

80 %

Trvanie

do 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Pestovanie ostatného stromového a kríkového ovocia a orechov, Zmiešané hospodárstvo

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 25.7.2011 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | SA.32706 (11/N) |
| Členský štát | Maďarsko |
| Región | — | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk) |
| Právny základ | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci | — |
| Účel | Lesníctvo, Ochrana životného prostredia, Rozvoj vidieka (AGRI) |
| Forma pomoci | Priamy grant |
| Rozpočet | | Celkový rozpočet: 21 241,40 HUF (v mil.) |

Dátum prijatia rozhodnutia

25.7.2011

Referenčné číslo štátnej pomoci

SA.32706 (11/N)

Členský štát

Maďarsko

Región

—

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk)

Právny základ

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet

Druh opatrenia

Schéma pomoci

—

Účel

Lesníctvo, Ochrana životného prostredia, Rozvoj vidieka (AGRI)

Forma pomoci

Priamy grant

Rozpočet

Celkový rozpočet: 21 241,40 HUF (v mil.)

| | Ročný rozpočet: 7,08 HUF (v mil.) |
| --- | --- |

Ročný rozpočet: 7,08 HUF (v mil.)

Intenzita

100 %

Trvanie

do 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Lesné hospodárstvo a ostatné služby v lesníctve

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 18.10.2011 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | SA.32707 (11/N) |
| Členský štát | Maďarsko |
| Región | — | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk) |
| Právny základ | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci | — |
| Účel | Lesníctvo, Ochrana životného prostredia |
| Forma pomoci | Priamy grant |
| Rozpočet | Celkový rozpočet: 11 034 HUF (v mil.) |
| Intenzita | 100 % |
| Trvanie | do 31.12.2013 |
| Sektory hospodárstva | Lesné hospodárstvo a ostatné služby v lesníctve |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Dátum prijatia rozhodnutia

18.10.2011

Referenčné číslo štátnej pomoci

SA.32707 (11/N)

Členský štát

Maďarsko

Región

—

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk)

Právny základ

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet

Druh opatrenia

Schéma pomoci

—

Účel

Lesníctvo, Ochrana životného prostredia

Forma pomoci

Priamy grant

Rozpočet

Celkový rozpočet: 11 034 HUF (v mil.)

Intenzita

100 %

Trvanie

do 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Lesné hospodárstvo a ostatné služby v lesníctve

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 29.7.2011 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | SA.32709 (11/N) |
| Členský štát | Maďarsko |
| Región | — | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk) |
| Právny základ | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci | — |
| Účel | Lesníctvo, Rozvoj vidieka (AGRI) |
| Forma pomoci | Priamy grant |
| Rozpočet | | Celkový rozpočet: 40 879,19 HUF (v mil.) |

Dátum prijatia rozhodnutia

29.7.2011

Referenčné číslo štátnej pomoci

SA.32709 (11/N)

Členský štát

Maďarsko

Región

—

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk)

Právny základ

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet

Druh opatrenia

Schéma pomoci

—

Účel

Lesníctvo, Rozvoj vidieka (AGRI)

Forma pomoci

Priamy grant

Rozpočet

Celkový rozpočet: 40 879,19 HUF (v mil.)

| | Ročný rozpočet: 13 262,39 HUF (v mil.) |
| --- | --- |

Ročný rozpočet: 13 262,39 HUF (v mil.)

Intenzita

80 %

Trvanie

do 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Lesné hospodárstvo a ostatné služby v lesníctve

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/4

---

Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu

(Text s významom pre EHP)

2012/C 8/02

1.   ÚČEL A ROZSAH PÔSOBNOSTI TOHTO OZNÁMENIA

| 1. | Služby všeobecného hospodárskeho záujmu nie sú len súčasťou spoločných hodnôt Únie, ale zohrávajú aj ústrednú úlohu pri podpore sociálnej a územnej súdržnosti. Únia a členské štáty, každý z nich v rámci ich príslušných právomocí, musí dbať o to, aby takéto služby boli poskytované v súlade so zásadami a podmienkami, ktoré im umožňujú plniť ich úlohy. |
| --- | --- |

1.

Služby všeobecného hospodárskeho záujmu nie sú len súčasťou spoločných hodnôt Únie, ale zohrávajú aj ústrednú úlohu pri podpore sociálnej a územnej súdržnosti. Únia a členské štáty, každý z nich v rámci ich príslušných právomocí, musí dbať o to, aby takéto služby boli poskytované v súlade so zásadami a podmienkami, ktoré im umožňujú plniť ich úlohy.

| 2. | Určité služby všeobecného hospodárskeho záujmu môžu poskytovať verejné alebo súkromné podniky (1) bez osobitnej finančnej podpory od orgánov členských štátov. Iné služby sa môžu poskytovať iba ak príslušný orgán ponúkne poskytovateľovi finančnú náhradu. Pri neexistencii osobitných pravidiel Únie môžu členské štáty samostatne rozhodovať, ako by mali byť realizované a financované ich služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

2.

Určité služby všeobecného hospodárskeho záujmu môžu poskytovať verejné alebo súkromné podniky (1) bez osobitnej finančnej podpory od orgánov členských štátov. Iné služby sa môžu poskytovať iba ak príslušný orgán ponúkne poskytovateľovi finančnú náhradu. Pri neexistencii osobitných pravidiel Únie môžu členské štáty samostatne rozhodovať, ako by mali byť realizované a financované ich služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| 3. | Účelom tohto oznámenia je ozrejmiť kľúčové koncepty uplatňovania pravidiel štátnej pomoci na náhrady za služby vo verejnom záujme (2). Toto oznámenie sa preto zameria na tie požiadavky týkajúce sa štátnej pomoci, ktoré sú pre náhrady za službu vo verejnom záujme najrelevantnejšie. |
| --- | --- |

3.

Účelom tohto oznámenia je ozrejmiť kľúčové koncepty uplatňovania pravidiel štátnej pomoci na náhrady za služby vo verejnom záujme (2). Toto oznámenie sa preto zameria na tie požiadavky týkajúce sa štátnej pomoci, ktoré sú pre náhrady za službu vo verejnom záujme najrelevantnejšie.

| 4. | Súbežne s oznámením zamýšľa Komisia prijať nariadenie týkajúce sa pomoci de minimis v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, v ktorom ozrejmí, že niektoré náhrady nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy (3), a vydáva rozhodnutie (4), v ktorom označuje určité typy náhrad za služby všeobecného hospodárskeho záujmu za štátnu pomoc zlučiteľnú so zmluvou podľa článku 106 ods. 2 zmluvy a vyníma ich z notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ako aj rámec (5), v ktorom stanovuje podmienky, za ktorých možno štátnu pomoc na služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa nevzťahuje rozhodnutie, označiť sa zlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

4.

Súbežne s oznámením zamýšľa Komisia prijať nariadenie týkajúce sa pomoci de minimis v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, v ktorom ozrejmí, že niektoré náhrady nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy (3), a vydáva rozhodnutie (4), v ktorom označuje určité typy náhrad za služby všeobecného hospodárskeho záujmu za štátnu pomoc zlučiteľnú so zmluvou podľa článku 106 ods. 2 zmluvy a vyníma ich z notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ako aj rámec (5), v ktorom stanovuje podmienky, za ktorých možno štátnu pomoc na služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa nevzťahuje rozhodnutie, označiť sa zlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 zmluvy.

| 5. | Toto oznámenie sa nedotýka uplatňovania iných právnych predpisov Únie, najmä tých, ktoré sa týkajú verejného obstarávania, a požiadaviek vyplývajúcich zo zmluvy a právnych predpisov Únie týkajúcich sa príslušných sektorov. Ak sa verejný orgán rozhodne poveriť tretiu stranu poskytovaním služby, musí pri tom dodržiavať právne predpisy Únie v oblasti verejného obstarávania, ktoré sa opierajú o články 49 až 56 zmluvy, smernice Únie o verejnom obstarávaní [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (6) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (7)] a pravidlá týkajúce sa jednotlivých sektorov (8). Takisto aj v prípadoch, v ktorých nemožno plne alebo čiastočne uplatniť smernice o verejnom obstarávaní (napr. pri koncesiách na služby a zákazkách na služby uvedených v prílohe IIB k smernici 2004/18/ES vrátane rôznych typov sociálnych služieb), musí zadanie zákazky spĺňať požiadavky transparentnosti, rovnakého zaobchádzania, proporcionality a vzájomného uznávania uvedené v zmluve (9). |
| --- | --- |

5.

Toto oznámenie sa nedotýka uplatňovania iných právnych predpisov Únie, najmä tých, ktoré sa týkajú verejného obstarávania, a požiadaviek vyplývajúcich zo zmluvy a právnych predpisov Únie týkajúcich sa príslušných sektorov. Ak sa verejný orgán rozhodne poveriť tretiu stranu poskytovaním služby, musí pri tom dodržiavať právne predpisy Únie v oblasti verejného obstarávania, ktoré sa opierajú o články 49 až 56 zmluvy, smernice Únie o verejnom obstarávaní [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (6) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (7)] a pravidlá týkajúce sa jednotlivých sektorov (8). Takisto aj v prípadoch, v ktorých nemožno plne alebo čiastočne uplatniť smernice o verejnom obstarávaní (napr. pri koncesiách na služby a zákazkách na služby uvedených v prílohe IIB k smernici 2004/18/ES vrátane rôznych typov sociálnych služieb), musí zadanie zákazky spĺňať požiadavky transparentnosti, rovnakého zaobchádzania, proporcionality a vzájomného uznávania uvedené v zmluve (9).

| 6. | Okrem otázok, ktorým sa venuje toto oznámenie, rozhodnutie 2012/21/EÚ a oznámenie Komisie o rámci EÚ pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) Komisia odpovie aj na samostatné otázky, ktoré sa vyskytnú v súvislosti s uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci na služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Urobí tak, okrem iného, prostredníctvom interaktívnej informačnej služby o službách všeobecného záujmu, ktorá je dostupná z webovej lokality Komisie (10). |
| --- | --- |

6.

Okrem otázok, ktorým sa venuje toto oznámenie, rozhodnutie 2012/21/EÚ a oznámenie Komisie o rámci EÚ pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) Komisia odpovie aj na samostatné otázky, ktoré sa vyskytnú v súvislosti s uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci na služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Urobí tak, okrem iného, prostredníctvom interaktívnej informačnej služby o službách všeobecného záujmu, ktorá je dostupná z webovej lokality Komisie (10).

| 7. | Toto oznámenie sa nedotýka príslušnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

7.

Toto oznámenie sa nedotýka príslušnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie.

2.   VŠEOBECNÉ PREDPISY TÝKAJÚCE SA KONCEPCIE ŠTÁTNEJ POMOCI

2.1.   Pojem podnik a pojem hospodárska činnosť

| 8. | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sa pravidlá štátnej pomoci vo všeobecnosti uplatňujú len vtedy, ak je príjemcom podnik. Z hľadiska uplatňovania pravidiel štátnej pomoci je zásadnou otázkou teda to, či poskytovateľa služby všeobecného záujmu treba pokladať za podnik. |
| --- | --- |

8.

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sa pravidlá štátnej pomoci vo všeobecnosti uplatňujú len vtedy, ak je príjemcom podnik. Z hľadiska uplatňovania pravidiel štátnej pomoci je zásadnou otázkou teda to, či poskytovateľa služby všeobecného záujmu treba pokladať za podnik.

2.1.1.   Všeobecné zásady

| 9. | Súdny dvor konzistentne definoval podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právny status a spôsob ich financovania (11). Označenie konkrétneho subjektu za podnik teda závisí plne od povahy jeho činnosti. Táto všeobecná zásada má tri podstatné dôsledky:
  Po prvé, status subjektu podľa vnútroštátneho práva nerozhoduje. Napríklad subjekt, ktorý je podľa vnútroštátneho práva združením alebo športovým klubom, môže byť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pokladaný za podnik. Jediným relevantným kritériom v tejto súvislosti je to, či subjekt vykonáva hospodársku činnosť.
  Po druhé, samotné uplatnenie pravidiel štátnej pomoci nezávisí od toho, či bol subjekt založený s cieľom dosahovať zisk. Na základe judikatúry Súdneho dvora a Všeobecného súdu môžu aj neziskové subjekty ponúkať tovar a služby na trhu (12). Ak však neziskový subjekt neponúka tovar ani služby, nepodlieha kontrole štátnej pomoci.
  Po tretie, označenie subjektu za podnik sa vždy odvíja od jeho príslušnej činnosti. Subjekt vykonávajúci hospodárske aj nehospodárske činnosti sa pokladá za podnik iba, pokiaľ ide o vykonávanie hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

9.

Súdny dvor konzistentne definoval podniky ako subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právny status a spôsob ich financovania (11). Označenie konkrétneho subjektu za podnik teda závisí plne od povahy jeho činnosti. Táto všeobecná zásada má tri podstatné dôsledky:

Po prvé, status subjektu podľa vnútroštátneho práva nerozhoduje. Napríklad subjekt, ktorý je podľa vnútroštátneho práva združením alebo športovým klubom, môže byť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pokladaný za podnik. Jediným relevantným kritériom v tejto súvislosti je to, či subjekt vykonáva hospodársku činnosť.

Po druhé, samotné uplatnenie pravidiel štátnej pomoci nezávisí od toho, či bol subjekt založený s cieľom dosahovať zisk. Na základe judikatúry Súdneho dvora a Všeobecného súdu môžu aj neziskové subjekty ponúkať tovar a služby na trhu (12). Ak však neziskový subjekt neponúka tovar ani služby, nepodlieha kontrole štátnej pomoci.

Po tretie, označenie subjektu za podnik sa vždy odvíja od jeho príslušnej činnosti. Subjekt vykonávajúci hospodárske aj nehospodárske činnosti sa pokladá za podnik iba, pokiaľ ide o vykonávanie hospodárskej činnosti.

| 10. | Dva oddelené právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa potom pokladá za relevantný podnik. V tejto súvislosti Súdny dvor skúma kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske a organizačné prepojenia (13). Na druhej strane subjekt, ktorý sám neposkytuje tovar alebo služby na trhu nemožno na základe toho, že je akcionárom, aj keď väčšinovým akcionárom, označiť za podnik, ak držba akcií umožňuje len výkon práv spojených so statusom akcionára alebo člena, prípadne aj prijímanie dividend, ktoré sú len prínosom z vlastníctva majetku (14). |
| --- | --- |

10.

Dva oddelené právne subjekty možno na účely uplatnenia pravidiel štátnej pomoci pokladať za jednu hospodársku jednotku. Táto hospodárska jednotka sa potom pokladá za relevantný podnik. V tejto súvislosti Súdny dvor skúma kontrolný podiel alebo funkčné, hospodárske a organizačné prepojenia (13). Na druhej strane subjekt, ktorý sám neposkytuje tovar alebo služby na trhu nemožno na základe toho, že je akcionárom, aj keď väčšinovým akcionárom, označiť za podnik, ak držba akcií umožňuje len výkon práv spojených so statusom akcionára alebo člena, prípadne aj prijímanie dividend, ktoré sú len prínosom z vlastníctva majetku (14).

| 11. | Pri objasňovaní rozdielu medzi hospodárskymi a nehospodárskymi činnosťami Súdny dvor vždy uvádzal, že každá činnosť, ktorá spočíva v ponuke tovaru a služieb na trhu, je hospodárskou činnosťou (15). |
| --- | --- |

11.

Pri objasňovaní rozdielu medzi hospodárskymi a nehospodárskymi činnosťami Súdny dvor vždy uvádzal, že každá činnosť, ktorá spočíva v ponuke tovaru a služieb na trhu, je hospodárskou činnosťou (15).

| 12. | Otázka existencie trhu pre určité služby môže závisieť od spôsobu organizácie týchto služieb v dotknutom členskom štáte (16). Pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú len tam, kde sa vykonáva určitá činnosť v trhovom prostredí. Hospodárska povaha určitých služieb sa preto môže v závislosti od členského štátu líšiť. Vzhľadom na politickú vôľu alebo hospodársky vývoj sa okrem toho môže zaradenie danej služby časom zmeniť. Činnosť, ktorá dnes nepredstavuje trhovú činnosť, sa ňou v budúcnosti môže stať a naopak. |
| --- | --- |

12.

Otázka existencie trhu pre určité služby môže závisieť od spôsobu organizácie týchto služieb v dotknutom členskom štáte (16). Pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú len tam, kde sa vykonáva určitá činnosť v trhovom prostredí. Hospodárska povaha určitých služieb sa preto môže v závislosti od členského štátu líšiť. Vzhľadom na politickú vôľu alebo hospodársky vývoj sa okrem toho môže zaradenie danej služby časom zmeniť. Činnosť, ktorá dnes nepredstavuje trhovú činnosť, sa ňou v budúcnosti môže stať a naopak.

| 13. | Rozhodnutie orgánu nedovoliť tretím stranám poskytovať určitú službu (napr. pretože si želá poskytovať túto službu interne) nevylučuje existenciu hospodárskej činnosti. Napriek takémuto uzavretiu trhu môže hospodárska činnosť existovať, ak by boli iní operátori ochotní a schopní poskytovať službu na danom trhu. Vo všeobecnosti nie je skutočnosť, že konkrétna služba je poskytovaná interne (17), pre hospodársku povahu činnosti relevantná (18). |
| --- | --- |

13.

Rozhodnutie orgánu nedovoliť tretím stranám poskytovať určitú službu (napr. pretože si želá poskytovať túto službu interne) nevylučuje existenciu hospodárskej činnosti. Napriek takémuto uzavretiu trhu môže hospodárska činnosť existovať, ak by boli iní operátori ochotní a schopní poskytovať službu na danom trhu. Vo všeobecnosti nie je skutočnosť, že konkrétna služba je poskytovaná interne (17), pre hospodársku povahu činnosti relevantná (18).

| 14. | Keďže sa rozdiel medzi hospodárskymi a nehospodárskymi službami odvíja od politických a hospodárskych daností v príslušnom členskom štáte, nie je možné vypracovať úplný zoznam činností, ktoré by sa a priori nemohli nikdy pokladať za hospodárske. Takýto zoznam by neposkytoval skutočnú právnu istotu, a preto by nebol veľmi užitočný. V nasledujúcich bodoch sa teda pozornosť upriamuje skôr na objasnenie tohto rozdielu v súvislosti s niekoľkými dôležitými oblasťami. |
| --- | --- |

14.

Keďže sa rozdiel medzi hospodárskymi a nehospodárskymi službami odvíja od politických a hospodárskych daností v príslušnom členskom štáte, nie je možné vypracovať úplný zoznam činností, ktoré by sa a priori nemohli nikdy pokladať za hospodárske. Takýto zoznam by neposkytoval skutočnú právnu istotu, a preto by nebol veľmi užitočný. V nasledujúcich bodoch sa teda pozornosť upriamuje skôr na objasnenie tohto rozdielu v súvislosti s niekoľkými dôležitými oblasťami.

| 15. | V zmluvách sa nenachádza žiadna definícia hospodárskej činnosti a v rámci judikatúry sa používajú rôzne kritériá pre uplatnenie pravidiel vnútorného trhu a pre uplatnenie právnych predpisov z oblasti hospodárskej súťaže (19). |
| --- | --- |

15.

V zmluvách sa nenachádza žiadna definícia hospodárskej činnosti a v rámci judikatúry sa používajú rôzne kritériá pre uplatnenie pravidiel vnútorného trhu a pre uplatnenie právnych predpisov z oblasti hospodárskej súťaže (19).

2.1.2.   Výkon verejných právomocí

| 16. | Z judikatúry Súdneho dvoja vyplýva, že článok 107 zmluvy sa neuplatňuje v prípade, že štát „vykonáva verejnú právomoc“ (20) alebo štátne orgány konajú „ako verejné orgány“ (21). Subjekt možno pokladať za subjekt vykonávajúci verejnú právomoc, ak predmetná činnosť je úlohou, ktorá je súčasťou základných funkcií štátu alebo je spojená s týmito funkciami svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podlieha (22). Vo všeobecnosti možno povedať, že pokiaľ sa členský štát nerozhodne zaviesť trhové mechanizmy, činnosti, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou prerogatív úradnej moci a ktoré vykonáva štát, nie sú hospodárskymi činnosťami. Sú to napríklad činnosti týkajúce sa:






  a) | armády a polície; |
| --- | --- | --- |

16.

Z judikatúry Súdneho dvoja vyplýva, že článok 107 zmluvy sa neuplatňuje v prípade, že štát „vykonáva verejnú právomoc“ (20) alebo štátne orgány konajú „ako verejné orgány“ (21). Subjekt možno pokladať za subjekt vykonávajúci verejnú právomoc, ak predmetná činnosť je úlohou, ktorá je súčasťou základných funkcií štátu alebo je spojená s týmito funkciami svojou povahou, cieľom a pravidlami, ktorým podlieha (22). Vo všeobecnosti možno povedať, že pokiaľ sa členský štát nerozhodne zaviesť trhové mechanizmy, činnosti, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou prerogatív úradnej moci a ktoré vykonáva štát, nie sú hospodárskymi činnosťami. Sú to napríklad činnosti týkajúce sa:

a)

armády a polície;

| b) | bezpečnosti a kontroly letovej prevádzky (23); |
| --- | --- |

b)

bezpečnosti a kontroly letovej prevádzky (23);

| c) | kontroly a bezpečnosti námornej dopravy (24); |
| --- | --- |

c)

kontroly a bezpečnosti námornej dopravy (24);

| d) | dohľadu nad znečisťovaním (25) a |
| --- | --- |

d)

dohľadu nad znečisťovaním (25) a

| e) | organizácie, financovania a výkonu trestov odňatia slobody (26). |
| --- | --- |

e)

organizácie, financovania a výkonu trestov odňatia slobody (26).

2.1.3.   Sociálne zabezpečenie

| 17. | Zaradenie systémov sociálneho zabezpečenia medzi systémy zahŕňajúce hospodárske činnosti závisí od ich štruktúry. Súdny dvor a Všeobecný súd rozlišujú medzi systémami opierajúcimi sa o zásadu solidarity a hospodárskymi systémami. |
| --- | --- |

17.

Zaradenie systémov sociálneho zabezpečenia medzi systémy zahŕňajúce hospodárske činnosti závisí od ich štruktúry. Súdny dvor a Všeobecný súd rozlišujú medzi systémami opierajúcimi sa o zásadu solidarity a hospodárskymi systémami.

| 18. | Súdny dvor a Všeobecný súd používajú rad kritérií na určenie toho, či sú systémy sociálneho zabezpečenia založené na solidarite, a preto nezahŕňajú hospodársku činnosť. Súbor faktorov, ktoré môžu byť v tejto súvislosti relevantné:






  a) | či je účasť v systéme povinná (27); |
| --- | --- | --- |

18.

Súdny dvor a Všeobecný súd používajú rad kritérií na určenie toho, či sú systémy sociálneho zabezpečenia založené na solidarite, a preto nezahŕňajú hospodársku činnosť. Súbor faktorov, ktoré môžu byť v tejto súvislosti relevantné:

a)

či je účasť v systéme povinná (27);

| b) | či má systém výhradne sociálny účel (28); |
| --- | --- |

b)

či má systém výhradne sociálny účel (28);

| c) | či je systém neziskový (29); |
| --- | --- |

c)

či je systém neziskový (29);

| d) | či sú dávky nezávislé od odvedených príspevkov (30); |
| --- | --- |

d)

či sú dávky nezávislé od odvedených príspevkov (30);

| e) | či výška dávky nie je ovplyvnená výškou príjmu poistenca (31) a |
| --- | --- |

e)

či výška dávky nie je ovplyvnená výškou príjmu poistenca (31) a

| f) | či na systém dohliada štát (32). |
| --- | --- |

f)

či na systém dohliada štát (32).

| 19. | Je potrebné rozlišovať medzi týmito systémami založenými na solidarite a ekonomickými systémami (33). Na rozdiel od systémov založených na solidarite sa ekonomické systémy zväčša vyznačujú:






  a) | nepovinným členstvom (34); |
| --- | --- | --- |

19.

Je potrebné rozlišovať medzi týmito systémami založenými na solidarite a ekonomickými systémami (33). Na rozdiel od systémov založených na solidarite sa ekonomické systémy zväčša vyznačujú:

a)

nepovinným členstvom (34);

| b) | uplatňovaním zásady kapitalizácie (závislosť nárokov na odvedených príspevkoch a finančných výsledkoch systému) (35); |
| --- | --- |

b)

uplatňovaním zásady kapitalizácie (závislosť nárokov na odvedených príspevkoch a finančných výsledkoch systému) (35);

| c) | orientáciou na dosahovanie zisku (36) a |
| --- | --- |

c)

orientáciou na dosahovanie zisku (36) a

| d) | poskytovaním doplnkového plnenia v porovnaní so základným systémom (37). |
| --- | --- |

d)

poskytovaním doplnkového plnenia v porovnaní so základným systémom (37).

| 20. | Niektoré systémy kombinujú prvky obidvoch kategórií. V takýchto prípadoch závisí klasifikácia systémov na analýze rozličných prvkov a ich príslušnej dôležitosti (38). |
| --- | --- |

20.

Niektoré systémy kombinujú prvky obidvoch kategórií. V takýchto prípadoch závisí klasifikácia systémov na analýze rozličných prvkov a ich príslušnej dôležitosti (38).

2.1.4.   Zdravotná starostlivosť

| 21. | Systémy zdravotnej starostlivosti v členských štátoch Únie sa od seba do značnej miery líšia. Miera, do akej rozliční poskytovatelia zdravotnej starostlivosti spolu navzájom súťažia v trhovom prostredí, závisí najmä od týchto vnútroštátnych daností. |
| --- | --- |

21.

Systémy zdravotnej starostlivosti v členských štátoch Únie sa od seba do značnej miery líšia. Miera, do akej rozliční poskytovatelia zdravotnej starostlivosti spolu navzájom súťažia v trhovom prostredí, závisí najmä od týchto vnútroštátnych daností.

| 22. | V niektorých členských štátoch sú verejné nemocnice neoddeliteľnou súčasťou národných systémov zdravotnej starostlivosti a takmer plne založené na zásade solidarity (39). Takéto nemocnice sú financované priamo z príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia a iných verejných zdrojov a svoje služby poskytujú bezplatne všetkým poistencom na základe univerzálneho pokrytia (40). Súdny dvor a Všeobecný súd potvrdili, že tam, kde existuje takáto štruktúra, príslušné organizácie nekonajú ako podniky (41). |
| --- | --- |

22.

V niektorých členských štátoch sú verejné nemocnice neoddeliteľnou súčasťou národných systémov zdravotnej starostlivosti a takmer plne založené na zásade solidarity (39). Takéto nemocnice sú financované priamo z príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia a iných verejných zdrojov a svoje služby poskytujú bezplatne všetkým poistencom na základe univerzálneho pokrytia (40). Súdny dvor a Všeobecný súd potvrdili, že tam, kde existuje takáto štruktúra, príslušné organizácie nekonajú ako podniky (41).

| 23. | Tam, kde existuje uvedená štruktúra, aj činnosti, ktoré samé osebe môžu byť hospodárskej povahy, ale vykonávajú sa len na účely poskytovania inej nehospodárskej služby, sú činnosti nehospodárskej povahy. Organizáciu, ktorá nakupuje tovar – aj keď ide o veľké množstvá – na účely ponuky nehospodárskej služby, nemožno označiť za podnik len preto, že je kupujúcim na danom trhu (42). |
| --- | --- |

23.

