# Úradný vestník C 34/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.034.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 34 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 558. februára 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.034.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 34

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 558. februára 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2012/C 034/01 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k neutralite siete, riadeniu dátových tokov a ochrane súkromia a osobných údajov | 1 |
| 2012/C 034/02 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o migrácii | 18 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2012/C 034/01

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k neutralite siete, riadeniu dátových tokov a ochrane súkromia a osobných údajov

1

2012/C 034/02

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o migrácii

18

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2012/C 034/03 | Výmenný kurz eura | 27 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2012/C 034/03

Výmenný kurz eura

27

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2012/C 034/04 | Oznámenie na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 97/2012 určené osobám menom Monir Chouka, Yassin Chouka and Mevlüt Kar, ktoré boli zaradené do zoznamu podľa článkov 2, 3 a 7 nariadenia Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida | 28 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2012/C 034/04

Oznámenie na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 97/2012 určené osobám menom Monir Chouka, Yassin Chouka and Mevlüt Kar, ktoré boli zaradené do zoznamu podľa článkov 2, 3 a 7 nariadenia Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida

28

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 8.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/1

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k neutralite siete, riadeniu dátových tokov a ochrane súkromia a osobných údajov

2012/C 34/01

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7 a 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (2), a najmä na jeho článok 41 ods. 2,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (3),

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

I.1.   Východiská

| 1. | Dňa 19. apríla 2011 Komisia prijala oznámenie s názvom Otvorený internet a neutralita siete v Európe (4). |
| --- | --- |

1.

Dňa 19. apríla 2011 Komisia prijala oznámenie s názvom Otvorený internet a neutralita siete v Európe (4).

| 2. | Toto stanovisko sa môže považovať za reakciu európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov na toto oznámenie a jeho cieľom je prispieť k prebiehajúcej politickej diskusii v EÚ o neutralite siete, najmä o aspektoch týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia. |
| --- | --- |

2.

Toto stanovisko sa môže považovať za reakciu európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov na toto oznámenie a jeho cieľom je prispieť k prebiehajúcej politickej diskusii v EÚ o neutralite siete, najmä o aspektoch týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia.

| 3. | Stanovisko sa zakladá na reakcii (5) európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov na verejnú konzultáciu Komisie o otvorenom internete a neutralite siete v Európe, ktorá sa konala pred prijatím oznámenia Komisie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov takisto vzal do úvahy nedávne závery Komisie o neutralite siete (6). |
| --- | --- |

3.

Stanovisko sa zakladá na reakcii (5) európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov na verejnú konzultáciu Komisie o otvorenom internete a neutralite siete v Európe, ktorá sa konala pred prijatím oznámenia Komisie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov takisto vzal do úvahy nedávne závery Komisie o neutralite siete (6).

I.2.   Pojem neutralita siete

| 4. | Neutralita siete je predmetom diskusie o otázke, či by poskytovatelia internetových služieb (7) mali mať možnosť obmedzovať, filtrovať alebo blokovať prístup na internet, alebo inak ovplyvňovať jeho funkcie. Pojem neutralita siete sa zakladá na názore, že informácie na internete by sa mali prenášať nestranne bez ohľadu na obsah, miesto určenia alebo zdroj a že užívatelia by sa mali rozhodnúť, ktoré aplikácie, služby a hardvér chcú používať. To znamená, že poskytovatelia internetových služieb nemôžu svojvoľne uprednostniť alebo spomaliť prístup k určitým aplikáciám alebo službám, ako napríklad peer-to-peer (P2P) atď (8). |
| --- | --- |

4.

Neutralita siete je predmetom diskusie o otázke, či by poskytovatelia internetových služieb (7) mali mať možnosť obmedzovať, filtrovať alebo blokovať prístup na internet, alebo inak ovplyvňovať jeho funkcie. Pojem neutralita siete sa zakladá na názore, že informácie na internete by sa mali prenášať nestranne bez ohľadu na obsah, miesto určenia alebo zdroj a že užívatelia by sa mali rozhodnúť, ktoré aplikácie, služby a hardvér chcú používať. To znamená, že poskytovatelia internetových služieb nemôžu svojvoľne uprednostniť alebo spomaliť prístup k určitým aplikáciám alebo službám, ako napríklad peer-to-peer (P2P) atď (8).

| 5. | S filtrovaním, blokovaním a prezeraním dátových tokov sa spájajú dôležité otázky, ktoré sa často neberú do úvahy, alebo sa považujú za menej dôležité a týkajú sa dôvernosti komunikácií a rešpektovania súkromia jednotlivcov a ich osobných údajov pri používaní internetu. Napríklad niektoré metódy prezerania zahŕňajú monitorovanie obsahu komunikácií, navštívených webových stránok, odoslaných a prijatých e-mailov, času ich realizácie atď., na základe ktorých je možné filtrovanie komunikácie. |
| --- | --- |

5.

S filtrovaním, blokovaním a prezeraním dátových tokov sa spájajú dôležité otázky, ktoré sa často neberú do úvahy, alebo sa považujú za menej dôležité a týkajú sa dôvernosti komunikácií a rešpektovania súkromia jednotlivcov a ich osobných údajov pri používaní internetu. Napríklad niektoré metódy prezerania zahŕňajú monitorovanie obsahu komunikácií, navštívených webových stránok, odoslaných a prijatých e-mailov, času ich realizácie atď., na základe ktorých je možné filtrovanie komunikácie.

| 6. | Poskytovatelia internetových služieb porušujú prostredníctvom prezerania komunikačných údajov dôvernosť komunikácie, ktorá je základným právom stanoveným v článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach a v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie. Dôvernosť chránia takisto sekundárne právne predpisy EÚ, konkrétne článok 5 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách. |
| --- | --- |

6.

Poskytovatelia internetových služieb porušujú prostredníctvom prezerania komunikačných údajov dôvernosť komunikácie, ktorá je základným právom stanoveným v článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach a v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie. Dôvernosť chránia takisto sekundárne právne predpisy EÚ, konkrétne článok 5 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách.

I.3.   Zameranie a štruktúra stanoviska

| 7. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že v rámci vážnej politickej diskusie o neutralite siete je nevyhnutné zaoberať sa dôvernosťou komunikácií, ako aj ostatnými aspektmi ochrany súkromia a údajov. |
| --- | --- |

7.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že v rámci vážnej politickej diskusie o neutralite siete je nevyhnutné zaoberať sa dôvernosťou komunikácií, ako aj ostatnými aspektmi ochrany súkromia a údajov.

| 8. | Toto stanovisko prispieva k uvedenej prebiehajúcej európskej diskusii. Jeho cieľ je trojaký:






  — | Zdôrazňuje význam ochrany súkromia a údajov v súčasných diskusiách o neutralite siete. Presnejšie, zdôrazňuje nevyhnutnosť dodržiavať existujúce pravidlá týkajúce sa dôvernosti komunikácií. Mali by byť dovolené iba postupy, ktoré dodržiavajú uvedené pravidlá. |
| --- | --- | --- |

8.

Toto stanovisko prispieva k uvedenej prebiehajúcej európskej diskusii. Jeho cieľ je trojaký:

—

Zdôrazňuje význam ochrany súkromia a údajov v súčasných diskusiách o neutralite siete. Presnejšie, zdôrazňuje nevyhnutnosť dodržiavať existujúce pravidlá týkajúce sa dôvernosti komunikácií. Mali by byť dovolené iba postupy, ktoré dodržiavajú uvedené pravidlá.

| — | Neutralita siete sa týka pomerne nových technických možností a v tejto súvislosti existuje málo skúseností s uplatňovaním právneho rámca. Toto stanovisko preto poskytuje odporúčania týkajúce sa plnenia povinnosti poskytovateľov internetových služieb uplatňovať a dodržiavať právny rámec v oblasti ochrany údajov, ak filtrujú, blokujú a prezerajú dátové toky na internete. Budú užitočné pre poskytovateľov internetových služieb a takisto pre orgány poverené presadzovaním rámca. |
| --- | --- |