Tam, kde existuje uvedená štruktúra, aj činnosti, ktoré samé osebe môžu byť hospodárskej povahy, ale vykonávajú sa len na účely poskytovania inej nehospodárskej služby, sú činnosti nehospodárskej povahy. Organizáciu, ktorá nakupuje tovar – aj keď ide o veľké množstvá – na účely ponuky nehospodárskej služby, nemožno označiť za podnik len preto, že je kupujúcim na danom trhu (42).

| 24. | V mnohých iných členských štátoch ponúkajú nemocnice a iní poskytovatelia zdravotnej starostlivosti svoje služby za odplatu, ktorú inkasujú priamo od pacientov alebo od ich poisťovne (43). V takýchto systémoch existuje určitý stupeň hospodárskej súťaže medzi nemocnicami, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti. V tomto prípade skutočnosť, že služby zdravotnej starostlivosti poskytuje verejná nemocnica, nestačí na to, aby sa činnosť označila za nehospodársku. |
| --- | --- |

24.

V mnohých iných členských štátoch ponúkajú nemocnice a iní poskytovatelia zdravotnej starostlivosti svoje služby za odplatu, ktorú inkasujú priamo od pacientov alebo od ich poisťovne (43). V takýchto systémoch existuje určitý stupeň hospodárskej súťaže medzi nemocnicami, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti. V tomto prípade skutočnosť, že služby zdravotnej starostlivosti poskytuje verejná nemocnica, nestačí na to, aby sa činnosť označila za nehospodársku.

| 25. | Súdny dvor a Všeobecný súd takisto ozrejmili, že služby zdravotnej starostlivosti poskytované nezávislými a inými súkromnými lekármi za odplatu na ich vlastné riziko sa pokladajú za hospodársku činnosť (44). Rovnaké zásady platia aj v prípade nezávislých lekární. |
| --- | --- |

25.

Súdny dvor a Všeobecný súd takisto ozrejmili, že služby zdravotnej starostlivosti poskytované nezávislými a inými súkromnými lekármi za odplatu na ich vlastné riziko sa pokladajú za hospodársku činnosť (44). Rovnaké zásady platia aj v prípade nezávislých lekární.

2.1.5.   Vzdelávanie

| 26. | Vzdelávanie organizované vo verejných zariadeniach v rámci vnútroštátneho systému vzdelávania, ktoré je financované štátom a štát nad ním vykonáva dohľad, možno podľa judikatúry Únie pokladať za nehospodársku činnosť. V tejto súvislosti Súdny dvor uviedol, že štát
  „zriadením a udržaním takéhoto systému verejného vzdelávania financovaného vo všeobecnosti z verejných zdrojov a nie žiakmi alebo ich rodičmi ... sa nezúčastňuje na odplatných činnostiach, ale plní svoju úlohu voči obyvateľom v sociálnej, kultúrnej a vzdelávacej oblasti.“ (45) |
| --- | --- |

26.

Vzdelávanie organizované vo verejných zariadeniach v rámci vnútroštátneho systému vzdelávania, ktoré je financované štátom a štát nad ním vykonáva dohľad, možno podľa judikatúry Únie pokladať za nehospodársku činnosť. V tejto súvislosti Súdny dvor uviedol, že štát

„zriadením a udržaním takéhoto systému verejného vzdelávania financovaného vo všeobecnosti z verejných zdrojov a nie žiakmi alebo ich rodičmi ... sa nezúčastňuje na odplatných činnostiach, ale plní svoju úlohu voči obyvateľom v sociálnej, kultúrnej a vzdelávacej oblasti.“ (45)

| 27. | Podľa tej istej judikatúry nemá na nehospodársku povahu vzdelávania vo verejných zariadeniach v zásade vplyv ani skutočnosť, že žiaci alebo ich rodičia niekedy musia zaplatiť poplatok za výučbu alebo zápis do školy, ktorý predstavuje príspevok na prevádzkové náklady systému. Takéto finančné príspevky často kryjú iba zlomok skutočných nákladov na službu, a preto ich nemožno pokladať za poplatok za poskytovanú službu. Preto nemenia nehospodársku povahu služby poskytovania všeobecného vzdelávania, ktorá sa prevažne financuje z verejných zdrojov (46). Tieto zásady sa môžu vzťahovať na služby vzdelávania poskytované vo verejných zariadeniach, konkrétne na odborné vzdelávanie (47), súkromné a verejné základné školy (48) a materské školy (49), pedagogickú činnosť vykonávanú vo vedľajšom pracovnom pomere na univerzitách (50) a na poskytovanie vzdelávania na univerzitách (51). |
| --- | --- |

27.

Podľa tej istej judikatúry nemá na nehospodársku povahu vzdelávania vo verejných zariadeniach v zásade vplyv ani skutočnosť, že žiaci alebo ich rodičia niekedy musia zaplatiť poplatok za výučbu alebo zápis do školy, ktorý predstavuje príspevok na prevádzkové náklady systému. Takéto finančné príspevky často kryjú iba zlomok skutočných nákladov na službu, a preto ich nemožno pokladať za poplatok za poskytovanú službu. Preto nemenia nehospodársku povahu služby poskytovania všeobecného vzdelávania, ktorá sa prevažne financuje z verejných zdrojov (46). Tieto zásady sa môžu vzťahovať na služby vzdelávania poskytované vo verejných zariadeniach, konkrétne na odborné vzdelávanie (47), súkromné a verejné základné školy (48) a materské školy (49), pedagogickú činnosť vykonávanú vo vedľajšom pracovnom pomere na univerzitách (50) a na poskytovanie vzdelávania na univerzitách (51).

| 28. | Je potrebné odlíšiť tieto verejne poskytované služby vzdelávania od služieb financovaných prevažne rodičmi alebo žiakmi alebo z komerčných príjmov. Napríklad komerčné podniky, ktoré ponúkajú vyššie vzdelávanie hradené v plnej výške študentmi, patria jasne do tejto druhej kategórie. V určitých členských štátoch môžu verejné inštitúcie ponúkať aj služby vzdelávania, ktoré je vzhľadom na ich povahu, štruktúru financovania a existenciu konkurenčných súkromných organizácií potrebné pokladať za hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

28.

Je potrebné odlíšiť tieto verejne poskytované služby vzdelávania od služieb financovaných prevažne rodičmi alebo žiakmi alebo z komerčných príjmov. Napríklad komerčné podniky, ktoré ponúkajú vyššie vzdelávanie hradené v plnej výške študentmi, patria jasne do tejto druhej kategórie. V určitých členských štátoch môžu verejné inštitúcie ponúkať aj služby vzdelávania, ktoré je vzhľadom na ich povahu, štruktúru financovania a existenciu konkurenčných súkromných organizácií potrebné pokladať za hospodársku činnosť.

| 29. | Komisia v rámci spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (52) objasnila, že na určité činnosti univerzít a výskumných organizácií sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Týka sa to najmä činností výskumných organizácií, konkrétne:






  a) | vzdelávania zameraného na zvýšenie počtu a kvalifikácie ľudských zdrojov; |
| --- | --- | --- |

29.

Komisia v rámci spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (52) objasnila, že na určité činnosti univerzít a výskumných organizácií sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Týka sa to najmä činností výskumných organizácií, konkrétne:

a)

vzdelávania zameraného na zvýšenie počtu a kvalifikácie ľudských zdrojov;

| b) | realizácie nezávislého výskumu a vývoja vrátane spolupráce pri výskume a vývoji s cieľom rozšíriť poznatky a lepšie porozumieť a |
| --- | --- |

b)

realizácie nezávislého výskumu a vývoja vrátane spolupráce pri výskume a vývoji s cieľom rozšíriť poznatky a lepšie porozumieť a

| c) | rozširovania výsledkov výskumu. |
| --- | --- |

c)

rozširovania výsledkov výskumu.

| 30. | Komisia okrem toho objasnila, že činnosti v oblasti prenosu technológie (licencie, tvorba vedľajších produktov alebo iné formy spravovania poznatkov, ktoré vytvorila výskumná organizácia) sú nehospodárske, ak majú internú povahu (53) a všetky príjmy z týchto činností sa opätovne investujú do prvotných činností dotknutých výskumných organizácií (54). |
| --- | --- |

30.

Komisia okrem toho objasnila, že činnosti v oblasti prenosu technológie (licencie, tvorba vedľajších produktov alebo iné formy spravovania poznatkov, ktoré vytvorila výskumná organizácia) sú nehospodárske, ak majú internú povahu (53) a všetky príjmy z týchto činností sa opätovne investujú do prvotných činností dotknutých výskumných organizácií (54).

2.2.   Štátne zdroje

| 31. | Iba výhody poskytované priamo alebo nepriamo zo štátnych zdrojov môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy (55). Výhody financované zo súkromných zdrojov môžu mať za následok posilnenie pozície určitých podnikov, avšak nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 107 zmluvy. |
| --- | --- |

31.

Iba výhody poskytované priamo alebo nepriamo zo štátnych zdrojov môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy (55). Výhody financované zo súkromných zdrojov môžu mať za následok posilnenie pozície určitých podnikov, avšak nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 107 zmluvy.

| 32. | Tento presun štátnych zdrojov môže mať mnoho foriem, ako sú priame granty, daňové dobropisy a iné vecné dávky. Najmä skutočnosť, že štát nepožaduje za určité služby trhové ceny predstavuje vzdanie sa štátnych zdrojov. Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci C-482/99 Francúzsko/Komisia
   (56) potvrdil, že zdroje verejného podniku predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 107 zmluvy, pretože verejné orgány môžu tieto zdroje kontrolovať. V prípadoch, v ktorých je podnik poverený vykonávaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu financovaný zo zdrojov poskytnutých verejným podnikom a toto financovanie je pripísateľné štátu, takéto financovanie môže predstavovať štátnu pomoc. |
| --- | --- |

32.

Tento presun štátnych zdrojov môže mať mnoho foriem, ako sú priame granty, daňové dobropisy a iné vecné dávky. Najmä skutočnosť, že štát nepožaduje za určité služby trhové ceny predstavuje vzdanie sa štátnych zdrojov. Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci C-482/99 Francúzsko/Komisia
   (56) potvrdil, že zdroje verejného podniku predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 107 zmluvy, pretože verejné orgány môžu tieto zdroje kontrolovať. V prípadoch, v ktorých je podnik poverený vykonávaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu financovaný zo zdrojov poskytnutých verejným podnikom a toto financovanie je pripísateľné štátu, takéto financovanie môže predstavovať štátnu pomoc.

| 33. | Udelenie licencií na využívanie verejného priestoru alebo iných osobitných alebo výhradných práv s hospodárskou hodnotou bez uskutočnenia postupu verejného obstarávania môže predstavovať vzdanie sa štátnych zdrojov a poskytnúť príjemcom výhodu (57). |
| --- | --- |

33.

Udelenie licencií na využívanie verejného priestoru alebo iných osobitných alebo výhradných práv s hospodárskou hodnotou bez uskutočnenia postupu verejného obstarávania môže predstavovať vzdanie sa štátnych zdrojov a poskytnúť príjemcom výhodu (57).

| 34. | Členské štáty v niektorých prípadoch môžu financovať vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu z poplatkov a príspevkov odvádzaných určitými podnikmi alebo používateľmi tak, že tieto príjmy presunie na podniky poverené poskytovaním tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Tento typ financovania skúmal Súdny dvor najmä vo svojom rozsudku vo veci 173/73 Taliansko/Komisia
   (58), kde uviedol, že:
  „keďže predmetné prostriedky sú financované z povinných príspevkov vyplývajúcich z právnych predpisov štátu a pretože, ako sa v tomto prípade ukazuje, sú spravované a prideľované v súlade s ustanoveniami týchto právnych predpisov, je potrebné ich pokladať za štátne zdroje v zmysle článku (107 zmluvy), hoci ich spravujú inštitúcie, ktoré nie sú verejnými orgánmi.“ |
| --- | --- |

34.

Členské štáty v niektorých prípadoch môžu financovať vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu z poplatkov a príspevkov odvádzaných určitými podnikmi alebo používateľmi tak, že tieto príjmy presunie na podniky poverené poskytovaním tejto služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Tento typ financovania skúmal Súdny dvor najmä vo svojom rozsudku vo veci 173/73 Taliansko/Komisia
   (58), kde uviedol, že:

„keďže predmetné prostriedky sú financované z povinných príspevkov vyplývajúcich z právnych predpisov štátu a pretože, ako sa v tomto prípade ukazuje, sú spravované a prideľované v súlade s ustanoveniami týchto právnych predpisov, je potrebné ich pokladať za štátne zdroje v zmysle článku (107 zmluvy), hoci ich spravujú inštitúcie, ktoré nie sú verejnými orgánmi.“

| 35. | Podobne vo svojom rozsudku v spojených veciach C-78/90 až C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest
   (59) Súdny dvor potvrdil, že opatrenia financované z parafiškálnych poplatkov predstavujú opatrenia financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

35.

Podobne vo svojom rozsudku v spojených veciach C-78/90 až C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest
   (59) Súdny dvor potvrdil, že opatrenia financované z parafiškálnych poplatkov predstavujú opatrenia financované zo štátnych zdrojov.

| 36. | Podobne aj kompenzačné platby za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sú financované z parafiškálnych poplatkov alebo povinných príspevkov uvalených štátom, spravované a rozdeľované v súlade s ustanoveniami právnych predpisov, sú povinnými platbami zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

36.

Podobne aj kompenzačné platby za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sú financované z parafiškálnych poplatkov alebo povinných príspevkov uvalených štátom, spravované a rozdeľované v súlade s ustanoveniami právnych predpisov, sú povinnými platbami zo štátnych zdrojov.

2.3.   Vplyv na obchod

| 37. | Aby sa na náhradu za službu vo verejnom záujme vzťahoval článok 107 zmluvy, musí ovplyvňovať alebo hroziť ovplyvnením obchodu medzi členskými štátmi. Takýto vplyv vo všeobecnosti počíta s existenciou trhu otvoreného hospodárskej súťaži. Preto tam, kde sa trhy otvorili hospodárskej súťaži, buď na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov, alebo na základe hospodárskeho vývoja, sa uplatňujú pravidlá štátnej pomoci. V takýchto situáciách si členské štáty ponechávajú na vlastné uváženie, ako budú definovať, organizovať a financovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktoré sa vzťahuje kontrola v oblasti štátnej pomoci, ak poskytovateľ tejto služby – či už súkromný alebo verejný (vrátane interného) – dostáva náhradu. Ak je trh vyhradený iba jedinému podniku (vrátane interného poskytovateľa), jemu udeľovaná náhrada takisto podlieha kontrole v oblasti štátnej pomoci. Tam, kde bola hospodárska činnosť otvorená hospodárskej súťaži, môžu rozhodnutia o poskytovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s použitím iných metód ako je verejné obstarávanie, ktoré zaručuje najnižšie náklady pre verejnosť, mať za následok narušenie hospodárskej súťaže vo forme zabránenia konkurentom v ich vstupe na trh, prípadne môže uľahčiť rozširovanie sa príjemcu na iných trhoch. K narušeniu môže dôjsť aj na trhoch so vstupmi. Pomoc poskytnutá podniku pôsobiacemu na neliberalizovanom trhu môže však ovplyvniť obchod, ak prijímajúci podnik pôsobí aj na liberalizovaných trhoch (60). |
| --- | --- |

37.

Aby sa na náhradu za službu vo verejnom záujme vzťahoval článok 107 zmluvy, musí ovplyvňovať alebo hroziť ovplyvnením obchodu medzi členskými štátmi. Takýto vplyv vo všeobecnosti počíta s existenciou trhu otvoreného hospodárskej súťaži. Preto tam, kde sa trhy otvorili hospodárskej súťaži, buď na základe právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov, alebo na základe hospodárskeho vývoja, sa uplatňujú pravidlá štátnej pomoci. V takýchto situáciách si členské štáty ponechávajú na vlastné uváženie, ako budú definovať, organizovať a financovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktoré sa vzťahuje kontrola v oblasti štátnej pomoci, ak poskytovateľ tejto služby – či už súkromný alebo verejný (vrátane interného) – dostáva náhradu. Ak je trh vyhradený iba jedinému podniku (vrátane interného poskytovateľa), jemu udeľovaná náhrada takisto podlieha kontrole v oblasti štátnej pomoci. Tam, kde bola hospodárska činnosť otvorená hospodárskej súťaži, môžu rozhodnutia o poskytovaní služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s použitím iných metód ako je verejné obstarávanie, ktoré zaručuje najnižšie náklady pre verejnosť, mať za následok narušenie hospodárskej súťaže vo forme zabránenia konkurentom v ich vstupe na trh, prípadne môže uľahčiť rozširovanie sa príjemcu na iných trhoch. K narušeniu môže dôjsť aj na trhoch so vstupmi. Pomoc poskytnutá podniku pôsobiacemu na neliberalizovanom trhu môže však ovplyvniť obchod, ak prijímajúci podnik pôsobí aj na liberalizovaných trhoch (60).

| 38. | Opatrenia pomoci môžu ovplyvniť obchod aj v tom prípade, že prijímajúci podnik sám nevykonáva cezhraničnú činnosť. V takýchto prípadoch sa domáca ponuka môže zachovať alebo zvýšiť, v dôsledku čoho budú mať podniky so sídlom v iných členských štátoch menej príležitostí ponúkať svoje služby v danom členskom štáte (61). |
| --- | --- |

38.

Opatrenia pomoci môžu ovplyvniť obchod aj v tom prípade, že prijímajúci podnik sám nevykonáva cezhraničnú činnosť. V takýchto prípadoch sa domáca ponuka môže zachovať alebo zvýšiť, v dôsledku čoho budú mať podniky so sídlom v iných členských štátoch menej príležitostí ponúkať svoje služby v danom členskom štáte (61).

| 39. | Podľa judikatúry Súdneho dvora neexistuje limit ani percento, pod úrovňou ktorého možno tvrdiť, že obchod medzi členskými štátmi nebol ovplyvnený (62). Relatívne malá suma pomoci alebo relatívne malá veľkosť prijímajúceho podniku neznamená a priori, že obchod medzi členskými štátmi nemôže byť ovplyvnený. |
| --- | --- |

39.

Podľa judikatúry Súdneho dvora neexistuje limit ani percento, pod úrovňou ktorého možno tvrdiť, že obchod medzi členskými štátmi nebol ovplyvnený (62). Relatívne malá suma pomoci alebo relatívne malá veľkosť prijímajúceho podniku neznamená a priori, že obchod medzi členskými štátmi nemôže byť ovplyvnený.

| 40. | Na druhej strane dospela Komisia vo viacerých prípadoch k záveru, že činnosti mali iba miestny charakter a neovplyvnili obchod medzi členskými štátmi. Príklady:






  a) | bazény, ktoré bude využívať prevažne miestne obyvateľstvo (63); |
| --- | --- | --- |

40.

Na druhej strane dospela Komisia vo viacerých prípadoch k záveru, že činnosti mali iba miestny charakter a neovplyvnili obchod medzi členskými štátmi. Príklady:

a)

bazény, ktoré bude využívať prevažne miestne obyvateľstvo (63);

| b) | miestne nemocnice určené výlučne pre miestne obyvateľstvo (64); |
| --- | --- |

b)

miestne nemocnice určené výlučne pre miestne obyvateľstvo (64);

| c) | miestne múzeá, pri ktorých nie je pravdepodobné, že by prilákali cezhraničných návštevníkov (65) a |
| --- | --- |

c)

miestne múzeá, pri ktorých nie je pravdepodobné, že by prilákali cezhraničných návštevníkov (65) a

| d) | miestne kultúrne podujatia, ktorých potenciálny okruh návštevníkov je obmedzený na danú oblasť (66). |
| --- | --- |

d)

miestne kultúrne podujatia, ktorých potenciálny okruh návštevníkov je obmedzený na danú oblasť (66).

| 41. | Komisia nemusí skúmať celú finančnú podporu poskytnutú členským štátom. V nariadení (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (67) sa uvádza, že na pomoc, ktorej výška neprekračuje 200 000 EUR na jeden podnik za ktorékoľvek obdobie troch rokov, sa článok 107 ods. 1 zmluvy nevzťahuje. Osobitné prahy pomoci de minimis sa uplatňujú v doprave, rybolove a poľnohospodárstve (68) a Komisia zamýšľa prijať nariadenie, kde bude stanovený osobitný prah pomoci de minimis v prípade miestnych služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

41.

Komisia nemusí skúmať celú finančnú podporu poskytnutú členským štátom. V nariadení (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (67) sa uvádza, že na pomoc, ktorej výška neprekračuje 200 000 EUR na jeden podnik za ktorékoľvek obdobie troch rokov, sa článok 107 ods. 1 zmluvy nevzťahuje. Osobitné prahy pomoci de minimis sa uplatňujú v doprave, rybolove a poľnohospodárstve (68) a Komisia zamýšľa prijať nariadenie, kde bude stanovený osobitný prah pomoci de minimis v prípade miestnych služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

3.   PODMIENKY, ZA KTORÝCH NÁHRADA ZA SLUŽBU VO VEREJNOM ZÁUJME NEPREDSTAVUJE ŠTÁTNU POMOC

3.1.   Kritériá zavedené Súdnym dvorom

| 42. | Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Altmark (69) poskytol ďalšie objasnenie v súvislosti s podmienkami, za ktorých náhrada za služby vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa ňou neposkytuje žiadna výhoda. |
| --- | --- |

42.

Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Altmark (69) poskytol ďalšie objasnenie v súvislosti s podmienkami, za ktorých náhrada za služby vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa ňou neposkytuje žiadna výhoda.

| 43. | Podľa Súdneho dvora:
  „Keďže štátna intervencia musí byť považovaná za kompenzáciu predstavujúcu protihodnotu za služby poskytnuté podnikmi, ktorým bola pomoc poskytnutá na realizáciu služieb vo verejnom záujme, pričom tieto podniky v skutočnosti nemajú finančnú výhodu a uvedená intervencia nemá teda za účinok privodenie výhodnejšieho súťažného postavenia vo vzťahu ku konkurenčným podnikom, takáto intervencia nespadá do pôsobnosti článku (107 ods. 1 zmluvy). Napriek tomu, ak takáto kompenzácia nemá byť v konkrétnom prípade kvalifikovaná ako štátna pomoc, je treba splniť určité podmienky.






  — | ... Po prvé, podnik, ktorý prijíma takúto kompenzáciu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované. ... |
| --- | --- | --- |

43.

Podľa Súdneho dvora:

„Keďže štátna intervencia musí byť považovaná za kompenzáciu predstavujúcu protihodnotu za služby poskytnuté podnikmi, ktorým bola pomoc poskytnutá na realizáciu služieb vo verejnom záujme, pričom tieto podniky v skutočnosti nemajú finančnú výhodu a uvedená intervencia nemá teda za účinok privodenie výhodnejšieho súťažného postavenia vo vzťahu ku konkurenčným podnikom, takáto intervencia nespadá do pôsobnosti článku (107 ods. 1 zmluvy). Napriek tomu, ak takáto kompenzácia nemá byť v konkrétnom prípade kvalifikovaná ako štátna pomoc, je treba splniť určité podmienky.

—

... Po prvé, podnik, ktorý prijíma takúto kompenzáciu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované. ...

| — | ... Po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočíta kompenzácia, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené, aby sa vylúčilo, že kompenzácia bude predstavovať ekonomickú výhodu, ktorá je spôsobilá zvýhodniť prijímajúci podnik vo vzťahu ku konkurenčným podnikom. ... Takisto, kompenzácia poskytnutá členským štátom na krytie strát, ktoré dosiahol podnik bez toho, aby boli predtým jasne stanovené kritériá, pokiaľ sa neskôr ukáže, že realizácie určitých služieb v rámci výkonu záväzkov služby vo verejnom záujme nebolo ekonomicky možné, predstavuje finančnú intervenciu, ktorá spadá pod pojem štátnej pomoci v zmysle článku (107 ods. 1 zmluvy). |
| --- | --- |

—

... Po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočíta kompenzácia, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené, aby sa vylúčilo, že kompenzácia bude predstavovať ekonomickú výhodu, ktorá je spôsobilá zvýhodniť prijímajúci podnik vo vzťahu ku konkurenčným podnikom. ... Takisto, kompenzácia poskytnutá členským štátom na krytie strát, ktoré dosiahol podnik bez toho, aby boli predtým jasne stanovené kritériá, pokiaľ sa neskôr ukáže, že realizácie určitých služieb v rámci výkonu záväzkov služby vo verejnom záujme nebolo ekonomicky možné, predstavuje finančnú intervenciu, ktorá spadá pod pojem štátnej pomoci v zmysle článku (107 ods. 1 zmluvy).

| — | ... Po tretie, kompenzácia nemôže prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, berúc do úvahy príslušné tržby, ako aj primeraný zisk .... |
| --- | --- |

—

... Po tretie, kompenzácia nemôže prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, berúc do úvahy príslušné tržby, ako aj primeraný zisk ....

| — | ... Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme v konkrétnom prípade neuskutočňuje prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže umožňujúcej vybrať kandidáta schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej kompenzácie musí byť určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami vynaložil pri realizácii týchto záväzkov zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii záväzkov služby vo verejnom záujme“ (70). |
| --- | --- |

—

... Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme v konkrétnom prípade neuskutočňuje prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže umožňujúcej vybrať kandidáta schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej kompenzácie musí byť určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami vynaložil pri realizácii týchto záväzkov zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii záväzkov služby vo verejnom záujme“ (70).

| 44. | Oddiely 3.2 až 3.6 sú venované rozličným požiadavkám zavedeným judikatúrou vo veci Altmark, konkrétne pojmu služba všeobecného hospodárskeho záujmu na účely článku 106 zmluvy (71), potrebe poverovacieho aktu (72), záväzku definovať parametre náhrady (73), zásadám týkajúcim sa predchádzania poskytovaniu nadmernej náhrady (74) a zásadám týkajúcim sa výberu poskytovateľa (75). |
| --- | --- |

44.

Oddiely 3.2 až 3.6 sú venované rozličným požiadavkám zavedeným judikatúrou vo veci Altmark, konkrétne pojmu služba všeobecného hospodárskeho záujmu na účely článku 106 zmluvy (71), potrebe poverovacieho aktu (72), záväzku definovať parametre náhrady (73), zásadám týkajúcim sa predchádzania poskytovaniu nadmernej náhrady (74) a zásadám týkajúcim sa výberu poskytovateľa (75).

3.2.   Existencia služby všeobecného hospodárskeho záujmu

| 45. | Pojem služba všeobecného hospodárskeho záujmu sa neustále vyvíja a závisí okrem iného od potrieb občanov, vývoju technológií a trhu a spoločenským a politickým preferenciám v dotknutých členských štátoch. Súdny dvor stanovil, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú služby, ktoré vykazujú osobitné črty v porovnaní s ostatnými hospodárskymi činnosťami (76). |
| --- | --- |

45.