—

Neutralita siete sa týka pomerne nových technických možností a v tejto súvislosti existuje málo skúseností s uplatňovaním právneho rámca. Toto stanovisko preto poskytuje odporúčania týkajúce sa plnenia povinnosti poskytovateľov internetových služieb uplatňovať a dodržiavať právny rámec v oblasti ochrany údajov, ak filtrujú, blokujú a prezerajú dátové toky na internete. Budú užitočné pre poskytovateľov internetových služieb a takisto pre orgány poverené presadzovaním rámca.

| — | Z hľadiska ochrany údajov a súkromia toto stanovisko určuje oblasti, ktorým je potrebné venovať osobitnú pozornosť a v ktorých môžu byť nevyhnutné opatrenia na úrovni EÚ. To je dôležité najmä vzhľadom na prebiehajúcu diskusiu na úrovni EÚ a politické opatrenia, ktoré môže Komisia v tejto súvislosti začať. |
| --- | --- |

—

Z hľadiska ochrany údajov a súkromia toto stanovisko určuje oblasti, ktorým je potrebné venovať osobitnú pozornosť a v ktorých môžu byť nevyhnutné opatrenia na úrovni EÚ. To je dôležité najmä vzhľadom na prebiehajúcu diskusiu na úrovni EÚ a politické opatrenia, ktoré môže Komisia v tejto súvislosti začať.

| 9. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si uvedomuje, že neutralita siete sa spája s ďalšími otázkami, ktoré sa uvádzajú ďalej v texte a ktoré sa týkajú napríklad prístupu k informáciám. Tieto otázky sa riešia, iba pokiaľ sa týkajú ochrany údajov a súkromia, alebo majú na ňu vplyv. |
| --- | --- |

9.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si uvedomuje, že neutralita siete sa spája s ďalšími otázkami, ktoré sa uvádzajú ďalej v texte a ktoré sa týkajú napríklad prístupu k informáciám. Tieto otázky sa riešia, iba pokiaľ sa týkajú ochrany údajov a súkromia, alebo majú na ňu vplyv.

| 10. | Štruktúra stanoviska je nasledujúca. II. časť sa začína stručným prehľadom postupov filtrovania poskytovateľmi internetových služieb. Predmetom III. časti je právny rámec EÚ pre neutralitu siete. Vo IV. časti sa ďalej uvádza technický opis a posúdenie vplyvu na súkromie v závislosti od použitého postupu. V V. časti sa analyzujú praktické údaje týkajúce sa uplatňovania súčasného rámca EÚ pre ochranu súkromia a údajov. Na základe uvedenej analýzy sa v VI. časti uvádzajú návrhy na ďalšie politické zmeny a určujú sa oblasti, v ktorých môže byť nevyhnutné spresnenie a zlepšenie. VII. časť obsahuje závery. |
| --- | --- |

10.

Štruktúra stanoviska je nasledujúca. II. časť sa začína stručným prehľadom postupov filtrovania poskytovateľmi internetových služieb. Predmetom III. časti je právny rámec EÚ pre neutralitu siete. Vo IV. časti sa ďalej uvádza technický opis a posúdenie vplyvu na súkromie v závislosti od použitého postupu. V V. časti sa analyzujú praktické údaje týkajúce sa uplatňovania súčasného rámca EÚ pre ochranu súkromia a údajov. Na základe uvedenej analýzy sa v VI. časti uvádzajú návrhy na ďalšie politické zmeny a určujú sa oblasti, v ktorých môže byť nevyhnutné spresnenie a zlepšenie. VII. časť obsahuje závery.

II.   NEUTRALITA SIETE A METÓDY RIADENIA DÁTOVÝCH TOKOV

Intenzívnejšie používanie metód riadenia dátových tokov

| 11. | Poskytovatelia internetových služieb spravidla monitorujú a ovplyvňujú dátové toky na internete iba za obmedzených okolností. Napríklad poskytovatelia internetových služieb uplatňujú metódy prezerania a obmedzené informačné toky s cieľom zachovať bezpečnosť siete, napr. bojovať proti vírusom. Preto sa internet všeobecne rozšíril a zároveň zachováva vysokú úroveň neutrality. |
| --- | --- |

11.