Pojem služba všeobecného hospodárskeho záujmu sa neustále vyvíja a závisí okrem iného od potrieb občanov, vývoju technológií a trhu a spoločenským a politickým preferenciám v dotknutých členských štátoch. Súdny dvor stanovil, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú služby, ktoré vykazujú osobitné črty v porovnaní s ostatnými hospodárskymi činnosťami (76).

| 46. | Pri neexistencii osobitných pravidiel Únie, ktoré by definovali rozsah existencie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, majú členské štáty široké pole vlastného uváženia pri definovaní ktorejkoľvek služby ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu a pri poskytovaní náhrady poskytovateľovi takejto služby. Právomoci Komisie v tejto oblasti sú obmedzené na kontrolu, či sa konkrétny členský štát pri označení služby za službu všeobecného hospodárskeho záujmu nedopustil zjavnej chyby (77), a na posúdenie, či náhrada neobsahovala štátnu pomoc. Ak existujú osobitné pravidlá Únie, podlieha voľné uváženie členských štátov týmto pravidlám bez toho, aby bola dotknutá povinnosť Komisie posúdiť, či služby všeobecného hospodárskeho záujmu boli správne definované na účely kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

46.

Pri neexistencii osobitných pravidiel Únie, ktoré by definovali rozsah existencie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, majú členské štáty široké pole vlastného uváženia pri definovaní ktorejkoľvek služby ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu a pri poskytovaní náhrady poskytovateľovi takejto služby. Právomoci Komisie v tejto oblasti sú obmedzené na kontrolu, či sa konkrétny členský štát pri označení služby za službu všeobecného hospodárskeho záujmu nedopustil zjavnej chyby (77), a na posúdenie, či náhrada neobsahovala štátnu pomoc. Ak existujú osobitné pravidlá Únie, podlieha voľné uváženie členských štátov týmto pravidlám bez toho, aby bola dotknutá povinnosť Komisie posúdiť, či služby všeobecného hospodárskeho záujmu boli správne definované na účely kontroly štátnej pomoci.

| 47. | Prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark vyžaduje definíciu úlohy poskytovať službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Táto podmienka sa zhoduje s podmienkou uvedenou v článku 106 ods. 2 zmluvy (78). Z článku 106 ods. 2 zmluvy vyplýva, že podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú podnikmi poverenými „zvláštnou úlohou“ (79). Vo všeobecnosti poverenie „zvláštnou úlohou – službou vo verejnom záujme“ zahŕňa poskytovanie služieb, ktoré by na seba podnik, ak by myslel na svoje vlastné obchodné záujmy, neprevzal alebo by ich neprevzal v tom istom rozsahu alebo za tých istých podmienok (80). Členské štáty alebo Únia môžu použitím kritéria všeobecného záujmu spojiť poskytovanie týchto služieb s určitými záväzkami. |
| --- | --- |

47.

Prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark vyžaduje definíciu úlohy poskytovať službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Táto podmienka sa zhoduje s podmienkou uvedenou v článku 106 ods. 2 zmluvy (78). Z článku 106 ods. 2 zmluvy vyplýva, že podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sú podnikmi poverenými „zvláštnou úlohou“ (79). Vo všeobecnosti poverenie „zvláštnou úlohou – službou vo verejnom záujme“ zahŕňa poskytovanie služieb, ktoré by na seba podnik, ak by myslel na svoje vlastné obchodné záujmy, neprevzal alebo by ich neprevzal v tom istom rozsahu alebo za tých istých podmienok (80). Členské štáty alebo Únia môžu použitím kritéria všeobecného záujmu spojiť poskytovanie týchto služieb s určitými záväzkami.

| 48. | Komisia sa teda domnieva, že by nebolo vhodné spájať plnenie konkrétnych záväzkov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s činnosťou, ktorá už je alebo môže byť v uspokojivej miere a za podmienok – napr. pokiaľ ide o cenu, objektívne znaky kvality, kontinuitu a prístup k službe – zlučiteľných s verejným záujmom, ako ho definuje štát, vykonávaná podnikmi pôsobiacimi za bežných trhových podmienok (81). Pokiaľ ide o otázku, či môže službu poskytnúť trh, posúdenie Komisie je obmedzené na kontrolu, či členský štát neurobil zjavnú chybu. |
| --- | --- |

48.

Komisia sa teda domnieva, že by nebolo vhodné spájať plnenie konkrétnych záväzkov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu s činnosťou, ktorá už je alebo môže byť v uspokojivej miere a za podmienok – napr. pokiaľ ide o cenu, objektívne znaky kvality, kontinuitu a prístup k službe – zlučiteľných s verejným záujmom, ako ho definuje štát, vykonávaná podnikmi pôsobiacimi za bežných trhových podmienok (81). Pokiaľ ide o otázku, či môže službu poskytnúť trh, posúdenie Komisie je obmedzené na kontrolu, či členský štát neurobil zjavnú chybu.

| 49. | Dôležitým príkladom tejto zásady je sektor širokopásmových sietí, pre ktorý už Komisia vydala jasné usmernenia, pokiaľ ide o typ činností, ktoré možno pokladať za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia sa najmä domnieva, že v oblastiach, v ktorých už súkromní investori investovali do infraštruktúry širokopásmových sietí (alebo, v ktorých práve ďalej rozširujú svoju sieťovú infraštruktúru) a už tu poskytujú konkurencieschopné služby širokopásmového pripojenia s primeraným pokrytím, by sa zavádzanie paralelnej širokopásmovej infraštruktúry nemalo pokladať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Naproti tomu v oblastiach, v ktorých investori nie sú schopní poskytovať primerané širokopásmové pokrytie, možno za určitých podmienok poskytnúť náhradu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (82). |
| --- | --- |

49.

Dôležitým príkladom tejto zásady je sektor širokopásmových sietí, pre ktorý už Komisia vydala jasné usmernenia, pokiaľ ide o typ činností, ktoré možno pokladať za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia sa najmä domnieva, že v oblastiach, v ktorých už súkromní investori investovali do infraštruktúry širokopásmových sietí (alebo, v ktorých práve ďalej rozširujú svoju sieťovú infraštruktúru) a už tu poskytujú konkurencieschopné služby širokopásmového pripojenia s primeraným pokrytím, by sa zavádzanie paralelnej širokopásmovej infraštruktúry nemalo pokladať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Naproti tomu v oblastiach, v ktorých investori nie sú schopní poskytovať primerané širokopásmové pokrytie, možno za určitých podmienok poskytnúť náhradu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (82).

| 50. | Komisia sa takisto domnieva, že služby, ktoré sa majú označiť za služby všeobecného hospodárskeho záujmu, musia byť určené pre občanov alebo byť v záujme spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

50.

Komisia sa takisto domnieva, že služby, ktoré sa majú označiť za služby všeobecného hospodárskeho záujmu, musia byť určené pre občanov alebo byť v záujme spoločnosti ako celku.

3.3.   Poverovací akt

| 51. | Aby bolo možné uplatniť článok 106 ods. 2 zmluvy, poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu musí byť poverený jeden podnik alebo viacero podnikov. Predmetné podniky teda museli byť štátom poverené vykonávaním osobitnej úlohy (83). Aj podľa prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark musí mať podnik záväzok poskytovať službu vo verejnom záujme. Aby sa teda zabezpečil súlad s judikatúrou vo veci Altmark, je potrebné poverenie službou vo verejnom záujme, v ktorom sa definujú záväzky predmetných podnikov a orgánu. |
| --- | --- |

51.

Aby bolo možné uplatniť článok 106 ods. 2 zmluvy, poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu musí byť poverený jeden podnik alebo viacero podnikov. Predmetné podniky teda museli byť štátom poverené vykonávaním osobitnej úlohy (83). Aj podľa prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark musí mať podnik záväzok poskytovať službu vo verejnom záujme. Aby sa teda zabezpečil súlad s judikatúrou vo veci Altmark, je potrebné poverenie službou vo verejnom záujme, v ktorom sa definujú záväzky predmetných podnikov a orgánu.

| 52. | Služba vo verejnom záujme musí byť pridelená prostredníctvom aktu, ktorý môže mať v závislosti od právnych predpisov členských štátov formu legislatívneho alebo regulačného nástroja alebo zmluvy. Môže sa stanoviť aj vo viacerých aktoch. V takýchto prípadoch Komisia zvyčajne vyžaduje, aby boli v akte alebo súboroch stanovené aspoň tieto elementy:






  a) | obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme; |
| --- | --- | --- |

52.

Služba vo verejnom záujme musí byť pridelená prostredníctvom aktu, ktorý môže mať v závislosti od právnych predpisov členských štátov formu legislatívneho alebo regulačného nástroja alebo zmluvy. Môže sa stanoviť aj vo viacerých aktoch. V takýchto prípadoch Komisia zvyčajne vyžaduje, aby boli v akte alebo súboroch stanovené aspoň tieto elementy:

a)

obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme;

| b) | príslušný podnik a prípadne príslušné územie; |
| --- | --- |

b)

príslušný podnik a prípadne príslušné územie;

| c) | povaha akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom; |
| --- | --- |

c)

povaha akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom;

| d) | parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady a |
| --- | --- |

d)

parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady a

| e) | opatrenia na predchádzanie vzniku nadmernej náhrady a na vrátenie takejto nadmernej náhrady. |
| --- | --- |

e)

opatrenia na predchádzanie vzniku nadmernej náhrady a na vrátenie takejto nadmernej náhrady.

| 53. | Zapojenie poskytovateľa do procesu, v rámci ktorého je poverený poskytovaním služby vo verejnom záujme, neznamená, že toto poslanie nie je výsledkom aktu verejného orgánu, aj keď poverenie bolo vydané na žiadosť poskytovateľa služby (84). V niektorých členských štátoch nie je pre orgány nezvyčajné financovať služby, ktoré vyvinul a navrhol sám poskytovateľ. Orgán však musí rozhodnúť, či schváli návrh poskytovateľa, ešte pred poskytnutím náhrady. Nie je podstatné, či potrebné prvky poverovacieho aktu sú zahrnuté priamo do rozhodnutia o akceptovaní návrhu poskytovateľa, alebo či dôjde k uzavretiu osobitného právneho aktu, napr. zmluvy s poskytovateľom. |
| --- | --- |

53.

Zapojenie poskytovateľa do procesu, v rámci ktorého je poverený poskytovaním služby vo verejnom záujme, neznamená, že toto poslanie nie je výsledkom aktu verejného orgánu, aj keď poverenie bolo vydané na žiadosť poskytovateľa služby (84). V niektorých členských štátoch nie je pre orgány nezvyčajné financovať služby, ktoré vyvinul a navrhol sám poskytovateľ. Orgán však musí rozhodnúť, či schváli návrh poskytovateľa, ešte pred poskytnutím náhrady. Nie je podstatné, či potrebné prvky poverovacieho aktu sú zahrnuté priamo do rozhodnutia o akceptovaní návrhu poskytovateľa, alebo či dôjde k uzavretiu osobitného právneho aktu, napr. zmluvy s poskytovateľom.

3.4.   Parametre náhrady

| 54. | Parametre, ktoré slúžia ako základ pre výpočet výšky náhrady musia byť stanovené objektívne a transparentne vopred, aby sa zabezpečilo, že neposkytujú hospodársku výhodu prijímajúcemu podniku oproti jeho konkurentom. |
| --- | --- |

54.

Parametre, ktoré slúžia ako základ pre výpočet výšky náhrady musia byť stanovené objektívne a transparentne vopred, aby sa zabezpečilo, že neposkytujú hospodársku výhodu prijímajúcemu podniku oproti jeho konkurentom.

| 55. | Potreba stanovenia parametrov pre výpočet náhrady vopred neznamená, že náhrada sa musí vypočítať na základe špecifického vzorca (napr. určitá cena za deň, za jedlo, za cestujúceho alebo za počet používateľov). Podstatné je len to, aby bolo od začiatku jasné, ako sa bude výška náhrady stanovovať. |
| --- | --- |

55.

Potreba stanovenia parametrov pre výpočet náhrady vopred neznamená, že náhrada sa musí vypočítať na základe špecifického vzorca (napr. určitá cena za deň, za jedlo, za cestujúceho alebo za počet používateľov). Podstatné je len to, aby bolo od začiatku jasné, ako sa bude výška náhrady stanovovať.

| 56. | Ak sa orgán rozhodne poskytnúť náhradu pre všetky nákladové položky poskytovateľa, musí stanoviť už na začiatku, ako sa tieto náklady určia a vypočítajú. V tejto súvislosti možno zohľadniť iba náklady priamo spojené s poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Všetky príjmy, ktoré podnik dosiahne z poskytovania služby všeobecného hospodárskeho záujmu, je potrebné odčítať. |
| --- | --- |

56.

Ak sa orgán rozhodne poskytnúť náhradu pre všetky nákladové položky poskytovateľa, musí stanoviť už na začiatku, ako sa tieto náklady určia a vypočítajú. V tejto súvislosti možno zohľadniť iba náklady priamo spojené s poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Všetky príjmy, ktoré podnik dosiahne z poskytovania služby všeobecného hospodárskeho záujmu, je potrebné odčítať.

| 57. | Ak bol podniku v rámci jeho náhrady ponúknutý primeraný zisk, poverovací akt musí obsahovať aj kritériá na výpočet tohto zisku. |
| --- | --- |

57.

Ak bol podniku v rámci jeho náhrady ponúknutý primeraný zisk, poverovací akt musí obsahovať aj kritériá na výpočet tohto zisku.

| 58. | Ak bolo stanovené, že počas trvania poverenia bude vykonaná revízia výšky náhrady, v poverovacom akte musí byť takáto revízia uvedená spolu s akýmkoľvek jej dosahom, ktorý môže mať na celkovú výšku náhrady. |
| --- | --- |

58.

Ak bolo stanovené, že počas trvania poverenia bude vykonaná revízia výšky náhrady, v poverovacom akte musí byť takáto revízia uvedená spolu s akýmkoľvek jej dosahom, ktorý môže mať na celkovú výšku náhrady.

| 59. | Ak sa vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu pridelí na základe výberového konania, metóda výpočtu náhrady musí byť zahrnutá medzi informáciami poskytnutými všetkým podnikom, ktoré sa chcú zúčastniť konania. |
| --- | --- |

59.

Ak sa vykonávanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu pridelí na základe výberového konania, metóda výpočtu náhrady musí byť zahrnutá medzi informáciami poskytnutými všetkým podnikom, ktoré sa chcú zúčastniť konania.

3.5.   Predchádzanie nadmernej náhrade

| 60. | Podľa tretieho kritériá rozsudku vo veci Altmark náhrada nesmie prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku. Preto musí byť o akomkoľvek mechanizme týkajúcom sa výberu poskytovateľa služby rozhodnuté tak, aby bola úroveň náhrady stanovená na základe týchto prvkov. |
| --- | --- |

60.

Podľa tretieho kritériá rozsudku vo veci Altmark náhrada nesmie prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme, pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku. Preto musí byť o akomkoľvek mechanizme týkajúcom sa výberu poskytovateľa služby rozhodnuté tak, aby bola úroveň náhrady stanovená na základe týchto prvkov.

| 61. | Primeraný zisk by sa mal chápať ako miera rentability kapitálu (85), ktorú by vyžadoval bežný podnik zvažujúci – pri zohľadnení úrovne rizika – či bude, alebo nebude poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas celého trvania obdobia poverenia. Úroveň rizika závisí od dotknutého sektora, druhu služby a povahy mechanizmu náhrad. Miera by sa podľa možnosti mala stanoviť na základe miery rentability kapitálu, ktorá sa dosahuje pri podobných typoch zákaziek na poskytovanie služieb vo verejnom záujme v konkurenčných podmienkach (napr. zákaziek zadaných v rámci postupu verejného obstarávania). V sektoroch, v ktorých nie je žiadny podnik porovnateľný s podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, možno odkázať na porovnateľné podniky nachádzajúce sa v iných členských štátoch alebo prípadne v iných sektoroch za predpokladu, že sa zohľadní osobitný charakter každého sektoru. Pri určovaní toho, čo predstavuje primeraný zisk, môžu členské štáty zaviesť stimulujúce kritériá týkajúce sa najmä kvality poskytovanej služby a zvýšenia efektívnosti produkcie. Zvýšenie efektívnosti nemožno dosahovať na úkor kvality poskytovanej služby. |
| --- | --- |

61.

Primeraný zisk by sa mal chápať ako miera rentability kapitálu (85), ktorú by vyžadoval bežný podnik zvažujúci – pri zohľadnení úrovne rizika – či bude, alebo nebude poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas celého trvania obdobia poverenia. Úroveň rizika závisí od dotknutého sektora, druhu služby a povahy mechanizmu náhrad. Miera by sa podľa možnosti mala stanoviť na základe miery rentability kapitálu, ktorá sa dosahuje pri podobných typoch zákaziek na poskytovanie služieb vo verejnom záujme v konkurenčných podmienkach (napr. zákaziek zadaných v rámci postupu verejného obstarávania). V sektoroch, v ktorých nie je žiadny podnik porovnateľný s podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, možno odkázať na porovnateľné podniky nachádzajúce sa v iných členských štátoch alebo prípadne v iných sektoroch za predpokladu, že sa zohľadní osobitný charakter každého sektoru. Pri určovaní toho, čo predstavuje primeraný zisk, môžu členské štáty zaviesť stimulujúce kritériá týkajúce sa najmä kvality poskytovanej služby a zvýšenia efektívnosti produkcie. Zvýšenie efektívnosti nemožno dosahovať na úkor kvality poskytovanej služby.

3.6.   Výber poskytovateľa

| 62. | Podľa štvrtého kritériá rozsudku vo veci Altmark musí byť ponúknutá náhrada buď výsledkom verejného výberového konania, ktoré umožňuje výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby verejnosti za najnižšiu cenu, alebo výsledkom porovnania s bežným podnikom, dobre riadeným a primerane vybaveným potrebnými prostriedkami. |
| --- | --- |

62.

Podľa štvrtého kritériá rozsudku vo veci Altmark musí byť ponúknutá náhrada buď výsledkom verejného výberového konania, ktoré umožňuje výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby verejnosti za najnižšiu cenu, alebo výsledkom porovnania s bežným podnikom, dobre riadeným a primerane vybaveným potrebnými prostriedkami.

3.6.1.   Výška náhrady v prípade poverenia poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu na základe vhodného výberového konania

| 63. | Najjednoduchším spôsobom, ako môžu verejné orgány dodržať štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark, je vykonanie otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu verejného obstarávania v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (86) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (87), ako je to vysvetlené ďalej v texte (88). Ako už bolo uvedené v bode 5, realizácia takéhoto postupu verejného obstarávania je často povinnou požiadavkou vyplývajúcou z existujúcich pravidiel Únie. |
| --- | --- |

63.

Najjednoduchším spôsobom, ako môžu verejné orgány dodržať štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark, je vykonanie otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu verejného obstarávania v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (86) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby (87), ako je to vysvetlené ďalej v texte (88). Ako už bolo uvedené v bode 5, realizácia takéhoto postupu verejného obstarávania je často povinnou požiadavkou vyplývajúcou z existujúcich pravidiel Únie.

| 64. | Aj v prípadoch, v ktorých sa otvorený, transparentný a nediskriminačný postup verejného obstarávania nevyžaduje na základe právnych predpisov, je často vhodnou metódou na porovnanie rozličných potenciálnych ponúk a stanovenie náhrady tak, aby sa vylúčila prítomnosť pomoci. |
| --- | --- |

64.

Aj v prípadoch, v ktorých sa otvorený, transparentný a nediskriminačný postup verejného obstarávania nevyžaduje na základe právnych predpisov, je často vhodnou metódou na porovnanie rozličných potenciálnych ponúk a stanovenie náhrady tak, aby sa vylúčila prítomnosť pomoci.

| 65. | Na základe judikatúry Súdneho dvora postup verejného obstarávania vylučuje existenciu štátnej pomoci iba tam, kde umožňuje vybrať uchádzača schopného poskytovať tieto služby „verejnosti za najnižšiu cenu“. |
| --- | --- |

65.

Na základe judikatúry Súdneho dvora postup verejného obstarávania vylučuje existenciu štátnej pomoci iba tam, kde umožňuje vybrať uchádzača schopného poskytovať tieto služby „verejnosti za najnižšiu cenu“.

| 66. | Pokiaľ ide o charakteristiku súťaže, verejná (89) súťaž v súlade s požiadavkou pravidiel verejného obstarávania je určite akceptovateľná, ale takisto aj užšia (90) súťaž môže spĺňať štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark, pokiaľ subjektom, ktoré majú záujem sa súťaže zúčastniť, nie je v účasti zabránené bez oprávnených dôvodov. Na druhej strane, súťažný dialóg (91), rokovacie konanie so zverejnením (92) poskytujú rozhodujúcemu orgánu široký priestor pre voľné uváženie a môžu obmedziť účasť subjektov, ktoré majú záujem o účasť. Preto ich možno pokladať za vyhovujúce štvrtému kritériu rozsudku vo veci Altmark len vo výnimočných prípadoch. Rokovacie konanie bez zverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania (93) nemôže zabezpečiť, aby sa konanie skončilo výberom uchádzača schopného poskytovať predmetné služby za najnižšiu cenu pre verejnosť. |
| --- | --- |

66.

Pokiaľ ide o charakteristiku súťaže, verejná (89) súťaž v súlade s požiadavkou pravidiel verejného obstarávania je určite akceptovateľná, ale takisto aj užšia (90) súťaž môže spĺňať štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark, pokiaľ subjektom, ktoré majú záujem sa súťaže zúčastniť, nie je v účasti zabránené bez oprávnených dôvodov. Na druhej strane, súťažný dialóg (91), rokovacie konanie so zverejnením (92) poskytujú rozhodujúcemu orgánu široký priestor pre voľné uváženie a môžu obmedziť účasť subjektov, ktoré majú záujem o účasť. Preto ich možno pokladať za vyhovujúce štvrtému kritériu rozsudku vo veci Altmark len vo výnimočných prípadoch. Rokovacie konanie bez zverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania (93) nemôže zabezpečiť, aby sa konanie skončilo výberom uchádzača schopného poskytovať predmetné služby za najnižšiu cenu pre verejnosť.

| 67. | Pokiaľ ide o kritériá zadania zákazky, požiadavka „najnižšej ceny“ (94) zjavne vyhovuje štvrtému kritériu rozsudku vo veci Altmark. Takisto vyhovujúcou je „ekonomicky najvýhodnejšia ponuka“ (95). Za predpokladu, že kritériá pre zadanie zákazky vrátane environmentálnych (96) alebo sociálnych kritérií v dostatočnej miere súvisia s predmetom poskytovanej služby a ekonomicky najvýhodnejšej ponuke umožňujú zodpovedať trhovej hodnote (97). Ak nastanú takéto okolnosti, môže byť vhodný mechanizmus vrátenia (claw-back) na minimalizovanie rizika nadmernej náhrady ex ante. Obstarávateľ môže vo svojom rozhodnutí o zadaní zákazky stanoviť kvalitatívne normy, ktoré musia spĺňať všetky hospodárske subjekty, alebo môže zohľadniť kvalitatívne aspekty opierajúce sa o rozličné návrhy. |
| --- | --- |

67.

Pokiaľ ide o kritériá zadania zákazky, požiadavka „najnižšej ceny“ (94) zjavne vyhovuje štvrtému kritériu rozsudku vo veci Altmark. Takisto vyhovujúcou je „ekonomicky najvýhodnejšia ponuka“ (95). Za predpokladu, že kritériá pre zadanie zákazky vrátane environmentálnych (96) alebo sociálnych kritérií v dostatočnej miere súvisia s predmetom poskytovanej služby a ekonomicky najvýhodnejšej ponuke umožňujú zodpovedať trhovej hodnote (97). Ak nastanú takéto okolnosti, môže byť vhodný mechanizmus vrátenia (claw-back) na minimalizovanie rizika nadmernej náhrady ex ante. Obstarávateľ môže vo svojom rozhodnutí o zadaní zákazky stanoviť kvalitatívne normy, ktoré musia spĺňať všetky hospodárske subjekty, alebo môže zohľadniť kvalitatívne aspekty opierajúce sa o rozličné návrhy.

| 68. | Môžu sa vyskytnúť okolnosti, za ktorých verejné obstarávanie nemôže umožniť najnižšiu cenu pre verejnosť, pretože neprináša dostatočne otvorenú a riadnu súťaž. Môže to byť spôsobené napríklad danosťami predmetnej služby, existujúcimi právami duševného vlastníctva alebo skutočnosťou, že potrebnú infraštruktúru vlastní konkrétny poskytovateľ služby. Podobne konania, v rámci ktorých je predložená len jedna ponuka, nemožno pokladať za dostatočné na zabezpečenie toho, že toto konanie povedie k získaniu najnižšej ceny pre verejnosť. |
| --- | --- |

68.

Môžu sa vyskytnúť okolnosti, za ktorých verejné obstarávanie nemôže umožniť najnižšiu cenu pre verejnosť, pretože neprináša dostatočne otvorenú a riadnu súťaž. Môže to byť spôsobené napríklad danosťami predmetnej služby, existujúcimi právami duševného vlastníctva alebo skutočnosťou, že potrebnú infraštruktúru vlastní konkrétny poskytovateľ služby. Podobne konania, v rámci ktorých je predložená len jedna ponuka, nemožno pokladať za dostatočné na zabezpečenie toho, že toto konanie povedie k získaniu najnižšej ceny pre verejnosť.

3.6.2.   Výška náhrady v prípade poverenia poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu bez výberového konania

| 69. | Tam, kde existuje všeobecne akceptovaná trhová odmena za konkrétnu službu, táto trhová odmena je najlepším vodidlom pre výšku náhrady v prípade, že sa neuskutočnilo výberové konanie (98). |
| --- | --- |

69.

Tam, kde existuje všeobecne akceptovaná trhová odmena za konkrétnu službu, táto trhová odmena je najlepším vodidlom pre výšku náhrady v prípade, že sa neuskutočnilo výberové konanie (98).

| 70. | Ak takáto trhová odmena neexistuje, suma náhrady musí byť určená na základe analýzy nákladov, ktoré by bežnému podniku, dobre riadenému a primerane vybavenému potrebnými prostriedkami umožňujúcimi spĺňať podmienky poskytovania služby vo verejnom záujme, vznikli pri plnení týchto záväzkov, a to pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov. Cieľom je zabezpečiť, že sa ako referenčná hodnota nepoužijú vysoké náklady neefektívne fungujúcemu podniku. |
| --- | --- |

70.