Poskytovatelia internetových služieb spravidla monitorujú a ovplyvňujú dátové toky na internete iba za obmedzených okolností. Napríklad poskytovatelia internetových služieb uplatňujú metódy prezerania a obmedzené informačné toky s cieľom zachovať bezpečnosť siete, napr. bojovať proti vírusom. Preto sa internet všeobecne rozšíril a zároveň zachováva vysokú úroveň neutrality.

| 12. | V posledných rokoch však niektorí poskytovatelia internetových služieb vyjadrili záujem o prezeranie dátových tokov na internete s cieľom diferencovať ich a uplatňovať na ne odlišné metódy, napríklad blokovať osobitné služby alebo poskytnúť prednostný prístup k iným službám. Niekedy sa to označuje ako „metódy riadenia dátových tokov“ (9). |
| --- | --- |

12.

V posledných rokoch však niektorí poskytovatelia internetových služieb vyjadrili záujem o prezeranie dátových tokov na internete s cieľom diferencovať ich a uplatňovať na ne odlišné metódy, napríklad blokovať osobitné služby alebo poskytnúť prednostný prístup k iným službám. Niekedy sa to označuje ako „metódy riadenia dátových tokov“ (9).

| 13. | Dôvody poskytovateľov internetových služieb na prezeranie a diferenciáciu dátových tokov sú rôzne. Napríklad metódy riadenia dátových tokov môžu pomôcť poskytovateľom internetových služieb riadiť dátové toky v čase vysokého preťaženia siete napríklad prostredníctvom uprednostnenia niektorých na čas citlivých dátových tokov, ako napríklad streaming videozáznamu, a degradovaním ostatných druhov dátových tokov, ktoré môžu byť menej citlivé na čas, ako napríklad P2P (10). Okrem toho riadenie dátových tokov môže byť pre poskytovateľov internetových služieb prostriedkom na získanie prípadného toku príjmov, ktorý môže pochádzať z rôznych zdrojov. Na jednej strane by poskytovatelia internetových služieb mohli vyberať poplatky od poskytovateľov služieb obsahu, napríklad od tých, ktorých služby vyžadujú použitie väčšieho rozsahu šírky pásma, a na základe toho ich uprednostnia (a poskytnú im vyššiu rýchlosť). To by znamenalo, že prístup k určitým službám, napríklad k službe poskytujúcej video na požiadanie, by bol rýchlejší ako prístup k inej podobnej službe, ktorá nepoužíva vysokorýchlostný prenos dát. Príjmy by takisto bolo možné získať od účastníkov, ktorí majú záujem zaplatiť vyššie (alebo nižšie) poplatky za určité diferencované druhy pripojenia. Napríklad pripojenie bez prístupu k P2P by mohlo byť lacnejšie ako pripojenie s neobmedzeným prístupom. |
| --- | --- |

13.

Dôvody poskytovateľov internetových služieb na prezeranie a diferenciáciu dátových tokov sú rôzne. Napríklad metódy riadenia dátových tokov môžu pomôcť poskytovateľom internetových služieb riadiť dátové toky v čase vysokého preťaženia siete napríklad prostredníctvom uprednostnenia niektorých na čas citlivých dátových tokov, ako napríklad streaming videozáznamu, a degradovaním ostatných druhov dátových tokov, ktoré môžu byť menej citlivé na čas, ako napríklad P2P (10). Okrem toho riadenie dátových tokov môže byť pre poskytovateľov internetových služieb prostriedkom na získanie prípadného toku príjmov, ktorý môže pochádzať z rôznych zdrojov. Na jednej strane by poskytovatelia internetových služieb mohli vyberať poplatky od poskytovateľov služieb obsahu, napríklad od tých, ktorých služby vyžadujú použitie väčšieho rozsahu šírky pásma, a na základe toho ich uprednostnia (a poskytnú im vyššiu rýchlosť). To by znamenalo, že prístup k určitým službám, napríklad k službe poskytujúcej video na požiadanie, by bol rýchlejší ako prístup k inej podobnej službe, ktorá nepoužíva vysokorýchlostný prenos dát. Príjmy by takisto bolo možné získať od účastníkov, ktorí majú záujem zaplatiť vyššie (alebo nižšie) poplatky za určité diferencované druhy pripojenia. Napríklad pripojenie bez prístupu k P2P by mohlo byť lacnejšie ako pripojenie s neobmedzeným prístupom.