Ak takáto trhová odmena neexistuje, suma náhrady musí byť určená na základe analýzy nákladov, ktoré by bežnému podniku, dobre riadenému a primerane vybavenému potrebnými prostriedkami umožňujúcimi spĺňať podmienky poskytovania služby vo verejnom záujme, vznikli pri plnení týchto záväzkov, a to pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku z plnenia týchto záväzkov. Cieľom je zabezpečiť, že sa ako referenčná hodnota nepoužijú vysoké náklady neefektívne fungujúcemu podniku.

| 71. | Keďže pojem „dobre riadený podnik“ nie je oficiálne definovaný, členské štáty by mali uplatniť objektívne kritériá, ktoré sú hospodársky uznávané ako reprezentatívne kritériá uspokojivého riadenia. Komisia sa domnieva, že iba dosahovanie zisku nie je dostatočným kritériom pre označenie podniku ako „dobre riadeného“. Mala by sa zohľadniť skutočnosť, že finančné výsledky podnikov, najmä v sektoroch, v ktorých sa služby všeobecného hospodárskeho záujmu najčastejšie vyskytujú, môžu byť do značnej miery ovplyvnené ich trhovou silou alebo sektorálnymi pravidlami. |
| --- | --- |

71.

Keďže pojem „dobre riadený podnik“ nie je oficiálne definovaný, členské štáty by mali uplatniť objektívne kritériá, ktoré sú hospodársky uznávané ako reprezentatívne kritériá uspokojivého riadenia. Komisia sa domnieva, že iba dosahovanie zisku nie je dostatočným kritériom pre označenie podniku ako „dobre riadeného“. Mala by sa zohľadniť skutočnosť, že finančné výsledky podnikov, najmä v sektoroch, v ktorých sa služby všeobecného hospodárskeho záujmu najčastejšie vyskytujú, môžu byť do značnej miery ovplyvnené ich trhovou silou alebo sektorálnymi pravidlami.

| 72. | Komisia zastáva názor, že pojem „dobre riadeného podniku“ zahŕňa dodržiavanie platných vnútroštátnych, medzinárodných účtovných štandardov a účtovných štandardov Únie. Členské štáty môžu svoje analýzy založiť okrem iného na analytických kvocientoch, ktoré sú reprezentatívne pre produktivitu (ako je obrat v pomere k investovanému kapitálu, celkové náklady v pomere k obratu, obrat na jedného zamestnanca, pridaná hodnota na jedného zamestnanca alebo náklady na zamestnancov v pomere k pridanej hodnote). Členské štáty môžu použiť aj analytický kvocient týkajúci sa kvality dodávok v porovnaní s očakávaniami používateľov. Podnik poverený poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorý nespĺňa kvalitatívne kritériá stanovené príslušným členským štátom, nepredstavuje dobre riadený podnik, aj keď sú náklady nízke. |
| --- | --- |

72.

Komisia zastáva názor, že pojem „dobre riadeného podniku“ zahŕňa dodržiavanie platných vnútroštátnych, medzinárodných účtovných štandardov a účtovných štandardov Únie. Členské štáty môžu svoje analýzy založiť okrem iného na analytických kvocientoch, ktoré sú reprezentatívne pre produktivitu (ako je obrat v pomere k investovanému kapitálu, celkové náklady v pomere k obratu, obrat na jedného zamestnanca, pridaná hodnota na jedného zamestnanca alebo náklady na zamestnancov v pomere k pridanej hodnote). Členské štáty môžu použiť aj analytický kvocient týkajúci sa kvality dodávok v porovnaní s očakávaniami používateľov. Podnik poverený poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorý nespĺňa kvalitatívne kritériá stanovené príslušným členským štátom, nepredstavuje dobre riadený podnik, aj keď sú náklady nízke.

| 73. | Podniky s takýmito analytickými kvocientmi reprezentujúcimi efektívne riadenie možno pokladať za reprezentatívne bežné podniky. Pri analýze a porovnaní štruktúr nákladov sa však musí zohľadniť veľkosť predmetného podniku a skutočnosť, že v určitých sektoroch môžu vedľa seba existovať podniky s veľmi odlišnými štruktúrami nákladov. |
| --- | --- |

73.

Podniky s takýmito analytickými kvocientmi reprezentujúcimi efektívne riadenie možno pokladať za reprezentatívne bežné podniky. Pri analýze a porovnaní štruktúr nákladov sa však musí zohľadniť veľkosť predmetného podniku a skutočnosť, že v určitých sektoroch môžu vedľa seba existovať podniky s veľmi odlišnými štruktúrami nákladov.

| 74. | Odkaz na náklady „bežného“ podniku v danom sektore znamená, že existuje dostatočný počet podnikov, ktorých náklady možno zohľadniť. Tieto podniky sa môžu nachádzať v tom istom alebo v iných členských štátoch. Komisia však zastáva názor, že nemožno odkazovať na náklady nejakého podniku, ktorý má monopolné postavenie alebo dostáva náhradu za službu vo verejnom záujme poskytovanú za podmienok, ktoré sú v rozpore s právom Únie, pretože v obidvoch prípadoch môže byť úroveň nákladov vyššia než obyčajne. Náklady, ktoré sa majú zohľadniť, sú všetky náklady týkajúce sa služby všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. priame náklady potrebné na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu a primeraný príspevok k nepriamym nákladom spoločným pre službu všeobecného hospodárskeho záujmu a iné činnosti. |
| --- | --- |

74.

Odkaz na náklady „bežného“ podniku v danom sektore znamená, že existuje dostatočný počet podnikov, ktorých náklady možno zohľadniť. Tieto podniky sa môžu nachádzať v tom istom alebo v iných členských štátoch. Komisia však zastáva názor, že nemožno odkazovať na náklady nejakého podniku, ktorý má monopolné postavenie alebo dostáva náhradu za službu vo verejnom záujme poskytovanú za podmienok, ktoré sú v rozpore s právom Únie, pretože v obidvoch prípadoch môže byť úroveň nákladov vyššia než obyčajne. Náklady, ktoré sa majú zohľadniť, sú všetky náklady týkajúce sa služby všeobecného hospodárskeho záujmu, t. j. priame náklady potrebné na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu a primeraný príspevok k nepriamym nákladom spoločným pre službu všeobecného hospodárskeho záujmu a iné činnosti.

| 75. | Ak môže členský štát preukázať, že štruktúra nákladov podniku povereného poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu zodpovedá priemernej štruktúre nákladov efektívneho a porovnateľného podniku v danom sektore, výška náhrady, ktorá umožní tomuto podniku pokryť jeho náklady a dosahovať primeraný zisk sa pokladá za náhradu, ktorá spĺňa štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

75.

Ak môže členský štát preukázať, že štruktúra nákladov podniku povereného poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu zodpovedá priemernej štruktúre nákladov efektívneho a porovnateľného podniku v danom sektore, výška náhrady, ktorá umožní tomuto podniku pokryť jeho náklady a dosahovať primeraný zisk sa pokladá za náhradu, ktorá spĺňa štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark.

| 76. | Pojem „podnik primerane vybavený potrebnými prostriedkami“ znamená podnik so zdrojmi potrebnými na okamžité plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré má plniť podnik poverený službou všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

76.

Pojem „podnik primerane vybavený potrebnými prostriedkami“ znamená podnik so zdrojmi potrebnými na okamžité plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme, ktoré má plniť podnik poverený službou všeobecného hospodárskeho záujmu.

| 77. | „Primeraný zisk“ by sa mal chápať ako miera rentability kapitálu (99), ktorú by vyžadoval bežný, podnik zvažujúci – pri zohľadnení úrovne rizika – či bude alebo nebude poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas celého trvania obdobia poverenia, ako je to stanovené v oddiele 3.5. |
| --- | --- |

77.

„Primeraný zisk“ by sa mal chápať ako miera rentability kapitálu (99), ktorú by vyžadoval bežný, podnik zvažujúci – pri zohľadnení úrovne rizika – či bude alebo nebude poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas celého trvania obdobia poverenia, ako je to stanovené v oddiele 3.5.

---

(1)  V súlade s článkom 345 zmluvy sa zmluvy nedotýkajú úpravy vlastníckych vzťahov uplatňovanej v členských štátoch. V dôsledku toho pravidlá hospodárskej súťaže nediskriminujú podniky v závislosti od toho, či sú vlastnené štátom alebo súkromné.

(2)  Ďalšie usmernenie je uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie – Príručka o uplatňovaní pravidiel Európskej únie v oblasti štátnej pomoci, verejného obstarávania a vnútorného trhu na služby všeobecného hospodárskeho záujmu a najmä na sociálne služby všeobecného záujmu, SEK(2010) 1545 v konečnom znení, 7. decembra 2010.

(3)  Pozri stranu 23 tohto úradného vestníka.

(4)  Rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 21. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3).

(5)  Pozri stranu 15 tohto úradného vestníka.

(6)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

(8)  Pozri napríklad nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 70/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

(9)  Vec C-324/98 Telaustria Verlags GmbH a Telefonadress GmbH/Telekom Austria AG, Zb. 2000, s. I-10745, bod 60 a Výkladové oznámenie Komisie o právnych predpisoch Spoločenstva uplatniteľných na zadávanie zákaziek, na ktoré sa úplne alebo čiastočne nevzťahujú smernice o verejnom obstarávaní (Ú. v. EÚ C 179, 1.8.2006, s. 2).

(10)  http://ec.europa.eu/services_general_interest/registration/form_en.html

(11)  Spojené veci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a iní, Zb. 2000, s. I-6451.

(12)  Spojené veci 209/78 až 215/78 a 218/78 Van Landewyck, Zb. 1980, s. 3125, bod 21; vec C-244/94 FFSA a iní, Zb. 1995, s. I-40; vec C-49/07 MOTOE, Zb.2008, s. I-4863, body 27 a 28.

(13)  Vec C-480/09 P AceaElectrabel Produzione SpA/Komisia, Zb. 2010, body 47 až 55; vec C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA a iní, Zb. 2006, s. I-289, bod 112.

(14)  Vec C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA a iní, Zb. 2006, s. I-289, body 107 – 118 a 125.

(15)  Vec 118/85 Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, bod 7; vec C-35/96 Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851, bod 36; spojené veci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a iní, bod 75.

(16)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91 Poucet a Pistre, Zb. 1993, s. I-637.

(17)  Pozri vyjadrenie vyjadrenie generálneho advokáta pána Geelhoeda vo veci C-295/05 Asociación Nacional de Empresas Forestales (Asemfo)/Transformación Agraria SA (Tragsa) a Administración del Estado, Zb. 2007, s. I-2999, body 110 až 116; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70, Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1, článok 5 ods. 2 a článok 6 ods. 1; rozhodnutie Komisie 2011/501/EÚ z 23. februára 2011 o štátnej pomoci C 58/06 (ex NN 98/05) Nemecka pre podniky Bahnen der Stadt Monheim (BSM) a Rheinische Bahngesellschaft (RBG) v rámci dopravného zväzu Verkehrsverbund Rhein-Ruhr, Ú. v. EÚ L 210, 17.8.2011, s. 1, body 208 – 209.

(18)  Nie je to relevantné ani pri otázke, či službu možno definovať ako službu všeobecného hospodárskeho záujmu, pozri oddiel 3.2.

(19)  Vec C-519/04 P David Meca-Medina a Igor Majcen/Komisia, Zb. 2006, s. I-6991, body 30 až 33; vec C-350/07 Kattner Stahlbau, Zb.2009, s. I-1513, body 66, 72, 74 a 75; vyjadrenie generálneho advokáta Poiaresa Madura z 10. novembra 2005 vo veci C-205/03 P FENIN, Zb. 2006, s. I-6295, body 50 a 51.

(20)  Vec C-118/85, Komisia/Taliansko, body 7 a 8.

(21)  Vec C-30/87 Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, Zb. 1988, s. I-2479, bod 18.

(22)  Pozri najmä vec C-364/92 SAT/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43, bod 30.

(23)  Vec C-364/92 SAT/Eurocontrol, bod 27; vec C-113/07 P Selex Sistemi Integrat/Komisia, Zb. 2009, s. I-2207, bod 71.

(24)  Rozhodnutie Komisie zo 16. októbra 2002 vo veci N 438/02 – Belgicko – Pomoc prístavným orgánom, Ú. v. ES C 284, 21.11.2002.

(25)  Vec C-343/95 Calě & Figli, Zb. 1997, s. I-1547, bod 22.

(26)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 140/06 – Litva – Dotácia štátnym podnikom, ktoré prevádzkujú väznice, Ú. v. EÚ C 244, 11.10.2006.

(27)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91 Poucet a Pistre, Zb. 1993, s. I-637, bod 13.

(28)  Vec C-218/00 Cisal a INAIL, Zb. 2002, s. I-691, bod 45.

(29)  Spojené veci C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01 AOK Bundesverband, Zb. 2004, s. I-2493, body 47 až 55.

(30)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91 Poucet a Pistre, body 15 až 18.

(31)  Vec C-218/00 Cisal a INAIL, bod 40.

(32)  Spojené veci C-159/91 a C-160/91 Poucet a Pistre, bod 14; vec C-218/00 Cisal a INAIL, body 43 až 48; spojené veci C-264/01, C-306/01, C-354/01 a C-355/01 AOK Bundesverband, body 51 až 55.

(33)  Pozri najmä vec C-244/94 FFSA a iní, bod 19.

(34)  Vec C-67/96 Albany, Zb. 1999, s. I-5751, body 80 – 87.

(35)  Vec C-244/94 FFSA a iní, body 9 a 17 až 20; vec C-67/96 Albany, body 81 až 85.; pozri aj spojené veci C 115/97 až C 117/97 Brentjens, Zb. 1999, s. I-6025, body 81 až 85, vec C 219/97 Drijvende Bokken, Zb. 1999, s. I-6121, body 71 až 75 a spojené veci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a iní, body 114 a 115.

(36)  Spojené veci C-115/97 až C-117/97 Brentjens.

(37)  Spojené veci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a iní.

(38)  Vec C-350/07 Kattner Stahlbau, Zb. 2009, s. I-1513.

(39)  Vychádzajúc z judikatúry európskych súdov je najdôležitejším príkladom španielsky národný systém zdravotnej starostlivosti (pozri vec T-319/99 FENIN, Zb. 2003, s. II-357).

(40)  V závislosti od celkovej povahy systému, poplatky, ktoré pokrývajú len malú časť skutočných nákladov na službu, nemôžu mať vplyv na klasifikáciu tohto systému ako systému nehospodárskej povahy.

(41)  Vec T-319/99 FENIN, Zb. 2003, s. II-357, bod 39.

(42)  Vec T-319/99 FENIN, bod 40.

(43)  Pozri napríklad vec C-244/94 FFSA, vec C-67/96 Albany, spojené veci C-115/97, C-116/97 a C-117/97 Brentjens, a vec C-219/97 Drijvende Bokken.

(44)  Pozri spojené veci C-180 až C-184/98 Pavlov a iní, body 75 a 77.

(45)  Pozri okrem iného vec C-318/05 Komisia/Nemecko, Zb. 2007, s. I-6957, bod 68. Pozri aj rozhodnutie Komisie z 25. apríla 2001, N 118/00 Subvention publiques aux clubs sportifs professionnels a rozhodnutie dozorného orgánu EZVO vo veci 68123 – Nórsko – Nasjonal digital laeringsarena, 12.10.2011, s. 9.

(46)  Rozsudok súdu EZVO z 21. februára 2008 vo veci E-5/07.

(47)  Vec 263/86 Humbel, Zb. 1988, s. 5365.

(48)  Vec C-318/05 Komisia/Nemecko, Zb. 2007, s. I-6957; vec C-76/05 Schwartz, Zb. 2007 s. 6849.

(49)  Rozsudok súdu EZVO z 21. februára 2008 vo veci E-5/07.

(50)  Vec C-281/06 Jundt, Zb. 2007, s. I-12231.

(51)  Vec 109/92 Wirth, Zb. 1993, s. I-6447.

(52)  Pozri rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie, Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1

(53)  Podľa poznámku pod čiarou 25 Rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie „interná povaha“ znamená situáciu, keď spravovanie poznatkov výskumnej organizácie vykonáva oddelenie alebo pobočka výskumnej organizácie alebo sa vykonáva spoločne s inými výskumnými organizáciami. Zmluvné poskytovanie osobitných služieb tretím stranám na základe ponukových konaní neohrozuje internú povahu týchto činností.

(54)  Pozri oddiely 3.1.1 a 3.1.2 rámca spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie.

(55)  Spojené veci C-52/97 až C-54/97 Viscido a iní, Zb. 1998, s. I-2629, bod 13 a vec C-53/00 Ferring, Zb. 2001, s. I-9067, bod 16. Pozri aj vec C-379/98, PreussenElektra v Schleswag, Zb. 2011, s. I-2099.

(56)  Zb. 2002, s. I-4397.

(57)  Vec C-462/99 Connect Austria Gesellschaft für Telekommunikation GmbH/Telekom-Control-Kommission, a Mobilkom Austria AG, Zb. 2003, s. I-05197, body 92 a 93; vec T-475/04 Bouygues a Bouygues Télécom SA/Komisia, Zb. 2007, s. II-02097, body 101, 104, 105 a 111.

(58)  Vec 173/73 Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 16. Pozri aj vec 78/76 Steinike, Zb. 1977, s. 595, bod 21, vec C206/06 Essent Netwerk, Zb. 2008, s. 5497, body 47, 57 a 96.

(59)  Spojené veci C-78/90 až C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest a iní/Receveur Principal des Douanes de La Pallice Port, Zb. 1992, s. I-1847, bod 35. Pozri aj spojené veci C-34/01 až C-38/01 Enirisorse SpA/Ministero delle Finanze, Zb. 2003, s. I-14243, bod 26.

(60)  Spojené veci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, Mauro Alzetta a iní/Komisia, Zb. 2000, s. II-2319, body 143 – 147.

(61)  Pozri najmä vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Zb. 2003, s. I-7747.

(62)  Vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, bod 81.

(63)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 258/00 – Nemecko – Kúpalisko Dorsten, Ú. v. ES C 172, 16.6.2001, s. 16.

(64)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 543/01 – Írsko – Daňové úľavy pre nemocnice, Ú. v. ES C 154, 28.6.2002, s. 4.

(65)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 630/03 – Taliansko – Miestne múzeá – Sardínia, Ú. v. EÚ C 275, 8.12.2005, s. 3.

(66)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 257/07 – Španielsko – Granty na divadelné predstavenia v Baskicku, Ú. v. EÚ C 173, 26.7.2007, s. 2.

(67)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis, Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

(68)  Pozri článok 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1998/2006 týkajúci sa dopravy, nariadenie Komisie (ES) č. 875/2007 z 24. júla 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore rybného hospodárstva, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1860/2004 (Ú. v. EÚ L 193, 25.7.2007, s. 6), a nariadenie Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 35).

(69)  Vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

(70)  Vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, body 87 až 93.

(71)  Pozri oddiel 3.2.

(72)  Pozri oddiel 3.3.

(73)  Pozri oddiel 3.4.

(74)  Pozri oddiel 3.5.

(75)  Pozri oddiel 3.6.

(76)  Vec C-179/90 Merci convenzionali porto di Genova, Zb. 1991, s. I-5889, bod 27; vec C-242/95 GT-Link A/S, Zb. 1997, s. I-4449, bod 53; a vec C-266/96, Corsica Ferries France SA, Zb. 1998, s. I-3949, bod 45.

(77)  Vec T-289/03 BUPA a iní/Komisia, Zb. 2008, s. II-81, body 166-169 a 172; vec T-17/02 Fred Olsen, Zb. 2005, s. II-2031, bod 216.

(78)  Vec T-289/03 British United Provident Association Ltd (BUPA)/Komisia, Zb. 2008, s. II-81, body 171 a 224.

(79)  Pozri najmä vec C-127/73 BRT/ SABAM, Zb. 1974, s. 313.

(80)  Pozri najmä článok 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

(81)  Vec C-205/99 Analir, Zb. 2001, s. I-1271, bod 71.

(82)  Podrobnejšie ustanovenia sú uvedené v bodoch 24 až 30 oznámenia Komisie – Usmernenia Spoločenstva pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (Ú. v. EÚ C 235, 30.9.2009, s. 7).

(83)  Pozri najmä vec C-127/73 BRT/ SABAM, Zb. 1974, s. 313.

(84)  Vec T-17/02 Fred Olsen, bod 188.

(85)  Miera rentability kapitálu je vnútorná miera návratnosti (Internal Rate of Return, IRR), ktorú podnik dosiahne z investovaného kapitálu počas trvania projektu, t. j. pomer IRR a hotovostných tokov zákazky.

(86)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

(87)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

(88)  Komisia zamýšľa zmeniť a doplniť toto oznámenie po prijatí nových pravidiel Únie v oblasti verejného obstarávania s cieľom objasniť relevantnosť použitia postupov uvedených v týchto nových pravidlách pre účely štátnej pomoci.

(89)  Článok 1 ods. 11 písm. a) smernice 2004/18/ES, článok 1 ods. 9 písm. a) smernice 2004/17/ES.

(90)  Článok 1 ods. 11 písm. b) smernice 2004/18/ES, článok 1 ods. 9 písm. b) smernice 2004/17/ES.

(91)  Článok 29 smernice 2004/18/ES.

(92)  Článok 30 smernice 2004/18/ES, článok 1 ods. 9 písm. a) smernice 2004/17/ES.

(93)  Článok 31 smernice 2004/18/ES. Pozri aj článok 40 ods. 3 smernice 2004/17/ES.

(94)  Článok 53 ods. 1 písm. b) smernice 2004/18/ES, článok 55 ods. 1 písm. b) smernice 2004/17/ES.

(95)  Článok 53 ods. 1 písm. a) smernice 2004/18/ES, článok 55 ods. 1 písm. a) smernice 2004/17/ES; vec 31/87 Beentjes, Zb. 1988, s. 4635 a vec C-225/98 Komisia/Francúzsko, Zb. 2000, s. I-7445; vec C-19/00 SIAC Construction, Zb. 2001, s. I-7725.

(96)  Pozri napríklad nové vydanie publikácie „Nakupovanie ekologických výrobkov! Príručka o environmentálnom verejnom obstarávaní v Európe“, ktoré nájdete tu: http://ec.europa.eu/environment/gpp/buying_handbook_en.htm

(97)  Inak povedané, kritériá by sa mali definovať tak, aby umožňovali účinnú súťaž, ktorá minimalizuje výhodu pre úspešného uchádzača.

(98)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci C 49/06 – Taliansko – Schéma štátnej pomoci, ktorú Taliansko uplatnilo na odmenenie Poste Italiane za distribúciu poštových sporiteľných certifikátov, Ú. v. EÚ L 189, 21.7.2009, s. 3.

(99)  Miera rentability kapitálu je tu definovaná ako vnútorná miera návratnosti (Internal Rate of Return, IRR), ktorú podnik dosiahne z investovaného kapitálu počas trvania projektu, t. j. pomer IRR a hotovostných tokov zákazky.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/15

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011)

(Text s významom pre EHP)

2012/C 8/03

1.   ÚČEL A ROZSAH

| 1. | Je možné, že na to, aby určité služby všeobecného hospodárskeho záujmu mohli fungovať na základe zásad a podmienok, ktoré im umožnia splniť svoj účel, je potrebné poskytnúť finančnú pomoc zo strany verejných orgánov, a to tam, kde príjmy pochádzajúce z ich poskytovania neumožňujú pokryť náklady vyplývajúce zo záväzku služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

1.

Je možné, že na to, aby určité služby všeobecného hospodárskeho záujmu mohli fungovať na základe zásad a podmienok, ktoré im umožnia splniť svoj účel, je potrebné poskytnúť finančnú pomoc zo strany verejných orgánov, a to tam, kde príjmy pochádzajúce z ich poskytovania neumožňujú pokryť náklady vyplývajúce zo záväzku služieb vo verejnom záujme.

| 2. | Z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (1) vyplýva, že náhrada za služby vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ak spĺňa určité podmienky (2). Ak sú tieto podmienky splnené, článok 108 zmluvy sa neuplatňuje. |
| --- | --- |

2.

Z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (1) vyplýva, že náhrada za služby vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ak spĺňa určité podmienky (2). Ak sú tieto podmienky splnené, článok 108 zmluvy sa neuplatňuje.

| 3. | Ak náhrada za služby vo verejnom záujme tieto podmienky nespĺňa, a pokiaľ sú splnené všeobecné kritériá pre uplatnenie článku 107 ods. 1 zmluvy, prestavuje takáto náhrada štátnu pomoc a vzťahujú sa na ňu články 106, 107 a 108 zmluvy. |
| --- | --- |

3.

Ak náhrada za služby vo verejnom záujme tieto podmienky nespĺňa, a pokiaľ sú splnené všeobecné kritériá pre uplatnenie článku 107 ods. 1 zmluvy, prestavuje takáto náhrada štátnu pomoc a vzťahujú sa na ňu články 106, 107 a 108 zmluvy.

| 4. | Komisia vo svojom oznámení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (3) objasňuje podmienky, za ktorých sa náhrada za služby vo verejnom záujme pokladá za štátnu pomoc. V nariadení Komisie o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu (4) stanoví Komisia okrem toho podmienky, za ktorých by sa malé sumy náhrady za poskytovanie služieb vo verejnom záujme mali pokladať za náhrady, ktoré neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a/alebo nenarušujú ani nehrozia narušením hospodárskej súťaže. Za týchto okolností sa na náhradu nevzťahuje článok 107 ods. 1 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje notifikačný postup stanovený v článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

4.

Komisia vo svojom oznámení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (3) objasňuje podmienky, za ktorých sa náhrada za služby vo verejnom záujme pokladá za štátnu pomoc. V nariadení Komisie o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu (4) stanoví Komisia okrem toho podmienky, za ktorých by sa malé sumy náhrady za poskytovanie služieb vo verejnom záujme mali pokladať za náhrady, ktoré neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a/alebo nenarušujú ani nehrozia narušením hospodárskej súťaže. Za týchto okolností sa na náhradu nevzťahuje článok 107 ods. 1 zmluvy, a teda sa na ňu nevzťahuje notifikačný postup stanovený v článku 108 ods. 3 zmluvy.

| 5. | V článku 106 ods. 2 zmluvy je stanovený právny základ na posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci poskytovanej v prípade služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Uvádza sa v ňom, že podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu alebo podniky, ktoré majú povahu fiškálneho monopolu, podliehajú pravidlám obsiahnutým v zmluve, najmä pravidlám hospodárskej súťaže. V článku 106 ods. 2 zmluvy je však stanovená výnimka z uplatňovania týchto pravidiel uvedených v zmluve pre prípad, že by uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže znemožnilo právne alebo v skutočnosti plniť zverené úlohy. Táto výnimka sa uplatňuje len v prípadoch, v ktorých nie je ovplyvnený rozvoj obchodu v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie. |
| --- | --- |

5.

V článku 106 ods. 2 zmluvy je stanovený právny základ na posúdenie zlučiteľnosti štátnej pomoci poskytovanej v prípade služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Uvádza sa v ňom, že podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu alebo podniky, ktoré majú povahu fiškálneho monopolu, podliehajú pravidlám obsiahnutým v zmluve, najmä pravidlám hospodárskej súťaže. V článku 106 ods. 2 zmluvy je však stanovená výnimka z uplatňovania týchto pravidiel uvedených v zmluve pre prípad, že by uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže znemožnilo právne alebo v skutočnosti plniť zverené úlohy. Táto výnimka sa uplatňuje len v prípadoch, v ktorých nie je ovplyvnený rozvoj obchodu v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie.

| 6. | V rozhodnutí Komisie 2012/21/EÚ (5) o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (6) sú stanovené podmienky, za ktorých sa určité typy náhrady za služby vo verejnom záujme pokladajú za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 zmluvy a nevzťahuje sa nich požiadavka predchádzajúcej notifikácie podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

6.