| 14. | Okrem toho, že poskytovatelia internetových služieb majú svoje vlastné dôvody na používanie metód riadenia dátových tokov, takisto ostatné strany môžu mať záujem o to, aby poskytovatelia internetových služieb používali uvedené metódy. Ak poskytovatelia internetových služieb riadia svoje siete a prezerajú obsah, ktorý prechádza ich zariadeniami, pravdepodobne zvýšia svoju kapacitu na zistenie údajného protizákonného použitia, napr. porušenia autorských práv alebo použitia na pornografické účely. |
| --- | --- |

14.

Okrem toho, že poskytovatelia internetových služieb majú svoje vlastné dôvody na používanie metód riadenia dátových tokov, takisto ostatné strany môžu mať záujem o to, aby poskytovatelia internetových služieb používali uvedené metódy. Ak poskytovatelia internetových služieb riadia svoje siete a prezerajú obsah, ktorý prechádza ich zariadeniami, pravdepodobne zvýšia svoju kapacitu na zistenie údajného protizákonného použitia, napr. porušenia autorských práv alebo použitia na pornografické účely.

Ostatné príslušné záujmy vrátane ochrany údajov a súkromia

| 15. | Tento vývoj podnietil diskusiu o oprávnenosti tohto druhu postupov a presnejšie o otázke, či je potrebné, aby sa prostredníctvom právnych predpisov podrobnejšie stanovili osobitné povinnosti súvisiace s neutralitou siete. |
| --- | --- |

15.

Tento vývoj podnietil diskusiu o oprávnenosti tohto druhu postupov a presnejšie o otázke, či je potrebné, aby sa prostredníctvom právnych predpisov podrobnejšie stanovili osobitné povinnosti súvisiace s neutralitou siete.

| 16. | Intenzívnejšie používanie opatrení na riadenie dátových tokov zo strany poskytovateľov internetových služieb by mohlo prípadne obmedziť prístup k informáciám. Pokiaľ by bol tento postup bežný a užívatelia by nemali úplný prístup na internet, ako ho poznáme (alebo by bol veľmi nákladný), ohrozilo by to prístup k informáciám a možnosť užívateľov odosielať a prijímať obsah, ktorý si vyberú, pomocou aplikácií alebo služieb, pre ktoré sa rozhodnú. Tomuto problému by mohla predísť právne záväzná zásada neutrality siete. |
| --- | --- |

16.

Intenzívnejšie používanie opatrení na riadenie dátových tokov zo strany poskytovateľov internetových služieb by mohlo prípadne obmedziť prístup k informáciám. Pokiaľ by bol tento postup bežný a užívatelia by nemali úplný prístup na internet, ako ho poznáme (alebo by bol veľmi nákladný), ohrozilo by to prístup k informáciám a možnosť užívateľov odosielať a prijímať obsah, ktorý si vyberú, pomocou aplikácií alebo služieb, pre ktoré sa rozhodnú. Tomuto problému by mohla predísť právne záväzná zásada neutrality siete.

| 17. | Preto sa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že účasť poskytovateľov internetových služieb na riadení dátových tokov má vplyv na ochranu údajov a súkromia. Presnejšie:






  — | Ak poskytovatelia internetových služieb spracúvajú prevádzkové dáta na jediný účel, a to nasmerovať tok informácií od odosielateľa k príjemcovi, vo všeobecnosti vykonávajú obmedzené spracovanie osobných údajov (11). Tak isto ako poštové služby spracúvajú informácie uvedené na obálke listu, poskytovateľ internetových služieb spracúva informácie nevyhnutné na nasmerovanie komunikácie k príjemcovi. Tento postup nie je v rozpore s právnymi požiadavkami ochrany údajov, súkromia a dôvernosti komunikácií. |
| --- | --- | --- |

17.