V rozhodnutí Komisie 2012/21/EÚ (5) o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (6) sú stanovené podmienky, za ktorých sa určité typy náhrady za služby vo verejnom záujme pokladajú za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 zmluvy a nevzťahuje sa nich požiadavka predchádzajúcej notifikácie podľa článku 108 ods. 3 zmluvy.

| 7. | Zásady stanovené v tomto oznámení sa uplatňujú na náhradu za služby vo verejnom záujme len vtedy, ak predstavuje štátnu pomoc, na ktorú sa nevzťahuje rozhodnutie 2012/21/EÚ. Na takúto náhradu sa vzťahuje požiadavka predchádzajúcej notifikácie podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. V tomto oznámení sa stanovujú podmienky, za ktorých možno štátnu pomoc označiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 zmluvy. Nahrádza rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (7). |
| --- | --- |

7.

Zásady stanovené v tomto oznámení sa uplatňujú na náhradu za služby vo verejnom záujme len vtedy, ak predstavuje štátnu pomoc, na ktorú sa nevzťahuje rozhodnutie 2012/21/EÚ. Na takúto náhradu sa vzťahuje požiadavka predchádzajúcej notifikácie podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. V tomto oznámení sa stanovujú podmienky, za ktorých možno štátnu pomoc označiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 zmluvy. Nahrádza rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (7).

| 8. | Zásady stanovené v tomto oznámení sa uplatňujú na náhradu za služby vo verejnom záujme v oblasti leteckej a námornej dopravy bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie osobitné ustanovenia uvedené v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa príslušných sektorov. Nevzťahujú sa na sektor pozemnej dopravy, ani na sektor verejnoprávneho vysielania, na ktorý sa vzťahuje oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na verejnoprávne vysielanie (8). |
| --- | --- |

8.

Zásady stanovené v tomto oznámení sa uplatňujú na náhradu za služby vo verejnom záujme v oblasti leteckej a námornej dopravy bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie osobitné ustanovenia uvedené v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa príslušných sektorov. Nevzťahujú sa na sektor pozemnej dopravy, ani na sektor verejnoprávneho vysielania, na ktorý sa vzťahuje oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na verejnoprávne vysielanie (8).

| 9. | Pomoc pre poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorí sa nachádzajú v ťažkostiach, sa bude posudzovať podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (9). |
| --- | --- |

9.

Pomoc pre poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorí sa nachádzajú v ťažkostiach, sa bude posudzovať podľa usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (9).

| 10. | Zásady stanovené v tomto oznámení sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté:






  a) | požiadavky uvedené v právnych predpisoch Európskej únie v oblasti hospodárskej súťaže (najmä v článkoch 101 a 102 zmluvy); |
| --- | --- | --- |

10.

Zásady stanovené v tomto oznámení sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté:

a)

požiadavky uvedené v právnych predpisoch Európskej únie v oblasti hospodárskej súťaže (najmä v článkoch 101 a 102 zmluvy);

| b) | požiadavky uvedené v právnych predpisoch Európskej únie v oblasti verejného obstarávania; |
| --- | --- |

b)

požiadavky uvedené v právnych predpisoch Európskej únie v oblasti verejného obstarávania;

| c) | ustanovenia smernice Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (smernica o transparentnosti) (10); |
| --- | --- |

c)

ustanovenia smernice Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (smernica o transparentnosti) (10);

| d) | dodatočné požiadavky vyplývajúce zo zmluvy alebo z právnych predpisov Únie týkajúcich sa príslušných sektorov. |
| --- | --- |

d)

dodatočné požiadavky vyplývajúce zo zmluvy alebo z právnych predpisov Únie týkajúcich sa príslušných sektorov.

2.   PODMIENKY UPRAVUJÚCE ZLUČITEĽNOSŤ NÁHRADY ZA SLUŽBY VO VEREJNOM ZÁUJME, KTORÁ PREDSTAVUJE ŠTÁTNU POMOC

2.1.   Všeobecné ustanovenia

| 11. | V súčasnom štádiu vývoja vnútorného trhu možno štátnu pomoc, ktorá nepatrí do pôsobnosti rozhodnutia 2012/21/EÚ, vyhlásiť za zlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 zmluvy, ak je nevyhnutná na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a neovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, ktorý by bol v rozpore so záujmami Únie. Podmienky stanovené v oddieloch 2.2 až 2.10 musia byť splnené, aby bola takáto rovnováha dosiahnutá. |
| --- | --- |

11.

V súčasnom štádiu vývoja vnútorného trhu možno štátnu pomoc, ktorá nepatrí do pôsobnosti rozhodnutia 2012/21/EÚ, vyhlásiť za zlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 zmluvy, ak je nevyhnutná na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a neovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, ktorý by bol v rozpore so záujmami Únie. Podmienky stanovené v oddieloch 2.2 až 2.10 musia byť splnené, aby bola takáto rovnováha dosiahnutá.

2.2.   Skutočná služba všeobecného hospodárskeho záujmu podľa článku 106 zmluvy

| 12. | Pomoc sa musí poskytnúť na skutočné a riadne definované služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

12.

Pomoc sa musí poskytnúť na skutočné a riadne definované služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy.

| 13. | Vo svojom oznámení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu Komisia uviedla usmernenie o požiadavkách týkajúcich sa definície služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Členské štáty nemôžu spájať osobitné záväzky služieb vo verejnom záujme so službami, ktoré už sú alebo môžu byť poskytované v uspokojivej miere a za podmienok – napr. napr. pokiaľ ide o cenu, objektívne znaky kvality, kontinuitu a prístup k službe – zlučiteľných s verejným záujmom, ako ho definuje štát, podnikmi pôsobiacimi za bežných trhových podmienok. Pokiaľ ide o otázku, či môže službu poskytnúť trh, posúdenie Komisie je obmedzené na kontrolu, či členský štát neurobil pri definícii zjavnú chybu, ak sa v právnych predpisov Únie nenachádzajú prísnejšie ustanovenia. |
| --- | --- |

13.

Vo svojom oznámení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu Komisia uviedla usmernenie o požiadavkách týkajúcich sa definície služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Členské štáty nemôžu spájať osobitné záväzky služieb vo verejnom záujme so službami, ktoré už sú alebo môžu byť poskytované v uspokojivej miere a za podmienok – napr. napr. pokiaľ ide o cenu, objektívne znaky kvality, kontinuitu a prístup k službe – zlučiteľných s verejným záujmom, ako ho definuje štát, podnikmi pôsobiacimi za bežných trhových podmienok. Pokiaľ ide o otázku, či môže službu poskytnúť trh, posúdenie Komisie je obmedzené na kontrolu, či členský štát neurobil pri definícii zjavnú chybu, ak sa v právnych predpisov Únie nenachádzajú prísnejšie ustanovenia.

| 14. | Pokiaľ ide o rozsah uplatňovania zásad stanovených v tomto oznámení, členské štáty by mali preukázať, že riadne zvážili potrebu služieb vo verejnom záujme podporovaných prostredníctvom verejnej konzultácie alebo iných vhodných nástrojov, aby tak zohľadnili záujmy používateľov a poskytovateľov. Táto požiadavka sa neuplatňuje, ak je zjavné, že nová konzultácia neposkytne žiadny významný prínos nad rámec súčasnej konzultácie. |
| --- | --- |

14.

Pokiaľ ide o rozsah uplatňovania zásad stanovených v tomto oznámení, členské štáty by mali preukázať, že riadne zvážili potrebu služieb vo verejnom záujme podporovaných prostredníctvom verejnej konzultácie alebo iných vhodných nástrojov, aby tak zohľadnili záujmy používateľov a poskytovateľov. Táto požiadavka sa neuplatňuje, ak je zjavné, že nová konzultácia neposkytne žiadny významný prínos nad rámec súčasnej konzultácie.

2.3.   Potreba poverovacieho aktu, v ktorom by boli uvedené záväzky služieb vo verejnom záujme a metódy výpočtu náhrady

| 15. | Zodpovednosťou za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu musí byť poverený príslušný podnik jedným alebo viacerými aktmi, ktorých formu môže upraviť každý členský štát. Pojem „členský štát“ sa vzťahuje na ústredné, regionálne a miestne orgány. |
| --- | --- |

15.

Zodpovednosťou za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu musí byť poverený príslušný podnik jedným alebo viacerými aktmi, ktorých formu môže upraviť každý členský štát. Pojem „členský štát“ sa vzťahuje na ústredné, regionálne a miestne orgány.

| 16. | Akt alebo akty musia zahŕňať najmä:






  a) | obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme, |
| --- | --- | --- |

16.

Akt alebo akty musia zahŕňať najmä:

a)

obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme,

| b) | príslušný podnik a prípadne príslušné územie, |
| --- | --- |

b)

príslušný podnik a prípadne príslušné územie,

| c) | povahu akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom, |
| --- | --- |

c)

povahu akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom,

| d) | opis mechanizmu náhrady a parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady a |
| --- | --- |

d)

opis mechanizmu náhrady a parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady a

| e) | opatrenia na predchádzanie vzniku nadmernej náhrady a na vrátenie takejto nadmernej náhrady. |
| --- | --- |

e)

opatrenia na predchádzanie vzniku nadmernej náhrady a na vrátenie takejto nadmernej náhrady.

2.4.   Trvanie obdobia poverenia

| 17. | Trvanie obdobia poverenia by malo byť odôvodnené odkazom na objektívne kritériá, ako je potreba amortizovať neprevoditeľné fixné aktíva. V zásade by trvanie obdobia poverenia nemalo byť dlhšie ako obdobie potrebné na odpísanie najviac podstatného aktíva potrebného na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

17.

Trvanie obdobia poverenia by malo byť odôvodnené odkazom na objektívne kritériá, ako je potreba amortizovať neprevoditeľné fixné aktíva. V zásade by trvanie obdobia poverenia nemalo byť dlhšie ako obdobie potrebné na odpísanie najviac podstatného aktíva potrebného na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

2.5.   Dodržiavanie smernice 2006/111/ES

| 18. | Pomoc sa bude pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 106 ods. 2 zmluvy iba vtedy, ak podnik dodrží ustanovenia smernice 2006/111/ES (11) tam, kde sa táto smernica uplatňuje. Pomoc, ktorá nedodržiava ustanovenia tejto smernice, sa pokladá za pomoc, ktorá ovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, že by to bolo v rozpore so záujmami Únie v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

18.

Pomoc sa bude pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 106 ods. 2 zmluvy iba vtedy, ak podnik dodrží ustanovenia smernice 2006/111/ES (11) tam, kde sa táto smernica uplatňuje. Pomoc, ktorá nedodržiava ustanovenia tejto smernice, sa pokladá za pomoc, ktorá ovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, že by to bolo v rozpore so záujmami Únie v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy.

2.6.   Dodržiavanie pravidiel Únie v oblasti verejného obstarávania

| 19. | Pomoc sa bude pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 106 ods. 2 zmluvy iba vtedy, ak zodpovedný orgán pri poverovaní daného podniku poskytovaním služby dodrží alebo sa zaviaže dodržiavať uplatniteľné pravidlá Únie v oblasti verejného obstarávania. Zahŕňa to všetky požiadavky týkajúce sa transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie vyplývajúce priamo zo zmluvy alebo prípadne zo sekundárnych právnych predpisov Únie. Pomoc, ktorá nedodržiava tieto pravidlá a požiadavky, sa pokladá za pomoc, ktorá ovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, že by to bolo v rozpore so záujmami Únie v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

19.

Pomoc sa bude pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 106 ods. 2 zmluvy iba vtedy, ak zodpovedný orgán pri poverovaní daného podniku poskytovaním služby dodrží alebo sa zaviaže dodržiavať uplatniteľné pravidlá Únie v oblasti verejného obstarávania. Zahŕňa to všetky požiadavky týkajúce sa transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie vyplývajúce priamo zo zmluvy alebo prípadne zo sekundárnych právnych predpisov Únie. Pomoc, ktorá nedodržiava tieto pravidlá a požiadavky, sa pokladá za pomoc, ktorá ovplyvňuje rozvoj obchodu v takom rozsahu, že by to bolo v rozpore so záujmami Únie v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy.

2.7.   Nediskriminácia

| 20. | Ak orgán poverí poskytovaním tej istej služby všeobecného hospodárskeho záujmu viacero podnikov, náhrada by sa v prípade každého podniku mala vypočítať na základe tej istej metódy. |
| --- | --- |

20.

Ak orgán poverí poskytovaním tej istej služby všeobecného hospodárskeho záujmu viacero podnikov, náhrada by sa v prípade každého podniku mala vypočítať na základe tej istej metódy.

2.8.   Výška náhrady

| 21. | Výška náhrady nesmie presahovať sumu potrebnú na pokrytie čistých nákladov (12) na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme a primeraný zisk. |
| --- | --- |

21.

Výška náhrady nesmie presahovať sumu potrebnú na pokrytie čistých nákladov (12) na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme a primeraný zisk.

| 22. | Výšku náhrady možno stanoviť buď na základe očakávaných nákladov a príjmov, alebo na základe skutočne vzniknutých nákladov a skutočne dosiahnutých príjmov, alebo kombináciou uvedených dvoch možností, v závislosti od stimulov na zvyšovanie efektívnosti, ktoré členský štát chce od začiatku poskytnúť v súlade bodmi 40 a 41. |
| --- | --- |

22.

Výšku náhrady možno stanoviť buď na základe očakávaných nákladov a príjmov, alebo na základe skutočne vzniknutých nákladov a skutočne dosiahnutých príjmov, alebo kombináciou uvedených dvoch možností, v závislosti od stimulov na zvyšovanie efektívnosti, ktoré členský štát chce od začiatku poskytnúť v súlade bodmi 40 a 41.

| 23. | Ak je náhrada stanovená – celá alebo čiastočne – na základe očakávaných nákladov a príjmov, očakávané príjmy a náklady musia byť uvedené v poverovacom akte. Musia sa opierať o hodnoverné a overiteľné parametre týkajúce sa hospodárskeho prostredia, v ktorom sa služba všeobecného hospodárskeho záujmu poskytuje. Musia sa opierať prípadne o odborné znalosti sektorových regulátorov alebo iných subjektov nezávislých od podniku. Členské štáty musia uviesť zdroje, z ktorých sa pri odhadoch vychádzalo (13). Odhad nákladov musí odrážať očakávané zvýšenie efektívnosti poskytovateľa služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas trvania poverenia. |
| --- | --- |

23.

Ak je náhrada stanovená – celá alebo čiastočne – na základe očakávaných nákladov a príjmov, očakávané príjmy a náklady musia byť uvedené v poverovacom akte. Musia sa opierať o hodnoverné a overiteľné parametre týkajúce sa hospodárskeho prostredia, v ktorom sa služba všeobecného hospodárskeho záujmu poskytuje. Musia sa opierať prípadne o odborné znalosti sektorových regulátorov alebo iných subjektov nezávislých od podniku. Členské štáty musia uviesť zdroje, z ktorých sa pri odhadoch vychádzalo (13). Odhad nákladov musí odrážať očakávané zvýšenie efektívnosti poskytovateľa služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas trvania poverenia.

Čisté náklady potrebné na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme

| 24. | Čisté náklady, ktoré sú alebo podľa očakávania budú potrebné na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme, by sa mali vypočítať podľa možnosti s použitím metodiky výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť, a to tam, kde to vyžadujú právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy a v iných prípadoch, kde je možné to urobiť. |
| --- | --- |

24.

Čisté náklady, ktoré sú alebo podľa očakávania budú potrebné na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme, by sa mali vypočítať podľa možnosti s použitím metodiky výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť, a to tam, kde to vyžadujú právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy a v iných prípadoch, kde je možné to urobiť.

Metodika výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť

| 25. | V prípade metodiky výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť, sa náklady, ktoré sú alebo podľa očakávania budú potrebné na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme, vypočítajú ako rozdiel medzi čistými nákladmi poskytovateľa so záväzkom poskytovať služby vo verejnom záujme a čistými nákladmi alebo ziskom toho istého poskytovateľa bez takéhoto záväzku. Osobitná pozornosť sa musí venovať správnemu posúdeniu nákladov, pri ktorých sa v prípade absencie záväzku poskytovať služby vo verejnom záujme očakáva, že sa im poskytovateľ vyhne, a príjmov, pri ktorých sa očakáva, že ich nedosiahne. Vo výpočte čistých nákladov by sa mali zohľadniť výhody, pokiaľ je to možné aj nehmotné výhody, ktoré plynú poskytovateľovi služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

25.

V prípade metodiky výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť, sa náklady, ktoré sú alebo podľa očakávania budú potrebné na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme, vypočítajú ako rozdiel medzi čistými nákladmi poskytovateľa so záväzkom poskytovať služby vo verejnom záujme a čistými nákladmi alebo ziskom toho istého poskytovateľa bez takéhoto záväzku. Osobitná pozornosť sa musí venovať správnemu posúdeniu nákladov, pri ktorých sa v prípade absencie záväzku poskytovať služby vo verejnom záujme očakáva, že sa im poskytovateľ vyhne, a príjmov, pri ktorých sa očakáva, že ich nedosiahne. Vo výpočte čistých nákladov by sa mali zohľadniť výhody, pokiaľ je to možné aj nehmotné výhody, ktoré plynú poskytovateľovi služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| 26. | V prílohe IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (14) a v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (15) je uvedené podrobnejšie usmernenie o tom, ako používať metodiku výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť. |
| --- | --- |

26.

V prílohe IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (14) a v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (15) je uvedené podrobnejšie usmernenie o tom, ako používať metodiku výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť.

| 27. | Hoci Komisia pokladá metodiku výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť, za najvhodnejšiu metódu stanovenia nákladov na plnenie záväzku poskytovania služieb vo verejnom záujme, môžu sa vyskytnúť prípady, v ktorých použitie tejto metódy nie je možné alebo vhodné. V tých prípadoch, v ktorých je to opodstatnené, môže Komisia akceptovať použitie alternatívnych metód výpočtu čistých nákladov potrebných na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme, ako je metodika založená na alokácii nákladov. |
| --- | --- |

27.

Hoci Komisia pokladá metodiku výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť, za najvhodnejšiu metódu stanovenia nákladov na plnenie záväzku poskytovania služieb vo verejnom záujme, môžu sa vyskytnúť prípady, v ktorých použitie tejto metódy nie je možné alebo vhodné. V tých prípadoch, v ktorých je to opodstatnené, môže Komisia akceptovať použitie alternatívnych metód výpočtu čistých nákladov potrebných na plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme, ako je metodika založená na alokácii nákladov.

Metodika založená na alokácii nákladov

| 28. | V prípade metodiky založenej na alokácii nákladov sa čisté náklady potrebné na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme vypočítajú ako rozdiel medzi nákladmi a príjmami daného poskytovateľa povereného plniť záväzky služby vo verejnom záujme, ako boli uvedené a odhadnuté v poverovacom akte. |
| --- | --- |

28.

V prípade metodiky založenej na alokácii nákladov sa čisté náklady potrebné na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme vypočítajú ako rozdiel medzi nákladmi a príjmami daného poskytovateľa povereného plniť záväzky služby vo verejnom záujme, ako boli uvedené a odhadnuté v poverovacom akte.

| 29. | Náklady, ktoré sa majú zohľadniť, zahŕňajú všetky náklady potrebné na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

29.

Náklady, ktoré sa majú zohľadniť, zahŕňajú všetky náklady potrebné na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| 30. | Ak sú činnosti príslušného podniku obmedzené na služby všeobecného hospodárskeho záujmu, možno zohľadniť všetky jeho náklady. |
| --- | --- |

30.

Ak sú činnosti príslušného podniku obmedzené na služby všeobecného hospodárskeho záujmu, možno zohľadniť všetky jeho náklady.

| 31. | Ak podnik vykonáva aj činnosti, ktoré nepatria do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, náklady ktoré možno zohľadniť môžu zahŕňať všetky priame náklady potrebné na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme a primeraný príspevok na pokrytie nepriamych nákladov, ktoré sú spoločnými nákladmi na službu všeobecného hospodárskeho záujmu a iné činnosti. Náklady spojené s akýmikoľvek činnosťami mimo rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu musia zahŕňať všetky priame náklady a primeraný príspevok na pokrytie spoločných nákladov. Na určenie výšky primeraného príspevku na spoločné náklady možno ako referenčný element podľa potreby použiť trhové ceny za využívanie zdrojov (16). Ak nie sú k dispozícii takéto trhové ceny, primeraný príspevok na spoločné náklady možno stanoviť odkazom na úroveň primeraného zisku (17), ktorého dosiahnutie sa v prípade podniku očakáva pri výkone činností, ktoré nepatria do rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, alebo na základe iných vhodnejších metodík. |
| --- | --- |

31.

Ak podnik vykonáva aj činnosti, ktoré nepatria do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, náklady ktoré možno zohľadniť môžu zahŕňať všetky priame náklady potrebné na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme a primeraný príspevok na pokrytie nepriamych nákladov, ktoré sú spoločnými nákladmi na službu všeobecného hospodárskeho záujmu a iné činnosti. Náklady spojené s akýmikoľvek činnosťami mimo rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu musia zahŕňať všetky priame náklady a primeraný príspevok na pokrytie spoločných nákladov. Na určenie výšky primeraného príspevku na spoločné náklady možno ako referenčný element podľa potreby použiť trhové ceny za využívanie zdrojov (16). Ak nie sú k dispozícii takéto trhové ceny, primeraný príspevok na spoločné náklady možno stanoviť odkazom na úroveň primeraného zisku (17), ktorého dosiahnutie sa v prípade podniku očakáva pri výkone činností, ktoré nepatria do rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, alebo na základe iných vhodnejších metodík.

Príjmy

| 32. | Príjmy, ktoré sa majú zohľadniť, musia zahŕňať aspoň kompletné príjmy zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako boli uvedené v poverovacom akte, a nadmerný zisk pochádzajúci z osobitných alebo výhradných práv, aj keď sú tieto práva spojené s inými činnosťami, ako je stanovené v bode 45, a to bez ohľadu na to, či sa tento nadmerný zisk pokladá za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

32.

Príjmy, ktoré sa majú zohľadniť, musia zahŕňať aspoň kompletné príjmy zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako boli uvedené v poverovacom akte, a nadmerný zisk pochádzajúci z osobitných alebo výhradných práv, aj keď sú tieto práva spojené s inými činnosťami, ako je stanovené v bode 45, a to bez ohľadu na to, či sa tento nadmerný zisk pokladá za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Primeraný zisk

| 33. | Primeraný zisk znamená mieru rentability kapitálu (18), ktorú by vyžadoval bežný podnik zvažujúci – pri zohľadnení úrovne rizika – či bude alebo nebude poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas celého trvania obdobia poverovacieho aktu. Úroveň rizika závisí od dotknutého sektora, typu služby a povahy mechanizmu náhrady. |
| --- | --- |

33.

Primeraný zisk znamená mieru rentability kapitálu (18), ktorú by vyžadoval bežný podnik zvažujúci – pri zohľadnení úrovne rizika – či bude alebo nebude poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu počas celého trvania obdobia poverovacieho aktu. Úroveň rizika závisí od dotknutého sektora, typu služby a povahy mechanizmu náhrady.

| 34. | V odôvodnených prípadoch sa na stanovenie výšky primeraného zisku môžu použiť aj iné ukazovatele úrovne zisku, než je miera rentability kapitálu, a to priemerná rentabilita vlastného imania (19) počas trvania obdobia poverenia, rentabilita investovaného kapitálu, rentabilita aktív alebo rentabilita tržieb. |
| --- | --- |

34.

V odôvodnených prípadoch sa na stanovenie výšky primeraného zisku môžu použiť aj iné ukazovatele úrovne zisku, než je miera rentability kapitálu, a to priemerná rentabilita vlastného imania (19) počas trvania obdobia poverenia, rentabilita investovaného kapitálu, rentabilita aktív alebo rentabilita tržieb.

| 35. | Nech sa zvolí ktorýkoľvek ukazovateľ, členský štát musí poskytnúť Komisii dôkaz, že predpokladaný zisk nepresahuje zisk, ktorý by vyžadoval bežný podnik zvažujúci či bude alebo nebude poskytovať túto službu, napríklad vo forme odkazu na návratnosť dosahovanú v prípade podobných typov zákaziek zadaných za súťažných podmienok. |
| --- | --- |

35.

Nech sa zvolí ktorýkoľvek ukazovateľ, členský štát musí poskytnúť Komisii dôkaz, že predpokladaný zisk nepresahuje zisk, ktorý by vyžadoval bežný podnik zvažujúci či bude alebo nebude poskytovať túto službu, napríklad vo forme odkazu na návratnosť dosahovanú v prípade podobných typov zákaziek zadaných za súťažných podmienok.

| 36. | Miera rentability kapitálu, ktorá nepresahuje relevantnú swapovú úrokovú mieru (20) plus prémiu vo výške 100 bázických bodov (21), sa za každej okolnosti pokladá za primeranú. Relevantná swapová úroková miera je swapová úroková miera, ktorej splatnosť a mena zodpovedajú trvaniu a mene poverovacieho aktu. |
| --- | --- |

36.

Miera rentability kapitálu, ktorá nepresahuje relevantnú swapovú úrokovú mieru (20) plus prémiu vo výške 100 bázických bodov (21), sa za každej okolnosti pokladá za primeranú. Relevantná swapová úroková miera je swapová úroková miera, ktorej splatnosť a mena zodpovedajú trvaniu a mene poverovacieho aktu.

| 37. | Ak je poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu spojené so značným komerčným a zmluvným rizikom napríklad preto, že náhrada má podobu fixnej jednorazovej platby, ktorá pokrýva očakávané čisté náklady a primeraný zisk a podnik pôsobí v konkurenčnom prostredí, primeraný zisk nesmie presiahnuť úroveň, ktorá zodpovedá miere rentability kapitálu, ktorá je úmerná úrovni rizika. Táto miera by sa podľa možnosti mala stanoviť na základe miery rentability kapitálu, ktorá sa dosahuje pri podobných typoch zákaziek na poskytovanie služieb vo verejnom záujme zadaných v konkurenčných podmienkach (napr. zákaziek zadaných v rámci postupu verejného obstarávania). Ak túto metódu nemožno uplatniť, je možné po odôvodnení použiť aj iné metódy stanovenia rentability kapitálu (22). |
| --- | --- |

37.

Ak je poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu spojené so značným komerčným a zmluvným rizikom napríklad preto, že náhrada má podobu fixnej jednorazovej platby, ktorá pokrýva očakávané čisté náklady a primeraný zisk a podnik pôsobí v konkurenčnom prostredí, primeraný zisk nesmie presiahnuť úroveň, ktorá zodpovedá miere rentability kapitálu, ktorá je úmerná úrovni rizika. Táto miera by sa podľa možnosti mala stanoviť na základe miery rentability kapitálu, ktorá sa dosahuje pri podobných typoch zákaziek na poskytovanie služieb vo verejnom záujme zadaných v konkurenčných podmienkach (napr. zákaziek zadaných v rámci postupu verejného obstarávania). Ak túto metódu nemožno uplatniť, je možné po odôvodnení použiť aj iné metódy stanovenia rentability kapitálu (22).

| 38. | Ak poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nie je spojené so značným komerčným a zmluvným rizikom, napríklad preto, že čisté náklady vzniknuté pri poskytovaní služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú v podstate v plnej miere nahradené ex post, primeraný zisk nesmie presiahnuť úroveň, ktorá zodpovedá úrovni uvedenej v bode 36. Takýto mechanizmus náhrad nedáva poskytovateľovi služby vo verejnom záujme žiadne stimuly na zvyšovanie efektívnosti. Preto je jeho použitie prísne obmedzené na prípady, v ktorých je členský štát schopný odôvodniť, prečo nie je možné alebo vhodné zohľadniť otázku efektívnosti produkcie a uplatniť taký mechanizmus náhrady, ktorý by poskytoval stimuly na zvyšovanie efektívnosti. |
| --- | --- |

38.

Ak poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nie je spojené so značným komerčným a zmluvným rizikom, napríklad preto, že čisté náklady vzniknuté pri poskytovaní služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú v podstate v plnej miere nahradené ex post, primeraný zisk nesmie presiahnuť úroveň, ktorá zodpovedá úrovni uvedenej v bode 36. Takýto mechanizmus náhrad nedáva poskytovateľovi služby vo verejnom záujme žiadne stimuly na zvyšovanie efektívnosti. Preto je jeho použitie prísne obmedzené na prípady, v ktorých je členský štát schopný odôvodniť, prečo nie je možné alebo vhodné zohľadniť otázku efektívnosti produkcie a uplatniť taký mechanizmus náhrady, ktorý by poskytoval stimuly na zvyšovanie efektívnosti.

Stimuly na zvyšovanie efektívnosti

| 39. | Pri stanovovaní metodiky náhrady členské štáty musia zaviesť stimuly pre efektívne poskytovanie vysokokvalitných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ neposkytnú odôvodnenie, že tieto stimuly nie je možné alebo vhodné zavádzať. |
| --- | --- |

39.

Pri stanovovaní metodiky náhrady členské štáty musia zaviesť stimuly pre efektívne poskytovanie vysokokvalitných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, pokiaľ neposkytnú odôvodnenie, že tieto stimuly nie je možné alebo vhodné zavádzať.

| 40. | Stimuly na zvyšovanie efektívnosti môžu mať rôznu podobu, a to takú, aby čo najlepšie korešpondovali s osobitosťami daného prípadu či sektora. Členský štát môže napríklad vopred definovať fixnú úroveň náhrady, ktorá predpokladá a zohľadňuje zvýšenie efektívnosti, ktoré môže podnik dosiahnuť počas trvania poverovacieho aktu. |
| --- | --- |

40.

Stimuly na zvyšovanie efektívnosti môžu mať rôznu podobu, a to takú, aby čo najlepšie korešpondovali s osobitosťami daného prípadu či sektora. Členský štát môže napríklad vopred definovať fixnú úroveň náhrady, ktorá predpokladá a zohľadňuje zvýšenie efektívnosti, ktoré môže podnik dosiahnuť počas trvania poverovacieho aktu.

| 41. | V iných prípadoch môžu členské štáty definovať v poverovacom akte ciele v oblasti efektívnosti produkcie, pričom úroveň náhrady by závisela od rozsahu, v akom boli ciele splnené. Ak podnik ciele nesplní, náhrada by sa mala znížiť na základe metodiky výpočtu uvedenej v poverovacom akte. Naproti tomu, ak podnik ciele presiahne, mala by sa náhrada zvýšiť pri uplatnení metodiky výpočtu uvedenej v poverovacom akte. Odmeny spojené so zvýšením efektívnosti produkcie sa stanovia na takej úrovni, aby umožňovali vyvážené zdieľanie týchto prínosov medzi podnikom a členským štátom a/alebo používateľmi. |
| --- | --- |

41.

V iných prípadoch môžu členské štáty definovať v poverovacom akte ciele v oblasti efektívnosti produkcie, pričom úroveň náhrady by závisela od rozsahu, v akom boli ciele splnené. Ak podnik ciele nesplní, náhrada by sa mala znížiť na základe metodiky výpočtu uvedenej v poverovacom akte. Naproti tomu, ak podnik ciele presiahne, mala by sa náhrada zvýšiť pri uplatnení metodiky výpočtu uvedenej v poverovacom akte. Odmeny spojené so zvýšením efektívnosti produkcie sa stanovia na takej úrovni, aby umožňovali vyvážené zdieľanie týchto prínosov medzi podnikom a členským štátom a/alebo používateľmi.

| 42. | Každý takýto mechanizmus stimulov na zvýšenie efektívnosti sa musí opierať o objektívne a merateľné kritériá stanovené v poverovacom akte a musí podliehať transparentnému ex post hodnoteniu vykonávanému subjektom nezávislým od poskytovateľa služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

42.

Každý takýto mechanizmus stimulov na zvýšenie efektívnosti sa musí opierať o objektívne a merateľné kritériá stanovené v poverovacom akte a musí podliehať transparentnému ex post hodnoteniu vykonávanému subjektom nezávislým od poskytovateľa služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| 43. | Zvýšeniu efektívnosti by sa malo dosiahnuť bez toho, aby bola dotknutá kvalita poskytovaných služieb, pričom by sa zároveň mali dodržať normy stanovené v právnych predpisoch Únie. |
| --- | --- |

43.

Zvýšeniu efektívnosti by sa malo dosiahnuť bez toho, aby bola dotknutá kvalita poskytovaných služieb, pričom by sa zároveň mali dodržať normy stanovené v právnych predpisoch Únie.

Ustanovenia uplatniteľné na podniky vykonávajúce aj činnosti, ktoré nepatria do rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, alebo poskytujúce viacero služieb všeobecného hospodárskeho záujmu

| 44. | Ak podnik vykonáva činnosti patriace do i mimo rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, interné účty musia vykazovať samostatne náklady a príjmy spojené so službou všeobecného hospodárskeho záujmu a tie, ktoré súvisia s ostatnými službami v súlade so zásadami stanovenými v bode 31. Ak je podnik poverený poskytovaním viacerých služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, buď preto, lebo orgány prideľujúce službu všeobecného hospodárskeho záujmu sú rôzne, alebo povaha služby všeobecného hospodárskeho záujmu je rozdielna, interné účty podniku musia na úrovni každej služby všeobecného hospodárskeho záujmu umožňovať overiť, či nebola poskytnutá nadmerná náhrada. |
| --- | --- |

44.

Ak podnik vykonáva činnosti patriace do i mimo rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, interné účty musia vykazovať samostatne náklady a príjmy spojené so službou všeobecného hospodárskeho záujmu a tie, ktoré súvisia s ostatnými službami v súlade so zásadami stanovenými v bode 31. Ak je podnik poverený poskytovaním viacerých služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, buď preto, lebo orgány prideľujúce službu všeobecného hospodárskeho záujmu sú rôzne, alebo povaha služby všeobecného hospodárskeho záujmu je rozdielna, interné účty podniku musia na úrovni každej služby všeobecného hospodárskeho záujmu umožňovať overiť, či nebola poskytnutá nadmerná náhrada.

| 45. | Ak je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv spojených s inými činnosťami, než sú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktoré sa poskytuje pomoc, a z týchto iných činností plynie zisk vyšší než je primeraný zisk, alebo sa na tento podnik vzťahujú iné výhody poskytované štátom, tieto skutočnosti sa musia zohľadniť, a to bez ohľadu na ich klasifikáciu na účely článku 107 ods. 1 zmluvy, a musia sa pripočítať k príjmom podniku. Primeraný zisk z činností, pre ktoré je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv, sa musí posudzovať z pohľadu ex ante, vzhľadom na riziko alebo neprítomnosť rizika na strane podniku. Toto posúdenie musí zohľadňovať stimuly na zvyšovanie efektívnosti, ktoré členský štát zaviedol v súvislosti s poskytovaním predmetnej služby. |
| --- | --- |

45.

Ak je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv spojených s inými činnosťami, než sú služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktoré sa poskytuje pomoc, a z týchto iných činností plynie zisk vyšší než je primeraný zisk, alebo sa na tento podnik vzťahujú iné výhody poskytované štátom, tieto skutočnosti sa musia zohľadniť, a to bez ohľadu na ich klasifikáciu na účely článku 107 ods. 1 zmluvy, a musia sa pripočítať k príjmom podniku. Primeraný zisk z činností, pre ktoré je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv, sa musí posudzovať z pohľadu ex ante, vzhľadom na riziko alebo neprítomnosť rizika na strane podniku. Toto posúdenie musí zohľadňovať stimuly na zvyšovanie efektívnosti, ktoré členský štát zaviedol v súvislosti s poskytovaním predmetnej služby.

| 46. | Členský štát môže rozhodnúť, že zisk pochádzajúci z iných činností, ktoré nepatria do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä tých činností, ktoré závisia na infraštruktúre potrebnej na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, musí byť úplne alebo čiastočne pripísaný k financovaniu služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

46.

Členský štát môže rozhodnúť, že zisk pochádzajúci z iných činností, ktoré nepatria do rámca služby všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä tých činností, ktoré závisia na infraštruktúre potrebnej na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, musí byť úplne alebo čiastočne pripísaný k financovaniu služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

Nadmerná náhrada

| 47. | Nadmerná náhrada znamená náhradu, ktorú podnik dostane nad sumu pomoci definovanú v bode 21 za celé trvanie zmluvy. Ako je uvedené v bodoch 39 až 42, prebytok, ktorý je dôsledkom väčšieho zvýšenia efektívnosti, než sa očakávalo, si môže podnik ponechať ako dodatočný primeraný zisk, ako je to stanovené v poverovacom akte (23). |
| --- | --- |

47.

Nadmerná náhrada znamená náhradu, ktorú podnik dostane nad sumu pomoci definovanú v bode 21 za celé trvanie zmluvy. Ako je uvedené v bodoch 39 až 42, prebytok, ktorý je dôsledkom väčšieho zvýšenia efektívnosti, než sa očakávalo, si môže podnik ponechať ako dodatočný primeraný zisk, ako je to stanovené v poverovacom akte (23).

| 48. | Keďže nadmerná náhrada nie je potrebná na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

48.

Keďže nadmerná náhrada nie je potrebná na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc.

| 49. | Členské štáty musia zabezpečiť, aby náhrada poskytnutá za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu bola v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto oznámení a najmä to, aby podniky nedostávali náhrady presahujúcu sumu stanovenú v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto oddiele. Na požiadanie Komisii musia poskytnúť dôkazy. Musia vykonávať pravidelné kontroly alebo zaistiť ich vykonávanie na konci poverenia a za všetkých okolností v maximálne trojročných intervaloch. V prípade pomoci poskytnutej iným spôsobom ako na základe postupu verejného obstarávania so zverejnením (24) by sa kontroly mali vykonávať aspoň každé dva roky. |
| --- | --- |

49.

Členské štáty musia zabezpečiť, aby náhrada poskytnutá za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu bola v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto oznámení a najmä to, aby podniky nedostávali náhrady presahujúcu sumu stanovenú v súlade s požiadavkami stanovenými v tomto oddiele. Na požiadanie Komisii musia poskytnúť dôkazy. Musia vykonávať pravidelné kontroly alebo zaistiť ich vykonávanie na konci poverenia a za všetkých okolností v maximálne trojročných intervaloch. V prípade pomoci poskytnutej iným spôsobom ako na základe postupu verejného obstarávania so zverejnením (24) by sa kontroly mali vykonávať aspoň každé dva roky.

| 50. | Ak členský štát na základe správnej alokácie nákladov a príjmov a na základe primeraných očakávaní už uvedených v tomto oddiele dopredu pevne stanovil úroveň náhrady, ktorá primerane predpokladá a zahŕňa zvýšenie efektívnosti, ktoré možno od poskytovateľa služby vo verejnom záujme očakávať počas obdobia poverenia, kontrola nadmernej náhrady sa v zásade obmedzí len na kontrolu toho, aby úroveň zisku, ktorú je tento poskytovateľ oprávnený dosiahnuť podľa poverovacieho aktu, bola skutočne primeraná z pohľadu ex ante. |
| --- | --- |

50.

Ak členský štát na základe správnej alokácie nákladov a príjmov a na základe primeraných očakávaní už uvedených v tomto oddiele dopredu pevne stanovil úroveň náhrady, ktorá primerane predpokladá a zahŕňa zvýšenie efektívnosti, ktoré možno od poskytovateľa služby vo verejnom záujme očakávať počas obdobia poverenia, kontrola nadmernej náhrady sa v zásade obmedzí len na kontrolu toho, aby úroveň zisku, ktorú je tento poskytovateľ oprávnený dosiahnuť podľa poverovacieho aktu, bola skutočne primeraná z pohľadu ex ante.

2.9.   Ďalšie požiadavky, ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie toho, aby rozvoj obchodu nebol ovplyvnený v takom rozsahu, že by to bolo v rozpore so záujmami Únie

| 51. | Požiadavky stanovené v oddieloch 2.1 a 2.8 zvyčajne postačujú na zabezpečenie toho, že pomoc nenaruší hospodársku súťaž spôsobom, ktorý by bol v rozpore so záujmami Únie. |
| --- | --- |

51.

Požiadavky stanovené v oddieloch 2.1 a 2.8 zvyčajne postačujú na zabezpečenie toho, že pomoc nenaruší hospodársku súťaž spôsobom, ktorý by bol v rozpore so záujmami Únie.

| 52. | Je možné, že za určitých výnimočných okolností, môže zostať vážnejšie narušenie vnútorného trhu nevyriešené a pomoc by mohla ovplyvniť obchod v takom rozsahu, ktorý by mohol byť v rozpore so záujmami Únie. |
| --- | --- |

52.

Je možné, že za určitých výnimočných okolností, môže zostať vážnejšie narušenie vnútorného trhu nevyriešené a pomoc by mohla ovplyvniť obchod v takom rozsahu, ktorý by mohol byť v rozpore so záujmami Únie.

| 53. | V takom prípade Komisia preskúma, či takéto narušenie nemožno odstrániť vyžiadaním si od členských štátov splnenie podmienok alebo záväzkov. |
| --- | --- |

53.

V takom prípade Komisia preskúma, či takéto narušenie nemožno odstrániť vyžiadaním si od členských štátov splnenie podmienok alebo záväzkov.

| 54. | Výskyt závažných narušení hospodárskej súťaže, ktoré sú v rozpore so záujmami Únie, sa očakáva iba za výnimočných okolností. Komisia obmedzí svoju pozornosť na také narušenia, pri ktorých má pomoc značný negatívny dosah na iné členské štáty a fungovanie vnútorného trhu, napr. preto, že podnikom v dôležitých sektoroch hospodárstva neumožňujú dosahovať taký objem operácií, ktorý je potrebný na ich efektívne fungovanie. |
| --- | --- |

54.

Výskyt závažných narušení hospodárskej súťaže, ktoré sú v rozpore so záujmami Únie, sa očakáva iba za výnimočných okolností. Komisia obmedzí svoju pozornosť na také narušenia, pri ktorých má pomoc značný negatívny dosah na iné členské štáty a fungovanie vnútorného trhu, napr. preto, že podnikom v dôležitých sektoroch hospodárstva neumožňujú dosahovať taký objem operácií, ktorý je potrebný na ich efektívne fungovanie.

| 55. | Takéto narušenia môžu byť zapríčinené napríklad tým, že poverenie má buď trvanie, ktoré nemožno opodstatniť objektívnymi kritériami (ako je potreba amortizácie neprevoditeľných fixných aktív), alebo spája súbory úloh (zvyčajne podliehajúcich samostatným povereniam bez straty prínosnosti pre spoločnosť a bez dodatočných nákladov, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť poskytovania služieb). V takom prípade by Komisia skúmala, či tá istá služba vo verejnom záujme môže byť rovnako dobre poskytovaná spôsobom, ktorý v menšej miere narúša hospodársku súťaž, napríklad prostredníctvom obmedzenejšieho poverenia, pokiaľ ide o trvanie alebo rozsah, alebo prostredníctvom samostatných poverení. |
| --- | --- |

55.

Takéto narušenia môžu byť zapríčinené napríklad tým, že poverenie má buď trvanie, ktoré nemožno opodstatniť objektívnymi kritériami (ako je potreba amortizácie neprevoditeľných fixných aktív), alebo spája súbory úloh (zvyčajne podliehajúcich samostatným povereniam bez straty prínosnosti pre spoločnosť a bez dodatočných nákladov, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť poskytovania služieb). V takom prípade by Komisia skúmala, či tá istá služba vo verejnom záujme môže byť rovnako dobre poskytovaná spôsobom, ktorý v menšej miere narúša hospodársku súťaž, napríklad prostredníctvom obmedzenejšieho poverenia, pokiaľ ide o trvanie alebo rozsah, alebo prostredníctvom samostatných poverení.

| 56. | Ďalšou situáciou, v ktorej môže byť potrebné vykonať podrobnejšie posúdenie, je situácia, keď členský štát poverí bez uskutočnenia výberového konania, poskytovateľa služby vo verejnom záujme poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu na nevyhradenom trhu, kde sa už poskytujú podobné služby alebo možno očakávať, že sa budú poskytovať v blízkej budúcnosti v prípade absencie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Tieto negatívne dosahy na rozvoj obchodu môžu byť sinejšie, ak sa má služba všeobecného hospodárskeho záujmu ponúkať za sadzbu, ktorá je nižšia než náklady ktoréhokoľvek aktuálneho alebo potenciálneho poskytovateľa, takže by mohlo dôjsť k uzavretiu trhu. Komisia pri plnom rešpektovaní širokého priestoru pre voľné uváženie členských štátov, pokiaľ ide o definíciu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, môže preto požadovať zmeny, napríklad pokiaľ ide o prideľovanie pomoci, kde môže primerane preukázať, že by bolo možné poskytovať tú istú službu všeobecného hospodárskeho záujmu za rovnakých podmienok pre používateľov, a to spôsobom menej narúšajúcim hospodársku súťaž a pri menších nákladoch pre štát. |
| --- | --- |

56.

Ďalšou situáciou, v ktorej môže byť potrebné vykonať podrobnejšie posúdenie, je situácia, keď členský štát poverí bez uskutočnenia výberového konania, poskytovateľa služby vo verejnom záujme poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu na nevyhradenom trhu, kde sa už poskytujú podobné služby alebo možno očakávať, že sa budú poskytovať v blízkej budúcnosti v prípade absencie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Tieto negatívne dosahy na rozvoj obchodu môžu byť sinejšie, ak sa má služba všeobecného hospodárskeho záujmu ponúkať za sadzbu, ktorá je nižšia než náklady ktoréhokoľvek aktuálneho alebo potenciálneho poskytovateľa, takže by mohlo dôjsť k uzavretiu trhu. Komisia pri plnom rešpektovaní širokého priestoru pre voľné uváženie členských štátov, pokiaľ ide o definíciu služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, môže preto požadovať zmeny, napríklad pokiaľ ide o prideľovanie pomoci, kde môže primerane preukázať, že by bolo možné poskytovať tú istú službu všeobecného hospodárskeho záujmu za rovnakých podmienok pre používateľov, a to spôsobom menej narúšajúcim hospodársku súťaž a pri menších nákladoch pre štát.

| 57. | Podrobnejšie preskúmanie je opodstatnené aj vtedy, ak poverenie záväzkom služby je spojené s osobitnými alebo výhradnými právami, ktoré závažným spôsobom obmedzujú hospodársku súťaž na vnútornom trhu v rozsahu, ktorý je v rozpore so záujmami Únie. Hoci sa na takýto prípad v prvom rade uplatňuje článok 106 ods. 1 zmluvy, štátnu pomoc nemožno označiť za zlučiteľnú, ak výhradné právo poskytuje výhody, ktoré nemohli byť riadne posúdené, vyčíslené alebo ocenené v súlade s metodikami výpočtu čistých nákladov na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu opísanými v oddiele 2.8. |
| --- | --- |

57.

Podrobnejšie preskúmanie je opodstatnené aj vtedy, ak poverenie záväzkom služby je spojené s osobitnými alebo výhradnými právami, ktoré závažným spôsobom obmedzujú hospodársku súťaž na vnútornom trhu v rozsahu, ktorý je v rozpore so záujmami Únie. Hoci sa na takýto prípad v prvom rade uplatňuje článok 106 ods. 1 zmluvy, štátnu pomoc nemožno označiť za zlučiteľnú, ak výhradné právo poskytuje výhody, ktoré nemohli byť riadne posúdené, vyčíslené alebo ocenené v súlade s metodikami výpočtu čistých nákladov na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu opísanými v oddiele 2.8.

| 58. | Komisia bude venovať pozornosť aj situáciám, v ktorých pomoc umožňuje podniku financovať vytvorenie alebo používanie infraštruktúry, ktorá nie je reprodukovateľná, a umožňuje mu uzavrieť trh, na ktorom sa poskytuje služba všeobecného hospodárskeho záujmu, alebo súvisiace príslušné trhy. V takomto prípade môže byť vhodné požadovať, aby konkurenti dostali spravodlivý a nediskriminačný prístup k infraštruktúre za primeraných podmienok. |
| --- | --- |

58.

Komisia bude venovať pozornosť aj situáciám, v ktorých pomoc umožňuje podniku financovať vytvorenie alebo používanie infraštruktúry, ktorá nie je reprodukovateľná, a umožňuje mu uzavrieť trh, na ktorom sa poskytuje služba všeobecného hospodárskeho záujmu, alebo súvisiace príslušné trhy. V takomto prípade môže byť vhodné požadovať, aby konkurenti dostali spravodlivý a nediskriminačný prístup k infraštruktúre za primeraných podmienok.

| 59. | Ak je narušenie hospodárskej súťaže následkom poverenia, ktoré bráni v efektívnej implementácii alebo presadzovaní právnych predpisov Únie, ktorých cieľom je zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu, Komisia preskúma, či by služba vo verejnom záujme mohla byť poskytovaná rovnako dobre spôsobom menej narúšajúcim hospodársku súťaž, napríklad prostredníctvom úplnej implementácie právnych predpisov Únie pre jednotlivé sektory. |
| --- | --- |

59.

Ak je narušenie hospodárskej súťaže následkom poverenia, ktoré bráni v efektívnej implementácii alebo presadzovaní právnych predpisov Únie, ktorých cieľom je zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu, Komisia preskúma, či by služba vo verejnom záujme mohla byť poskytovaná rovnako dobre spôsobom menej narúšajúcim hospodársku súťaž, napríklad prostredníctvom úplnej implementácie právnych predpisov Únie pre jednotlivé sektory.

2.10.   Transparentnosť

| 60. | V prípade každej náhrady za službu všeobecného hospodárskeho záujmu patriacej do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia musí dotknutý členský štát uverejniť na internete alebo iným vhodným spôsobom tieto informácie:






  a) | výsledky verejnej konzultácie alebo iné primerané nástroje uvedené v bode 14, |
| --- | --- | --- |

60.

V prípade každej náhrady za službu všeobecného hospodárskeho záujmu patriacej do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia musí dotknutý členský štát uverejniť na internete alebo iným vhodným spôsobom tieto informácie:

a)

výsledky verejnej konzultácie alebo iné primerané nástroje uvedené v bode 14,

| b) | obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme, |
| --- | --- |

b)

obsah a trvanie záväzkov služby vo verejnom záujme,

| c) | príslušný podnik a prípadne príslušné územie, |
| --- | --- |

c)

príslušný podnik a prípadne príslušné územie,

| d) | ročné sumy pomoci poskytovanej podniku. |
| --- | --- |

d)

ročné sumy pomoci poskytovanej podniku.

2.11.   Pomoc, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 2 ods. 1 rozhodnutia 2012/21/EÚ

| 61. | Zásady stanovené v bodoch 14, 19, 20, 24, 39, 51 až 59 a 60 písm. a) sa neuplatňujú v prípade pomoci, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 2 ods. 1 rozhodnutia 2012/21/EÚ. |
| --- | --- |

61.

Zásady stanovené v bodoch 14, 19, 20, 24, 39, 51 až 59 a 60 písm. a) sa neuplatňujú v prípade pomoci, ktorá spĺňa podmienky stanovené v článku 2 ods. 1 rozhodnutia 2012/21/EÚ.

3.   PREDKLADANIE SPRÁV A HODNOTENIE

| 62. | Členské štáty predkladajú Komisii správu o dosahovaní súladu s týmto oznámením každé dva roky. Správy musia poskytovať prehľad o uplatňovaní tohto oznámenia v rôznych sektoroch poskytovateľov služieb vrátane:






  a) | opisu uplatňovania zásad stanovených v tomto oznámení v prípade služieb, ktoré patria do rozsahu jeho pôsobnosti, vrátane interných činností; |
| --- | --- | --- |

62.

Členské štáty predkladajú Komisii správu o dosahovaní súladu s týmto oznámením každé dva roky. Správy musia poskytovať prehľad o uplatňovaní tohto oznámenia v rôznych sektoroch poskytovateľov služieb vrátane:

a)

opisu uplatňovania zásad stanovených v tomto oznámení v prípade služieb, ktoré patria do rozsahu jeho pôsobnosti, vrátane interných činností;

| b) | celkovej výšky pomoci poskytnutej podnikom patriacim do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia spolu s prehľadom podľa hospodárskych sektorov a príjemcov; |
| --- | --- |

b)

celkovej výšky pomoci poskytnutej podnikom patriacim do rozsahu pôsobnosti tohto oznámenia spolu s prehľadom podľa hospodárskych sektorov a príjemcov;

| c) | údajov o tom, či pri nejakom konkrétnom type služby spôsobilo uplatňovanie zásad stanovených v tomto oznámení ťažkosti alebo či boli podané sťažnosti zo strany tretích strán a |
| --- | --- |

c)

údajov o tom, či pri nejakom konkrétnom type služby spôsobilo uplatňovanie zásad stanovených v tomto oznámení ťažkosti alebo či boli podané sťažnosti zo strany tretích strán a

| d) | akýchkoľvek iných informácií týkajúcich sa uplatňovania zásad stanovených v tomto oznámení, ktoré si Komisia vyžiadala a ktoré sú spresnené včas pred termínom predloženia správy. |
| --- | --- |

d)

akýchkoľvek iných informácií týkajúcich sa uplatňovania zásad stanovených v tomto oznámení, ktoré si Komisia vyžiadala a ktoré sú spresnené včas pred termínom predloženia správy.

Prvú správu je potrebné predložiť do 30. júna 2014.

| 63. | Okrem toho, v súlade s požiadavkami nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (25) (teraz článok 108 zmluvy) a nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (26), členské štáty musia Komisii predložiť výročné správy o pomoci poskytnutej podľa rozhodnutia Komisie prijatého na základe tohto oznámenia. |
| --- | --- |

63.