Preto sa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že účasť poskytovateľov internetových služieb na riadení dátových tokov má vplyv na ochranu údajov a súkromia. Presnejšie:

—

Ak poskytovatelia internetových služieb spracúvajú prevádzkové dáta na jediný účel, a to nasmerovať tok informácií od odosielateľa k príjemcovi, vo všeobecnosti vykonávajú obmedzené spracovanie osobných údajov (11). Tak isto ako poštové služby spracúvajú informácie uvedené na obálke listu, poskytovateľ internetových služieb spracúva informácie nevyhnutné na nasmerovanie komunikácie k príjemcovi. Tento postup nie je v rozpore s právnymi požiadavkami ochrany údajov, súkromia a dôvernosti komunikácií.

| — | Ak však poskytovatelia internetových služieb prezerajú komunikačné údaje s cieľom diferencovať každý komunikačný tok a uplatniť osobitné metódy, ktoré môžu byť pre jednotlivcov nevýhodné, následky sú vážnejšie. Spracovanie údajov môže mať veľmi nepriaznivý vplyv na súkromie a údaje jednotlivca, a to v závislosti od okolností každého prípadu a druhu vykonanej analýzy. To je zrejmejšie v prípadoch, keď metódy riadenia odhaľujú obsah internetových komunikácií jednotlivcov vrátane odoslaných a prijatých e-mailov, navštívených webových stránok, prijatých súborov atď. |
| --- | --- |

—

Ak však poskytovatelia internetových služieb prezerajú komunikačné údaje s cieľom diferencovať každý komunikačný tok a uplatniť osobitné metódy, ktoré môžu byť pre jednotlivcov nevýhodné, následky sú vážnejšie. Spracovanie údajov môže mať veľmi nepriaznivý vplyv na súkromie a údaje jednotlivca, a to v závislosti od okolností každého prípadu a druhu vykonanej analýzy. To je zrejmejšie v prípadoch, keď metódy riadenia odhaľujú obsah internetových komunikácií jednotlivcov vrátane odoslaných a prijatých e-mailov, navštívených webových stránok, prijatých súborov atď.

III.   PREHĽAD PRÁVNEHO RÁMCA EÚ PRE NEUTRALITU SIETE A ĎALŠÍ POLITICKÝ VÝVOJ

III.1.   Stručne o právnom rámci

| 18. | Až do roku 2009 európske právne nástroje neobsahovali ustanovenia, ktoré by poskytovateľom internetových služieb výslovne zakazovali filtrovanie, blokovanie alebo stanovenie dodatočných poplatkov účastníkom za prístup k službám. Takisto neobsahovali ustanovenia, ktoré by výslovne uznávali takýto postup. Táto situácia bola do istej miery neistá. |
| --- | --- |

18.

Až do roku 2009 európske právne nástroje neobsahovali ustanovenia, ktoré by poskytovateľom internetových služieb výslovne zakazovali filtrovanie, blokovanie alebo stanovenie dodatočných poplatkov účastníkom za prístup k službám. Takisto neobsahovali ustanovenia, ktoré by výslovne uznávali takýto postup. Táto situácia bola do istej miery neistá.

| 19. | Zmenil ju súbor opatrení v telekomunikačnej oblasti, prijatý v roku 2009 vrátane ustanovení uprednostňujúcich otvorenosť internetu. Napríklad v článku 8 ods. 4 spoločného regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) sa stanovuje regulačným orgánom povinnosť podporovať prípadný prístup koncových užívateľov k obsahu, aplikáciám alebo službám podľa svojho výberu (12). Toto ustanovenie sa uplatňuje na sieť ako celok, a nie na úrovni jednotlivých poskytovateľov. V nedávnych záveroch Rady sa takisto zdôrazňuje nevyhnutnosť zachovať otvorenosť internetu (13). |
| --- | --- |

19.