Okrem toho, v súlade s požiadavkami nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (25) (teraz článok 108 zmluvy) a nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (26), členské štáty musia Komisii predložiť výročné správy o pomoci poskytnutej podľa rozhodnutia Komisie prijatého na základe tohto oznámenia.

| 64. | Správy sa uverejnia na internetovej stránke Komisie. |
| --- | --- |

64.

Správy sa uverejnia na internetovej stránke Komisie.

| 65. | Komisia má v úmysle vykonať revíziu rámca k 31. januáru 2017. |
| --- | --- |

65.

Komisia má v úmysle vykonať revíziu rámca k 31. januáru 2017.

4.   PODMIENKY A ZÁVÄZKY PRIPOJENÉ K ROZHODNUTIAM KOMISIE

| 66. | Podľa článku 7 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 môže Komisia ku kladnému rozhodnutiu pripojiť podmienky, podľa ktorých možno pomoc pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom, a stanoviť záväzky, ktoré umožňujú monitorovať dodržiavanie rozhodnutia. Pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu, podmienky a záväzky môžu byť potrebné najmä na to, aby sa zabezpečilo, že pomoc poskytnutá dotknutým podnikom nebude viesť k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže a obchodu na vnútornom trhu. V tejto súvislosti môže byť vzhľadom na osobitný charakter jednotlivých služieb všeobecného hospodárskeho záujmu potrebné predkladať pravidelné správy alebo prijať iné záväzky. |
| --- | --- |

66.

Podľa článku 7 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 môže Komisia ku kladnému rozhodnutiu pripojiť podmienky, podľa ktorých možno pomoc pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom, a stanoviť záväzky, ktoré umožňujú monitorovať dodržiavanie rozhodnutia. Pokiaľ ide o služby všeobecného hospodárskeho záujmu, podmienky a záväzky môžu byť potrebné najmä na to, aby sa zabezpečilo, že pomoc poskytnutá dotknutým podnikom nebude viesť k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže a obchodu na vnútornom trhu. V tejto súvislosti môže byť vzhľadom na osobitný charakter jednotlivých služieb všeobecného hospodárskeho záujmu potrebné predkladať pravidelné správy alebo prijať iné záväzky.

5.   UPLATŇOVANIE RÁMCA

| 67. | Komisia bude uplatňovať ustanovenia tohto oznámenia od 31. januára 2012. |
| --- | --- |

67.

Komisia bude uplatňovať ustanovenia tohto oznámenia od 31. januára 2012.

| 68. | Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení na všetky projekty pomoci, ktoré jej budú notifikované, a prijme rozhodnutie o týchto projektoch v súlade s týmito zásadami, a to aj vtedy, ak projekty boli notifikované pred 31. januárom 2012. |
| --- | --- |

68.

Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení na všetky projekty pomoci, ktoré jej budú notifikované, a prijme rozhodnutie o týchto projektoch v súlade s týmito zásadami, a to aj vtedy, ak projekty boli notifikované pred 31. januárom 2012.

| 69. | Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení na neoprávnenú pomoc, o ktorej prijme rozhodnutie po 31. januári 2012, a to aj vtedy, ak bola pomoc poskytnutá pred týmto dňom. Ak však bola pomoc poskytnutá pred 31. januárom 2012, zásady stanovené v bodoch 14, 19, 20, 24, 39 a 60 sa neuplatňujú. |
| --- | --- |

69.

Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení na neoprávnenú pomoc, o ktorej prijme rozhodnutie po 31. januári 2012, a to aj vtedy, ak bola pomoc poskytnutá pred týmto dňom. Ak však bola pomoc poskytnutá pred 31. januárom 2012, zásady stanovené v bodoch 14, 19, 20, 24, 39 a 60 sa neuplatňujú.

6.   VHODNÉ OPATRENIA

| 70. | Ako vhodné opatrenia na účely článku 108 ods. 1 zmluvy Komisia navrhuje, aby členské štáty do 31. januára 2013 uverejnili zoznam existujúcich schém pomoci týkajúcich sa náhrad za služby vo verejnom záujme, ktoré je potrebné uviesť do súladu s týmto oznámením, a aby tieto schémy pomoci uviedli do súladu s týmto oznámením do 31. januára 2014. |
| --- | --- |

70.

Ako vhodné opatrenia na účely článku 108 ods. 1 zmluvy Komisia navrhuje, aby členské štáty do 31. januára 2013 uverejnili zoznam existujúcich schém pomoci týkajúcich sa náhrad za služby vo verejnom záujme, ktoré je potrebné uviesť do súladu s týmto oznámením, a aby tieto schémy pomoci uviedli do súladu s týmto oznámením do 31. januára 2014.

| 71. | Členské štáty by mali do 29. februára 2012 Komisii potvrdiť, že súhlasia s navrhovanými vhodnými opatreniami. Ak Komisia nedostane žiadnu odpoveď, bude to považovať za vyjadrenie nesúhlasu dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

71.

Členské štáty by mali do 29. februára 2012 Komisii potvrdiť, že súhlasia s navrhovanými vhodnými opatreniami. Ak Komisia nedostane žiadnu odpoveď, bude to považovať za vyjadrenie nesúhlasu dotknutého členského štátu.

---

(1)  Rozsudky vo veci C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark“), Zb. 2003, s. I-7747 a v spojených veciach C-34/01 až C-38/01 Enirisorse SpA/Ministero delle Finanze, Zb. 2003, s. I-14243.

(2)  Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Altmark konštatoval, že náhrada za služby vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc za predpokladu, že sú splnené štyri súhrnné kritériá. Po prvé, príjemca musí byť skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a záväzky musia byť jasne definované. Po druhé, parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, musia byť vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom. Po tretie, náhrada nesmie presiahnuť sumu potrebnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme pri zohľadnení relevantných príjmov a primeraného zisku. Napokon, ak podnik, ktorý má plniť záväzky služby vo verejnom záujme, nebol v konkrétnom prípade vybraný v súlade s postupom verejného obstarávania, ktorý by umožnil výber uchádzača schopného poskytovať tieto služby verejnosti za najnižšiu cenu, výška potrebnej náhrady sa musí stanoviť na základe analýzy nákladov, ktoré by pri výkone týchto povinností vznikli bežnému podniku, dobre riadenému a primerane vybavenému príslušnými prostriedkami.

(3)  Pozri stranu 23 tohto úradného vestníka.

(4)  Pozri stranu 4 tohto úradného vestníka.

(5)  Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3.

(6)  Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012.

(7)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4.

(8)  Ú. v. EÚ C 257, 27.10.2009, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

(10)  Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17.

(11)  Smernica Komisie 2006/111/ES o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch.

(12)  V tejto súvislosti čisté náklady predstavujú náklady ako boli uvedené v bode 25 alebo náklady po odčítaní príjmov, v prípade ktorých nemožno použiť metodiku výpočtu čistých nákladov, ktorým sa možno vyhnúť.

(13)  Verejné zdroje informácií, úrovne nákladov vzniknutých poskytovateľovi služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v minulosti, úrovne nákladov konkurentov, obchodné plány, sektorové správy atď.

(14)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

(15)  Ú. v. ES L 15, 21.1.1998, s. 14.

(16)  Vo veci Chronopost (spojené veci C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, Chronopost SA, Zb. 2003, s. I-6993) sa Európsky súdny dvor vyjadril k otázke „bežných trhových podmienok“: „Keďže neexistuje možnosť porovnania situácie La Poste so situáciou súkromnej skupiny podnikov, ktoré nepôsobia vo vyhradenom sektore, ‚bežné trhové podmienky‘, ktoré sú nevyhnutne hypotetické, musia byť posúdené na základe cieľa a overiteľných disponibilných prvkov“.

(17)  Primeraný zisk sa posúdi z pohľadu ex ante (skôr na základe očakávaného zisku, než na základe dosiahnutého zisku), aby neboli odstránené stimuly pre podnik zvyšovať efektívnosť pri výkone činností, ktoré nepatria do rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

(18)  Miera rentability kapitálu je tu definovaná ako vnútorná miera návratnosti (Internal Rate of Return, IRR), ktorú podnik dosiahne z investovaného kapitálu počas trvania projektu, t. j. pomer IRR a hotovostných tokov zákazky.

(19)  V každom danom roku je účtovný ukazovateľ „rentabilita vlastného imania“ (ROE) definovaný ako pomer medzi EBIT (ziskom pred úrokmi a zdanením) a vlastným imaním v danom roku. Priemerná ročná rentabilita by sa mala vypočítať za trvanie obdobia poverenia s uplatnením diskontného faktora v podobe buď nákladov podniku na kapitál, alebo sadzby stanovenej Komisiou v oznámení o referenčnej sadzbe, podľa toho, ktorá z týchto dvoch možností je vhodnejšia.

(20)  Swapová úroková miera je ekvivalentom medzibankovej úrokovej miery (IBOR) s dlhšou splatnosťou. Na finančných trhoch sa používa ako referenčná sadzba pre stanovenie miery financovania.

(21)  Prémia vo výške 100 bázických bodov slúži okrem iného ako náhrada za riziko likvidity týkajúce sa skutočnosti, že poskytovateľ služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorý investuje kapitál do zmluvy na službu všeobecného hospodárskeho záujmu, viaže kapitál na dobu trvania poverovacieho aktu a nebude schopný predať svoj podiel tak rýchlo a s tak nízkymi nákladmi, ako by to bolo v prípade bežného aktíva bez rizika likvidity.

(22)  Napríklad porovnaním rentability s priemernými váženými nákladmi kapitálu (WACC), ktoré podnik má v súvislosti s predmetnou činnosťou, alebo s priemernou rentabilitou kapitálu v danom sektore v posledných rokoch, a to pri zohľadnení skutočnosti, či historické údaje sú vhodné pre sformulovanie prognóz do budúcnosti.

(23)  Podobne aj deficit, ktorý je dôsledkom menšieho zvýšenia efektívnosti, než sa očakávalo, znáša čiastočne podnik, ak je to stanovené v poverovacom akte.

(24)  Ako je pomoc poskytnutá v súvislosti s internými zákazkami, koncesiami pridelenými bez výberového konania, postupmi verejného obstarávania bez zverejnenia.

(25)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

(26)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/23

---

OZNÁMENIE KOMISIE

Schválenie obsahu návrhu nariadenia Komisie o pomoci de minimis na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu

(Text s významom pre EHP)

2012/C 8/04

Komisia 20. decembra 2011 schválila obsah návrhu nariadenia Komisie o uplatňovaní článkov 107 a 108 ZFEÚ na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Návrh nariadenia Komisie tvorí prílohu k tomuto oznámeniu. Verejná konzultácia o tomto návrhu nariadenia Komisie bude otvorená počas obdobia jedného mesiaca od uverejnenia tohto oznámenia.

---

PRÍLOHA

NÁVRH NARIADENIA KOMISIE (EÚ) č. .../...

z 20. decembra 2011

o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (1), a najmä jeho článok 2 ods. 1,

po uverejnení návrhu tohto nariadenia (2),

po porade s Poradným výborom pre štátnu pomoc,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 994/98 sa Komisia splnomocňuje ustanoviť v nariadení prah, pod ktorým sa opatrenia pomoci považujú za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto nepodliehajú notifikačnému postupu ustanovenému v článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 994/98 sa Komisia splnomocňuje ustanoviť v nariadení prah, pod ktorým sa opatrenia pomoci považujú za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto nepodliehajú notifikačnému postupu ustanovenému v článku 108 ods. 3 zmluvy.

| (2) | Na základe uvedeného nariadenia Komisia prijala predovšetkým nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (3), ktorým sa stanovuje všeobecný strop pomoci de minimis vo výške 200 000 EUR na príjemcu za obdobie troch fiškálnych rokov. |
| --- | --- |

(2)

Na základe uvedeného nariadenia Komisia prijala predovšetkým nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (3), ktorým sa stanovuje všeobecný strop pomoci de minimis vo výške 200 000 EUR na príjemcu za obdobie troch fiškálnych rokov.

| (3) | Skúsenosť Komisie s uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy ukazuje, že strop, pod ktorým výhody udelené takýmto podnikom možno považovať za výhody, ktoré neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a/alebo za výhody, ktoré nenarúšajú hospodársku súťaž ani nehrozia, že by ju narušili, sa môže v niektorých prípadoch líšiť od všeobecného stropu pomoci de minimis ustanoveného v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006. Je pravdepodobné, že minimálne niektoré z týchto výhod predstavujú náhradu za dodatočné náklady spojené s poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Okrem toho, mnoho činností klasifikovaných ako poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu má obmedzenú územnú pôsobnosť. Preto je vhodné popri nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 zaviesť nariadenie obsahujúce osobitné pravidlá de minimis pre podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(3)

Skúsenosť Komisie s uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy ukazuje, že strop, pod ktorým výhody udelené takýmto podnikom možno považovať za výhody, ktoré neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a/alebo za výhody, ktoré nenarúšajú hospodársku súťaž ani nehrozia, že by ju narušili, sa môže v niektorých prípadoch líšiť od všeobecného stropu pomoci de minimis ustanoveného v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006. Je pravdepodobné, že minimálne niektoré z týchto výhod predstavujú náhradu za dodatočné náklady spojené s poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Okrem toho, mnoho činností klasifikovaných ako poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu má obmedzenú územnú pôsobnosť. Preto je vhodné popri nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 zaviesť nariadenie obsahujúce osobitné pravidlá de minimis pre podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (4) | Na základe skúseností Komisie by sa pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu mala považovať za pomoc, ktorá neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a/alebo za pomoc, ktorá nenarúša hospodársku súťaž ani nehrozí, že by ju narušila, a to za predpokladu, že celková výška pomoci za služby všeobecného hospodárskeho záujmu udelená príjemcovi nepresiahne 500 000 EUR za akékoľvek obdobie troch fiškálnych rokov. |
| --- | --- |

(4)

Na základe skúseností Komisie by sa pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu mala považovať za pomoc, ktorá neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a/alebo za pomoc, ktorá nenarúša hospodársku súťaž ani nehrozí, že by ju narušila, a to za predpokladu, že celková výška pomoci za služby všeobecného hospodárskeho záujmu udelená príjemcovi nepresiahne 500 000 EUR za akékoľvek obdobie troch fiškálnych rokov.

| (5) | Vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v sektoroch prvovýroby poľnohospodárskych produktov, rybolovu a akvakultúry a vzhľadom na riziko, že aj menší objem pomoci stanovený v tomto nariadení by mohol spĺňať kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy v týchto sektoroch, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na uvedené sektory. Nie sú tým dotknuté opatrenia v prospech podnikov pôsobiacich v sektore rybného hospodárstva poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré nesúvisia s produktmi rybného hospodárstva, napr. zbieranie odpadkov na mori. V záujme zohľadnenia relatívne malej veľkosti podnikov pôsobiacich v sektore cestnej nákladnej a osobnej dopravy a vzhľadom na nadbytočné kapacity tohto sektora, ako aj na ciele dopravnej politiky, pokiaľ ide o dopravné zápchy a nákladnú dopravu, by mala byť vylúčená pomoc na nadobúdanie vozidiel pre cestnú nákladnú dopravu, ktorú vykonávajú podniky na základe dohody o prenájme alebo za úhradu. Týmto sa nespochybňuje priaznivý postoj Komisie k štátnej pomoci na vozidlá, ktoré sú šetrnejšie k životnému prostrediu, ktorý je upravený v iných nástrojoch Únie, ako je toto nariadenie. Vzhľadom na Rozhodnutie Rady 2010/787/EÚ z 10. decembra 2010 o štátnej pomoci na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní (4) neschopných konkurencie, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na uhoľný sektor. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v sektoroch prvovýroby poľnohospodárskych produktov, rybolovu a akvakultúry a vzhľadom na riziko, že aj menší objem pomoci stanovený v tomto nariadení by mohol spĺňať kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy v týchto sektoroch, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na uvedené sektory. Nie sú tým dotknuté opatrenia v prospech podnikov pôsobiacich v sektore rybného hospodárstva poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré nesúvisia s produktmi rybného hospodárstva, napr. zbieranie odpadkov na mori. V záujme zohľadnenia relatívne malej veľkosti podnikov pôsobiacich v sektore cestnej nákladnej a osobnej dopravy a vzhľadom na nadbytočné kapacity tohto sektora, ako aj na ciele dopravnej politiky, pokiaľ ide o dopravné zápchy a nákladnú dopravu, by mala byť vylúčená pomoc na nadobúdanie vozidiel pre cestnú nákladnú dopravu, ktorú vykonávajú podniky na základe dohody o prenájme alebo za úhradu. Týmto sa nespochybňuje priaznivý postoj Komisie k štátnej pomoci na vozidlá, ktoré sú šetrnejšie k životnému prostrediu, ktorý je upravený v iných nástrojoch Únie, ako je toto nariadenie. Vzhľadom na Rozhodnutie Rady 2010/787/EÚ z 10. decembra 2010 o štátnej pomoci na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní (4) neschopných konkurencie, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na uhoľný sektor.

| (6) | Vzhľadom na podobnosti medzi spracovaním a marketingom poľnohospodárskych produktov na jednej strane a spracovaním a marketingom nepoľnohospodárskych produktov na druhej strane, by sa toto nariadenie malo uplatňovať na spracovanie a marketing poľnohospodárskych produktov za predpokladu, že sa splnia určité podmienky. V tejto súvislosti by sa za spracovanie alebo marketing nemali považovať poľnohospodárske činnosti potrebné na prípravu produktu na prvý predaj ako zber, sekanie a mlátenie obilnín alebo balenie vajec, ani prvotný predaj ďalším predajcom alebo spracovateľom. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na podobnosti medzi spracovaním a marketingom poľnohospodárskych produktov na jednej strane a spracovaním a marketingom nepoľnohospodárskych produktov na druhej strane, by sa toto nariadenie malo uplatňovať na spracovanie a marketing poľnohospodárskych produktov za predpokladu, že sa splnia určité podmienky. V tejto súvislosti by sa za spracovanie alebo marketing nemali považovať poľnohospodárske činnosti potrebné na prípravu produktu na prvý predaj ako zber, sekanie a mlátenie obilnín alebo balenie vajec, ani prvotný predaj ďalším predajcom alebo spracovateľom.

| (7) | Súdny dvor ustanovil, že hneď ako Únia prijme právny predpis týkajúci sa zriadenia spoločnej organizácie trhu v príslušnom sektore poľnohospodárstva, členské štáty sú povinné vzdať sa prijatia akéhokoľvek opatrenia, ktoré by ho mohlo narušiť alebo vytvoriť k nemu výnimky. Z tohto dôvodu by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na pomoc, ktorej výška je stanovená na základe ceny alebo množstva kúpených produktov alebo produktov uvedených na trh. Taktiež by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na pomoc de minimis, ktorá je spojená s povinnosťou zdieľať túto pomoc s prvovýrobcami. |
| --- | --- |

(7)

Súdny dvor ustanovil, že hneď ako Únia prijme právny predpis týkajúci sa zriadenia spoločnej organizácie trhu v príslušnom sektore poľnohospodárstva, členské štáty sú povinné vzdať sa prijatia akéhokoľvek opatrenia, ktoré by ho mohlo narušiť alebo vytvoriť k nemu výnimky. Z tohto dôvodu by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na pomoc, ktorej výška je stanovená na základe ceny alebo množstva kúpených produktov alebo produktov uvedených na trh. Taktiež by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na pomoc de minimis, ktorá je spojená s povinnosťou zdieľať túto pomoc s prvovýrobcami.

| (8) | Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na pomoc de minimis na činnosti spojené s vývozom ani na pomoc de minimis na zvýhodnenie domácich produktov pred dovážanými. |
| --- | --- |

(8)

Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na pomoc de minimis na činnosti spojené s vývozom ani na pomoc de minimis na zvýhodnenie domácich produktov pred dovážanými.

| (9) | Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na podniky v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (5). |
| --- | --- |

(9)

Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na podniky v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (5).

| (10) | Opatrenia štátnej pomoci presahujúce strop de minimis by nemalo byť možné rozdeliť na menšie časti tak, aby tieto časti patrili do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(10)

Opatrenia štátnej pomoci presahujúce strop de minimis by nemalo byť možné rozdeliť na menšie časti tak, aby tieto časti patrili do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

| (11) | V súlade so zásadami, ktoré sa vzťahujú na pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, pomoc de minimis by sa mala považovať za poskytnutú v tom okamihu, keď je podniku priznané právo prijať pomoc podľa uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

(11)

V súlade so zásadami, ktoré sa vzťahujú na pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, pomoc de minimis by sa mala považovať za poskytnutú v tom okamihu, keď je podniku priznané právo prijať pomoc podľa uplatniteľných vnútroštátnych právnych predpisov.

| (12) | S cieľom vyhnúť sa obchádzaniu maximálnych intenzít pomoci stanovených v rôznych nástrojoch Únie, pomoc de minimis by sa nemala kumulovať so štátnou pomocou, pokiaľ ide o rovnaké oprávnené výdavky, ak by takáto kumulácia viedla k intenzite pomoci, ktorá presahuje intenzitu pomoci stanovenú v závislosti od osobitných okolností každého prípadu v nariadení alebo rozhodnutí o skupinovej výnimke prijatom Komisiou. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom vyhnúť sa obchádzaniu maximálnych intenzít pomoci stanovených v rôznych nástrojoch Únie, pomoc de minimis by sa nemala kumulovať so štátnou pomocou, pokiaľ ide o rovnaké oprávnené výdavky, ak by takáto kumulácia viedla k intenzite pomoci, ktorá presahuje intenzitu pomoci stanovenú v závislosti od osobitných okolností každého prípadu v nariadení alebo rozhodnutí o skupinovej výnimke prijatom Komisiou.

| (13) | Týmto nariadením by sa nemalo obmedzovať uplatňovanie nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. V súvislosti s pomocou za služby všeobecného hospodárskeho záujmu by členské štáty mali mať možnosť vychádzať buď z tohto nariadenia alebo z nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006. |
| --- | --- |

(13)

Týmto nariadením by sa nemalo obmedzovať uplatňovanie nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. V súvislosti s pomocou za služby všeobecného hospodárskeho záujmu by členské štáty mali mať možnosť vychádzať buď z tohto nariadenia alebo z nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006.

| (14) | Súdny dvor stanovil vo svojom rozhodnutí vo veci Altmark
   (6) kritériá, kedy náhrada za poskytovanie služby všeobecného záujmu nepredstavuje štátnu pomoc. Avšak v prípade pomoci de minimis sa v rámci tohto nariadenia v žiadnom prípade nekumuluje so žiadnou náhradou v súvislosti s rovnakou službou, bez ohľadu na to, či podľa rozhodnutia vo veci Altmark ide o štátnu pomoc alebo nie. Preto opatrenia pomoci patria do tohto nariadenia iba vtedy, ak celý objem náhrady, či už predstavuje štátnu pomoc alebo nie, nepresahuje prah stanovený v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(14)

Súdny dvor stanovil vo svojom rozhodnutí vo veci Altmark
   (6) kritériá, kedy náhrada za poskytovanie služby všeobecného záujmu nepredstavuje štátnu pomoc. Avšak v prípade pomoci de minimis sa v rámci tohto nariadenia v žiadnom prípade nekumuluje so žiadnou náhradou v súvislosti s rovnakou službou, bez ohľadu na to, či podľa rozhodnutia vo veci Altmark ide o štátnu pomoc alebo nie. Preto opatrenia pomoci patria do tohto nariadenia iba vtedy, ak celý objem náhrady, či už predstavuje štátnu pomoc alebo nie, nepresahuje prah stanovený v tomto nariadení.

| (15) | Týmto nariadením by sa na účely transparentnosti a jeho správneho uplatňovania mal stanoviť jasný prah aj pre prípady, ak má pomoc iné podobu ako granty, napr. pôžičky alebo kapitálové injekcie. So zreteľom na jednotné, transparentné a jednoduché uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci by malo byť možné uplatniť tento prah nezávisle od konkrétnych charakteristík opatrenia a nemali by sa vyžadovať žiadne výpočty. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať na pomoc poskytnutú v iných podobách, ako sú granty iba vtedy, ak suma vyplatená podniku nepresahuje 500 000 EUR. Ak má pomoc podobu záruky malo by sa toto nariadenie uplatňovať iba v prípade, že garantovaná časť príslušnej poskytnutej pôžičky v rámci tejto schémy nepresahuje 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(15)

Týmto nariadením by sa na účely transparentnosti a jeho správneho uplatňovania mal stanoviť jasný prah aj pre prípady, ak má pomoc iné podobu ako granty, napr. pôžičky alebo kapitálové injekcie. So zreteľom na jednotné, transparentné a jednoduché uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci by malo byť možné uplatniť tento prah nezávisle od konkrétnych charakteristík opatrenia a nemali by sa vyžadovať žiadne výpočty. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať na pomoc poskytnutú v iných podobách, ako sú granty iba vtedy, ak suma vyplatená podniku nepresahuje 500 000 EUR. Ak má pomoc podobu záruky malo by sa toto nariadenie uplatňovať iba v prípade, že garantovaná časť príslušnej poskytnutej pôžičky v rámci tejto schémy nepresahuje 500 000 EUR.

| (16) | Povinnosťou Komisie je zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá štátnej pomoci, a najmä podmienky, za ktorých je pomoc v rámci pravidiel de minimis poskytovaná. V súlade so zásadou spolupráce stanovenou v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by mali členské štáty uľahčiť plnenie tejto úlohy prostredníctvom zriadenia potrebných nástrojov, ktoré by zabezpečili, aby celková suma pomoci de minimis v prospech toho istého podniku na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nepresiahla celkový povolený strop. Na tieto účely a na zabezpečenie súladu s ustanoveniami o kumulácii s poskytovaním pomoci podľa nariadenia (ES) č. 1998/2006 informujú členské štáty pri poskytovaní pomoci de minimis podľa tohto nariadenia príslušný podnik o výške pomoci, ako aj o jej povahe de minimis, a to odkazom na toto nariadenie. Okrem toho, pred poskytnutím takejto pomoci, by príslušný členský štát mal získať od podniku vyhlásenie o inej pomoci de minimis, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie alebo nariadenie (ES) č. 1998/2006, prijatej počas príslušného fiškálneho roka a počas dvoch predchádzajúcich fiškálnych rokov. Ako alternatívu by mal mať členský štát možnosť zabezpečiť, aby na dodržiavanie stropu slúžila centrálna evidencia. |
| --- | --- |

(16)

Povinnosťou Komisie je zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá štátnej pomoci, a najmä podmienky, za ktorých je pomoc v rámci pravidiel de minimis poskytovaná. V súlade so zásadou spolupráce stanovenou v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by mali členské štáty uľahčiť plnenie tejto úlohy prostredníctvom zriadenia potrebných nástrojov, ktoré by zabezpečili, aby celková suma pomoci de minimis v prospech toho istého podniku na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nepresiahla celkový povolený strop. Na tieto účely a na zabezpečenie súladu s ustanoveniami o kumulácii s poskytovaním pomoci podľa nariadenia (ES) č. 1998/2006 informujú členské štáty pri poskytovaní pomoci de minimis podľa tohto nariadenia príslušný podnik o výške pomoci, ako aj o jej povahe de minimis, a to odkazom na toto nariadenie. Okrem toho, pred poskytnutím takejto pomoci, by príslušný členský štát mal získať od podniku vyhlásenie o inej pomoci de minimis, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie alebo nariadenie (ES) č. 1998/2006, prijatej počas príslušného fiškálneho roka a počas dvoch predchádzajúcich fiškálnych rokov. Ako alternatívu by mal mať členský štát možnosť zabezpečiť, aby na dodržiavanie stropu slúžila centrálna evidencia.

| (17) | Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté požiadavky práva Únie v oblasti verejného obstarávania alebo dodatočné požiadavky vyplývajúce zo zmluvy, či zo sektorových právnych predpisov Únie. |
| --- | --- |

(17)

Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté požiadavky práva Únie v oblasti verejného obstarávania alebo dodatočné požiadavky vyplývajúce zo zmluvy, či zo sektorových právnych predpisov Únie.

| (18) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na pomoc, ktorá bola pred nadobudnutím jeho účinnosti udelená podnikom poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu, |
| --- | --- |

(18)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na pomoc, ktorá bola pred nadobudnutím jeho účinnosti udelená podnikom poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy.