Zmenil ju súbor opatrení v telekomunikačnej oblasti, prijatý v roku 2009 vrátane ustanovení uprednostňujúcich otvorenosť internetu. Napríklad v článku 8 ods. 4 spoločného regulačného rámca pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) sa stanovuje regulačným orgánom povinnosť podporovať prípadný prístup koncových užívateľov k obsahu, aplikáciám alebo službám podľa svojho výberu (12). Toto ustanovenie sa uplatňuje na sieť ako celok, a nie na úrovni jednotlivých poskytovateľov. V nedávnych záveroch Rady sa takisto zdôrazňuje nevyhnutnosť zachovať otvorenosť internetu (13).

| 20. | Smernica univerzálnej služby (14) obsahuje viac konkrétnych povinností. Články 20 a 21 stanovujú požiadavky transparentnosti týkajúce sa obmedzení prístupu a/alebo používania služieb a aplikácií. Takisto stanovuje minimálnu úroveň kvality služieb. |
| --- | --- |

20.

Smernica univerzálnej služby (14) obsahuje viac konkrétnych povinností. Články 20 a 21 stanovujú požiadavky transparentnosti týkajúce sa obmedzení prístupu a/alebo používania služieb a aplikácií. Takisto stanovuje minimálnu úroveň kvality služieb.

| 21. | Pokiaľ ide o postupy poskytovateľov internetových služieb zahŕňajúce prezeranie komunikácií jednotlivcov, v 28. odôvodnení smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica univerzálnej služby a smernica o súkromí a elektronických komunikáciách (15), sa zdôrazňuje, že „v závislosti od použitej technológie a typu obmedzení môžu takéto obmedzenia vyžadovať súhlas užívateľa v súlade so smernicou 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách)“. V 28. odôvodnení sa teda pripomína, že v súvislosti s každým obmedzením založeným na monitorovaní komunikácií je nevyhnutný súhlas užívateľa, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách. V ďalej uvedenej IV. časti sa analyzuje uplatňovanie článku 5 ods. 1 a právny rámec pre celkovú ochranu údajov a súkromia. |
| --- | --- |

21.

Pokiaľ ide o postupy poskytovateľov internetových služieb zahŕňajúce prezeranie komunikácií jednotlivcov, v 28. odôvodnení smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica univerzálnej služby a smernica o súkromí a elektronických komunikáciách (15), sa zdôrazňuje, že „v závislosti od použitej technológie a typu obmedzení môžu takéto obmedzenia vyžadovať súhlas užívateľa v súlade so smernicou 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách)“. V 28. odôvodnení sa teda pripomína, že v súvislosti s každým obmedzením založeným na monitorovaní komunikácií je nevyhnutný súhlas užívateľa, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách. V ďalej uvedenej IV. časti sa analyzuje uplatňovanie článku 5 ods. 1 a právny rámec pre celkovú ochranu údajov a súkromia.

| 22. | Podľa článku 22 ods. 3 smernice univerzálnej služby môžu vnútroštátne regulačné orgány stanoviť poskytovateľom internetových služieb, ak je to nevyhnutné, minimálne požiadavky na kvalitu s cieľom zabrániť zníženiu úrovne služieb a obmedzeniu alebo spomaleniu dátových tokov vo verejných sieťach. |
| --- | --- |

22.

Podľa článku 22 ods. 3 smernice univerzálnej služby môžu vnútroštátne regulačné orgány stanoviť poskytovateľom internetových služieb, ak je to nevyhnutné, minimálne požiadavky na kvalitu s cieľom zabrániť zníženiu úrovne služieb a obmedzeniu alebo spomaleniu dátových tokov vo verejných sieťach.

| 23. | Z uvedených skutočností vyplýva, že na európskej úrovni existuje všeobecné úsilie o otvorený internet (pozri článok 8 ods. 4 rámcovej smernice). Tento cieľ, ktorý sa uplatňuje na sieť ako celok, sa priamo nespája so zákazmi alebo povinnosťami jednotlivých poskytovateľov internetových služieb. Inými slovami, poskytovateľ internetových služieb by mohol uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, ktoré môžu vylučovať prístup k niektorým aplikáciám, pod podmienkou, že koncoví užívatelia budú úplne informovaní a slobodne, výslovne a jednoznačne vyjadria svoj súhlas. |
| --- | --- |

23.