2.   Toto nariadenie sa neuplatňuje na:

| a) | pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v sektore rybolovu a akvakultúry, ako je stanovené v nariadení Rady (ES) č. 104/2000 (7); |
| --- | --- |

a)

pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v sektore rybolovu a akvakultúry, ako je stanovené v nariadení Rady (ES) č. 104/2000 (7);

| b) | pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti prvovýroby poľnohospodárskych produktov uvedených v prílohe I k zmluve; |
| --- | --- |

b)

pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti prvovýroby poľnohospodárskych produktov uvedených v prílohe I k zmluve;

| c) | pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania a marketingu poľnohospodárskych produktov vymenovaných v prílohe I k zmluve;






  i) | ak je výška pomoci stanovená na základe ceny alebo množstva týchto produktov kúpených od prvovýrobcu alebo uvedených na trh príslušnými podnikmi; |
| --- | --- | --- |

c)

pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti spracovania a marketingu poľnohospodárskych produktov vymenovaných v prílohe I k zmluve;

i)

ak je výška pomoci stanovená na základe ceny alebo množstva týchto produktov kúpených od prvovýrobcu alebo uvedených na trh príslušnými podnikmi;

| ii) | ak je pomoc podmienená tým, že je čiastočne alebo úplne postúpená prvovýrobcom. |
| --- | --- |

ii)

ak je pomoc podmienená tým, že je čiastočne alebo úplne postúpená prvovýrobcom.

| d) | pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne pomoc priamo súvisiacu s vyvážanými množstvami, na zriadenie a prevádzkovanie distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou; |
| --- | --- |

d)

pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne pomoc priamo súvisiacu s vyvážanými množstvami, na zriadenie a prevádzkovanie distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou;

| e) | pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domáceho tovaru pred dovážaným; |
| --- | --- |

e)

pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domáceho tovaru pred dovážaným;

| f) | pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v uhoľnom sektore, ako je vymedzené v rozhodnutí Rady 2010/787/EÚ; |
| --- | --- |

f)

pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v uhoľnom sektore, ako je vymedzené v rozhodnutí Rady 2010/787/EÚ;

| g) | pomoc na zaobstaranie prostriedkov cestnej nákladnej dopravy poskytnutej podnikom, ktoré vykonávajú cestnú nákladnú dopravu v prenájme alebo za úhradu; |
| --- | --- |

g)

pomoc na zaobstaranie prostriedkov cestnej nákladnej dopravy poskytnutej podnikom, ktoré vykonávajú cestnú nákladnú dopravu v prenájme alebo za úhradu;

| h) | pomoc v prospech podnikov v ťažkostiach. |
| --- | --- |

h)

pomoc v prospech podnikov v ťažkostiach.

3.   Na účely tohto nariadenia:

| a) | „poľnohospodárske produkty“ označujú produkty vymenované v prílohe I k zmluve, s výnimkou produktov rybolovu, |
| --- | --- |

a)

„poľnohospodárske produkty“ označujú produkty vymenované v prílohe I k zmluve, s výnimkou produktov rybolovu,

| b) | „spracovanie poľnohospodárskych produktov“ znamená akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky produkt, výsledkom ktorého je taktiež poľnohospodársky produkt, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného produktu na prvý predaj; |
| --- | --- |

b)

„spracovanie poľnohospodárskych produktov“ znamená akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky produkt, výsledkom ktorého je taktiež poľnohospodársky produkt, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného produktu na prvý predaj;

| c) | „marketing poľnohospodárskych produktov“ znamená prechovávanie alebo vystavovanie produktu v záujme jeho predaja, ponúkanie produktu na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob uvádzania produktu na trh, s výnimkou prvého predaja zo strany prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a akákoľvek činnosť, ktorou sa produkt pripravuje na prvý predaj. Ak prvovýrobca predáva produkt konečnému spotrebiteľovi, považuje sa to za marketing v prípade, že sa predaj uskutočňuje v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel. |
| --- | --- |

c)

„marketing poľnohospodárskych produktov“ znamená prechovávanie alebo vystavovanie produktu v záujme jeho predaja, ponúkanie produktu na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob uvádzania produktu na trh, s výnimkou prvého predaja zo strany prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a akákoľvek činnosť, ktorou sa produkt pripravuje na prvý predaj. Ak prvovýrobca predáva produkt konečnému spotrebiteľovi, považuje sa to za marketing v prípade, že sa predaj uskutočňuje v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel.

Článok 2

Pomoc de minimis

1.   Pomoc v prospech podnikov v súvislosti s poskytovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu sa považuje za pomoc, ktorá nespĺňa všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto sa vynímajú z notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ak spĺňa podmienky ustanovené v tomto nariadení.

2.   Toto nariadenie sa na opatrenia pomoci uplatňuje iba vtedy, ak celková výška pomoci v prospech podniku poskytujúcemu služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepresahuje 500 000 EUR za akékoľvek obdobie troch fiškálnych rokov.

3.   Ak má pomoc iné podoby ako grantov napr. pôžičiek alebo kapitálových injekcií, toto nariadenie sa na ňu uplatňuje iba vtedy, ak suma vyplatená podniku nepresahuje strop stanovený v odseku 2. Ak má pomoc podobu záruky, garantovaná časť príslušnej pôžičky nesmie presahovať uvedený strop.

4.   Ak celková výška pomoci v prospech podniku poskytujúceho služby všeobecného hospodárskeho záujmu presahuje strop stanovený v ods. 2, toto nariadenie sa na túto pomoc neuplatňuje, a to ani na tú časť sumy, ktorá strop nepresahuje. V tomto prípade nemožno toto nariadenie uplatniť na predmetné opatrenie pomoci.

5.   Pomoc de minimis sa nekumuluje so štátnou pomocou, pokiaľ ide o rovnaké oprávnené výdavky, ak by takáto kumulácia viedla k intenzite pomoci, ktorá by prekračovala intenzitu pomoci stanovenú v závislosti od osobitných okolností každého prípadu v nariadení alebo rozhodnutí o skupinovej výnimke prijatom Komisiou.

6.   Pomoc de minimis podľa tohto nariadenia sa môže kumulovať s pomocou de minimis podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 do stropu stanoveného v článku 2 ods. 2 tohto nariadenia. Avšak pomoc de minimis v rámci tohto nariadenia sa nekumuluje so žiadnou náhradou súvisiacou s rovnakou službou všeobecného hospodárskeho záujmu bez ohľadu na to, či predstavuje štátnu pomoc alebo nie.

Článok 3

Monitorovanie

1.   Ak má členský štát v záujme poskytnúť podniku pomoc de minimis podľa tohto nariadenia, písomne informuje tento podnik o predpokladanej výške pomoci vyjadrenej ako ekvivalent hrubého grantu služby všeobecného hospodárskeho záujmu, v súvislosti s ktorou sa udeľuje a o jej charaktere de minimis s tým, že výslovne uvedie odkaz na toto nariadenie, jeho presný názov a údaje o jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Ak sa pomoc de minimis podľa tohto nariadenia poskytne rôznym podnikom na základe schémy a rôzne sumy individuálnej pomoci sa týmto podnikom poskytnú v rámci schémy, príslušný členský štát sa môže rozhodnúť, že si splní túto povinnosť informovaním podnikov o pevne stanovenej sume zodpovedajúcej maximálnej výške pomoci, ktorá je poskytnutá v rámci tejto schémy. V takom prípade sa prostredníctvom pevne stanovenej sumy zistí, či sa dodržal strop uvedený v odseku 2 článku 2. Pred poskytnutím pomoci doručí príslušný podnik členskému štátu takisto vyhlásenie v písomnej alebo elektronickej podobe o akejkoľvek inej pomoci de minimis poskytnutej podniku poskytujúcemu služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa tohto nariadenia alebo podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 počas predchádzajúcich dvoch fiškálnych rokov a počas súčasného fiškálneho roka.

Členský štát poskytne novú pomoc de minimis podľa tohto nariadenia až po tom, ako si overí, že nová pomoc nezvýši celkový objem pomoci de minimis poskytnutý podniku poskytujúcemu služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa tohto nariadenia nad úroveň stropu uvedeného v článku 2 ods. 2 a že sa dodržiavajú kumulačné pravidlá z článku 2 ods. 6.

2.   Ak členský štát zriadi centrálnu evidenciu pomoci de minimis obsahujúcu kompletné informácie o všetkej pomoci de minimis udelenej podnikom poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu akýmkoľvek orgánom v danom členskom štáte, odsek 1 sa na daný členský štát neuplatňuje.

3.   Členské štáty zaznamenávajú a zhromažďujú všetky informácie, ktoré sa týkajú uplatňovania tohto nariadenia. Tieto záznamy obsahujú všetky informácie potrebné na preukázanie splnenia podmienok tohto nariadenia. Záznamy týkajúce sa individuálnej pomoci de minimis sa uchovajú po dobu 10 fiškálnych rokov od dátumu jej poskytnutia. Záznamy týkajúce sa schémy pomoci de minimis sa uchovajú po dobu 10 rokov od dátumu, kedy sa poskytla posledná individuálna pomoc v rámci danej schémy. Na písomnú žiadosť predloží príslušný členský štát Komisii do 20 pracovných dní alebo v rámci dlhšej lehoty uvedenej v žiadosti, všetky informácie, ktoré Komisia považuje za potrebné na posúdenie, či boli dodržané podmienky tohto nariadenia, najmä celková výška pomoci de minimis, ktorú podnik prijal v súlade s týmto nariadením alebo nariadením (ES) č. 1998/2006.

Článok 4

Prechodné ustanovenia

Toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc poskytnutú na služby všeobecného verejného záujmu pred nadobudnutím jeho účinnosti v prípade, ak takáto pomoc spĺňa podmienky ustanovené v článkoch 1 a 2. Komisia posúdi každú pomoc na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá nespĺňa tieto podmienky, a to v súlade s príslušnými rozhodnutiami, rámcami, usmerneniami, oznámeniami a upozorneniami.

Po ukončení doby platnosti tohto nariadenia sa každá pomoc de minimis, ktorá spĺňa podmienky tohto nariadenia, bude môcť naďalej platne implementovať počas ďalšieho obdobia šiestich mesiacov.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti a doba platnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie sa uplatňuje do 31. decembra 2018.

Komisia má v úmysle preskúmať toto nariadenie po piatich rokoch od nadobudnutia účinnosti.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 20. decembra 2011

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v .EÚ C 8, 11.1.2012, s. 23.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 336, 21.12.2010, s. 24.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  Vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, a Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, Zb. 2003, s. I-7747.

6

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, a Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, Zb.

(7)  Ú. v. ES L 17, 21.1.2000, s. 22.

7

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/28

---

Výmenný kurz eura (1)

10. januára 2012

2012/C 8/05

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2808 |
| JPY | Japonský jen | 98,39 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4355 |
| GBP | Britská libra | 0,82820 |
| SEK | Švédska koruna | 8,8120 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2136 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,6555 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,785 |
| HUF | Maďarský forint | 312,31 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6981 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,4626 |
| RON | Rumunský lei | 4,3620 |
| TRY | Turecká líra | 2,3921 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,2379 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3021 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,9471 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6098 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,6506 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 478,49 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,3390 |
| CNY | Čínsky juan | 8,0858 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5325 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 722,29 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0127 |
| PHP | Filipínske peso | 56,335 |
| RUB | Ruský rubeľ | 40,3900 |
| THB | Thajský baht | 40,512 |
| BRL | Brazílsky real | 2,3030 |
| MXN | Mexické peso | 17,3805 |
| INR | Indická rupia | 66,3390 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2808

JPY

Japonský jen

98,39

DKK

Dánska koruna

7,4355

GBP

Britská libra

0,82820

SEK

Švédska koruna

8,8120

CHF

Švajčiarsky frank

1,2136

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,6555

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,785

HUF

Maďarský forint

312,31

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6981

PLN

Poľský zlotý

4,4626

RON

Rumunský lei

4,3620

TRY

Turecká líra

2,3921

AUD

Austrálsky dolár

1,2379

CAD

Kanadský dolár

1,3021

HKD

Hongkongský dolár

9,9471

NZD

Novozélandský dolár

1,6098

SGD

Singapurský dolár

1,6506

KRW

Juhokórejský won

1 478,49

ZAR

Juhoafrický rand

10,3390

CNY

Čínsky juan

8,0858

HRK

Chorvátska kuna

7,5325

IDR

Indonézska rupia

11 722,29

MYR

Malajzijský ringgit

4,0127

PHP

Filipínske peso

56,335

RUB

Ruský rubeľ

40,3900

THB

Thajský baht

40,512

BRL

Brazílsky real

2,3030

MXN

Mexické peso

17,3805

INR

Indická rupia

66,3390

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/29

---

Oznámenie o pokynoch Európskej únie k správnym postupom

2012/C 8/06

Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat sa v súlade s výsledkami vykonaného posúdenia dohodol na uverejnení názvov týchto pokynov Európskej únie k správnym postupom a odkazov na ne podľa článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 z 29. apríla 2004 o hygiene potravín (1):

| | Názov: Pokyny pre správnu výrobnú prax „tekutých, koncentrovaných, zmrazených a sušených vaječných výrobkov“ používaných ako zložky potravín (vaječné výrobky, ktoré nie sú určené na priamu spotrebu)
  Autor: Európske združenie spracovateľov vajec (EEPA)
  Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Názov: Pokyny pre správnu výrobnú prax „tekutých, koncentrovaných, zmrazených a sušených vaječných výrobkov“ používaných ako zložky potravín (vaječné výrobky, ktoré nie sú určené na priamu spotrebu)

Autor: Európske združenie spracovateľov vajec (EEPA)

Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

| | Názov: Pokyny Spoločenstva pre správnu hygienickú prax chovu kurčiat a kŕdľov nosníc
  Autor: Výbor profesionálnych poľnohospodárskych organizácií a Všeobecná konfederácia poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii (COPA-COGECA), Európska únia veľkoobchodníkov s vajcami, vaječnými výrobkami, hydinou a zverinou (EUWEP)
  Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Názov: Pokyny Spoločenstva pre správnu hygienickú prax chovu kurčiat a kŕdľov nosníc

Autor: Výbor profesionálnych poľnohospodárskych organizácií a Všeobecná konfederácia poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii (COPA-COGECA), Európska únia veľkoobchodníkov s vajcami, vaječnými výrobkami, hydinou a zverinou (EUWEP)

Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Názov: Pokyny pre správnu hygienickú prax prevencie a kontroly patogénnych mikroorganizmov s osobitným odkazom na Salmonella v Gallus gallus (brojlery)
  Autor: Výbor profesionálnych poľnohospodárskych organizácií a Všeobecná konfederácia poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii (COPA-COGECA), Združenie spracovateľov hydiny a obchodu s hydinou v EÚ (AVEC)
  Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Názov: Pokyny pre správnu hygienickú prax prevencie a kontroly patogénnych mikroorganizmov s osobitným odkazom na Salmonella v Gallus gallus (brojlery)

Autor: Výbor profesionálnych poľnohospodárskych organizácií a Všeobecná konfederácia poľnohospodárskych družstiev v Európskej únii (COPA-COGECA), Združenie spracovateľov hydiny a obchodu s hydinou v EÚ (AVEC)

Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Názov: Pokyny Spoločenstva pre správnu hygienickú prax a uplatňovanie zásad HACCP vo výrobe prírodných obalov na párky, salámy a klobásy
  Autor: Európske združenie výrobcov prírodných obalov na párky, salámy a klobásy (ENSCA)
  Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Názov: Pokyny Spoločenstva pre správnu hygienickú prax a uplatňovanie zásad HACCP vo výrobe prírodných obalov na párky, salámy a klobásy

Autor: Európske združenie výrobcov prírodných obalov na párky, salámy a klobásy (ENSCA)

Odkaz: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

---

(1)  Ú. v. EÚ L 139, 30.4.2004, s. 1.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/30

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh

(Text s významom pre EHP)

2012/C 8/07

Č. pomoci: SA.33146 (11/XF)

Členský štát: Francúzsko

Orgán poskytujúci štátnu pomoc: FranceAgriMer, établissement national des produits de l'agriculture et de la mer.

Názov podnik prijímajúceho pomoc ad hoc: Organizácie výrobcov

Právny základ:

| — | Article 75 de la loi no 1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003, |
| --- | --- |

—

Article 75 de la loi no 1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003,

| — | článok 17 nariadenia Komisie (ES) č. 736/2008 z 22. júla 2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh, |
| --- | --- |

—

článok 17 nariadenia Komisie (ES) č. 736/2008 z 22. júla 2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh,

| — | článok 37 písm. n) nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

—

článok 37 písm. n) nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo.

Výška udelenej pomoci ad hoc:

| — | 2 milióny EUR v roku 2012 |
| --- | --- |

—

2 milióny EUR v roku 2012

| — | 1,3 milióna EUR v roku 2013 |
| --- | --- |

—

1,3 milióna EUR v roku 2013

| — | 0,7 milióna EUR v roku 2014 |
| --- | --- |

—

0,7 milióna EUR v roku 2014

Maximálna intenzita pomoci: 60 %

Dátum nadobudnutia platnosti: 2012

Trvanie individuálnej štátnej pomoci (plánovaný dátum uhradenia poslednej splátky): Lehota na podanie žiadosti o uhradenie zostávajúcej pomoci je 31. december 2015

Účel štátnej pomoci: Podporiť reštrukturalizáciu organizácií výrobcov

Uplatnený článok: článok 17 nariadenia Komisie (ES) č. 736/2008 z 22. júla 2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh.

Príslušné činnosti: rybolov a akvakultúra

Názov a adresa orgánu povereného poskytnutím pomoci::

| FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 20002 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer

12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 20002

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

Webová stránka, na ktorej je možné nájsť podmienky, za ktorých je poskytnutá pomoc ad hoc mimo akejkoľvek schémy pomoci: http://agriculture.gouv.fr/europe-et-international

Odôvodnenie: Cieľom tejto pomoci je podporiť reštrukturalizáciu organizácií výrobcov prostredníctvom vnútroštátnych prostriedkov z fiškálnej dane odvádzanej úradu OFIMER (od 1. apríla 2009 ho nahradil FranceAgrimer, ktorý prevzal všetky činnosti predchádzajúceho zariadenia).

Uplatnenie nariadenia o výnimkách je oprávnené z dvoch dôvodov:

na jednej strane v rozhodnutí Komisie vo veci štátnej pomoci N 544/03 – Parafiškálna daň odvádzaná úradu OFIMER sa nepredpokladá financovanie tohto druhu medzi štrukturálnymi opatreniami spoločného záujmu, pretože účasť na reštrukturalizačných činnostiach sa totiž v rámci nástroja IFOP nepredpokladala. Začlenila sa až neskôr po rozhodnutí Komisie do písmena n) článku 37 nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo,

na druhej strane nie je z finančného hľadiska možné použiť opatrenie 3-1 (článok 37) nariadenia (ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo, vzhľadom na veľkú mieru využitia príslušných rozpočtových prostriedkov a úrovne a vyhliadky využitia rozpočtových prostriedkov z iných opatrení a osi Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, ktoré limitujú možnosti otvorenia a revízie finančnej mapy.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/31

---

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

2012/C 8/08

Minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva oznamuje, že Holandsko prijalo žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku H16 vyznačenom na mape, ktorá tvorí prílohu 3 k nariadeniu o ťažbe (Mijnbouwregeling, Staatscourant. 2002, č. 245).

V súlade so smernicou uvedenou vyššie a s článkom 15 zákona o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad. 2002, č. 542) minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie vyzýva zainteresované strany, aby predložili konkurenčnú žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku H16 holandského kontinentálneho šelfu.

Orgánom oprávneným udeľovať povolenia je minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie. Kritériá, podmienky a požiadavky ustanovené v článku 5 ods. 1, článku 5 ods. 2 a v článku 6 ods. 2 uvedenej smernice sa ustanovujú v zákone o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad. 2002, č. 542).

Žiadosti sa môžu podávať počas 13 týždňov od uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie na tejto adrese:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Žiadosti doručené po tejto lehote sa nebudú brať do úvahy.

O žiadostiach sa rozhodne najneskôr do 12 mesiacov od uplynutia uvedenej lehoty.

Bližšie informácie poskytne p. E. J. Hoppel na telefónnom čísle: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/32

---

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

2012/C 8/09

Minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva oznamuje, že Holandsko prijalo žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku G18 vyznačenom na mape, ktorá tvorí prílohu 3 k nariadeniu o ťažbe (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, č. 245).

V súlade so smernicou uvedenou vyššie a s článkom 15 zákona o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad 2002, č. 542) minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie vyzýva zainteresované strany, aby predložili konkurenčnú žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku G18 holandského kontinentálneho šelfu.

Orgánom oprávneným udeľovať povolenia je minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie. Kritériá, podmienky a požiadavky ustanovené v článku 5 ods. 1, článku 5 ods. 2 a v článku 6 ods. 2 uvedenej smernice sa ustanovujú v zákone o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad 2002, č. 542).

Žiadosti sa môžu podávať počas 13 týždňov od uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie na tejto adrese:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Žiadosti doručené po tejto lehote sa nebudú brať do úvahy.

O žiadostiach sa rozhodne najneskôr do 12 mesiacov od uplynutia uvedenej lehoty.

Bližšie informácie poskytne p. E. J. Hoppel na telefónnom čísle: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/33

---

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva na základe článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

2012/C 8/10

Minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva oznamuje, že Holandsko prijalo žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku M3 vyznačenom na mape, ktorá tvorí prílohu 3 k nariadeniu o ťažbe (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, č. 245).

V súlade so smernicou uvedenou vyššie a s článkom 15 zákona o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad 2002, č. 542) minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie vyzýva zainteresované strany, aby predložili konkurenčnú žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku M3 holandského kontinentálneho šelfu.

Orgánom oprávneným udeľovať povolenia je minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie. Kritériá, podmienky a požiadavky ustanovené v článku 5 ods. 1, článku 5 ods. 2 a v článku 6 ods. 2 uvedenej smernice sa ustanovujú v zákone o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad 2002, č. 542).

Žiadosti sa môžu podávať počas 13 týždňov od uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie na tejto adrese:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Žiadosti doručené po tejto lehote sa nebudú brať do úvahy.

O žiadostiach sa rozhodne najneskôr do 12 mesiacov od uplynutia uvedenej lehoty.

Bližšie informácie poskytne p. E. J. Hoppel na telefónnom čísle: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/34

---

Oznámenie ministra hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva podľa článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov

2012/C 8/11

Minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie Holandského kráľovstva oznamuje, že Holandsko prijalo žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku N1 vyznačenom na mape, ktorá tvorí prílohu 3 k nariadeniu o ťažbe (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, č. 245).

V súlade so smernicou uvedenou vyššie a s článkom 15 zákona o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad 2002, č. 542) minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie vyzýva zainteresované strany, aby predložili konkurenčnú žiadosť o povolenie na vyhľadávanie uhľovodíkov v bloku N1 holandského kontinentálneho šelfu.

Orgánom oprávneným udeľovať povolenia je minister hospodárstva, poľnohospodárstva a inovácie. Kritériá, podmienky a požiadavky ustanovené v článku 5 ods. 1, článku 5 ods. 2 a v článku 6 ods. 2 uvedenej smernice sa ustanovujú v zákone o ťažbe Mijnbouwwet (Staatsblad 2002, č. 542).

Žiadosti sa môžu podávať počas 13 týždňov od uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie na tejto adrese:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Žiadosti doručené po tejto lehote sa nebudú brať do úvahy.

O žiadostiach sa rozhodne najneskôr do 12 mesiacov od uplynutia uvedenej lehoty.

Bližšie informácie poskytne p. E. J. Hoppel na telefónnom čísle: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 8/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 8/35

---

Informácie oznámené členskými štátmi o štátnej pomoci poskytnutej v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 736/2008 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc malým a stredným podnikom pôsobiacim vo výrobe, spracovaní a uvádzaní produktov rybného hospodárstva na trh

(Text s významom pre EHP)

2012/C 8/12

Č. pomoci: SA.33387 (11/XF)

Členský štát: Španielsko

Región/orgán poskytujúci pomoc: Comunitat Valenciana

Názov schémy štátnej pomoci/názov podniku prijímajúceho pomoc ad hoc: Ayudas a explotaciones de piscicultura.

Právny základ: Resolución de 4 de mayo de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se adjudican a AGROALIMED determinadas tareas en explotaciones de piscicultura.

Ročné výdavky plánované v rámci schémy štátnej pomoci alebo výška pomoci poskytnutej ad hoc: 20 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 100 %

Dátum nadobudnutia účinnosti: odo dňa jej uverejnenia

Trvanie schémy štátnej pomoci alebo individuálnej štátnej pomoci (najdlhšie do 30. júna 2014); uveďte: posledný štvrťrok ročnej platby ustanovenej v rozpočte

Účel pomoci: Realizácia sanitárnych opatrení v prípade druhov akvakultúry chovaných v rybích farmách regiónu Comunitat Valenciana

Uveďte ktorý článok/články (8 až 24) sa uplatňuje/-jú: Článok 14. Pomoc na opatrenia v oblasti zdravia zvierat.

Príslušná činnosť: Rybie farmy

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46410 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46410 Valencia

ESPAÑA

Webová stránka: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=d9ffb5e3-e479-44fb-894e-8b6b3a2b234d&groupId=16

Odôvodnenie: Vzhľadom na zvláštnosti chovu druhov v rybích farmách je vhodné zaviesť rad preventívnych opatrení v oblasti zdravia zvierat a verejného zdravia. Dotované činnosti zodpovedajú činnostiam stanoveným v článku 14 nariadenia č. 736/2008 „pomoc na opatrenia v oblasti zdravia zvierat“ a majú sa vykonávať v rámci ročného plánu zdravia zvierat na rok 2011.

---