Z uvedených skutočností vyplýva, že na európskej úrovni existuje všeobecné úsilie o otvorený internet (pozri článok 8 ods. 4 rámcovej smernice). Tento cieľ, ktorý sa uplatňuje na sieť ako celok, sa priamo nespája so zákazmi alebo povinnosťami jednotlivých poskytovateľov internetových služieb. Inými slovami, poskytovateľ internetových služieb by mohol uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, ktoré môžu vylučovať prístup k niektorým aplikáciám, pod podmienkou, že koncoví užívatelia budú úplne informovaní a slobodne, výslovne a jednoznačne vyjadria svoj súhlas.

| 24. | Táto situácia môže byť v jednotlivých členských štátoch odlišná. V niektorých členských štátoch môžu poskytovatelia internetových služieb za určitých podmienok uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, napríklad blokovať aplikácie, ako napríklad prenos hlasu cez IP (v rámci lacnejšieho pripojenia na internet) pod podmienkou, že jednotlivci poskytli svoj slobodný, výslovný, jednoznačný a informovaný súhlas. Ostatné členské štáty sa rozhodli podporovať zásadu neutrality siete. Napríklad v júli 2011 holandský parlament prijal zákon, ktorý vo všeobecnosti zakazuje poskytovateľom obmedzovať alebo spomaľovať aplikácie alebo služby na internete (napríklad prenos hlasu cez IP), pokiaľ z dôvodu integrity alebo bezpečnosti nie je nevyhnutné minimalizovať vplyv preťaženia siete s cieľom bojovať proti nevyžiadanej pošte alebo na základe súdneho príkazu (16). |
| --- | --- |

24.

Táto situácia môže byť v jednotlivých členských štátoch odlišná. V niektorých členských štátoch môžu poskytovatelia internetových služieb za určitých podmienok uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, napríklad blokovať aplikácie, ako napríklad prenos hlasu cez IP (v rámci lacnejšieho pripojenia na internet) pod podmienkou, že jednotlivci poskytli svoj slobodný, výslovný, jednoznačný a informovaný súhlas. Ostatné členské štáty sa rozhodli podporovať zásadu neutrality siete. Napríklad v júli 2011 holandský parlament prijal zákon, ktorý vo všeobecnosti zakazuje poskytovateľom obmedzovať alebo spomaľovať aplikácie alebo služby na internete (napríklad prenos hlasu cez IP), pokiaľ z dôvodu integrity alebo bezpečnosti nie je nevyhnutné minimalizovať vplyv preťaženia siete s cieľom bojovať proti nevyžiadanej pošte alebo na základe súdneho príkazu (16).

III.2.   Oznámenie o neutralite siete

| 25. | Európska komisia vo svojom oznámení o neutralite siete (17) konštatuje, že situácia v oblasti neutrality siete vyžaduje monitorovanie a ďalšiu analýzu. Jej prístup pred prijatím ďalších regulačných opatrení sa označuje za vyčkávací. |
| --- | --- |

25.

Európska komisia vo svojom oznámení o neutralite siete (17) konštatuje, že situácia v oblasti neutrality siete vyžaduje monitorovanie a ďalšiu analýzu. Jej prístup pred prijatím ďalších regulačných opatrení sa označuje za vyčkávací.

| 26. | Komisia vo svojom oznámení uznáva, že každé opatrenie a ďalšie regulačné opatrenia budú podliehať hĺbkovému posúdeniu aspektov ochrany údajov a súkromia. V záveroch Rady sa takisto berú do úvahy príslušné otázky ochrany údajov a súkromia (18). |
| --- | --- |

26.

Komisia vo svojom oznámení uznáva, že každé opatrenie a ďalšie regulačné opatrenia budú podliehať hĺbkovému posúdeniu aspektov ochrany údajov a súkromia. V záveroch Rady sa takisto berú do úvahy príslušné otázky ochrany údajov a súkromia (18).

| 27. | Z hľadiska ochrany údajov a súkromia je potrebné posúdiť otázku, či je vyčkávací prístup dostatočný. Aj keď rámec pre ochranu údajov a súkromia v súčasnosti predpokladá niektoré ochranné opatrenia, najmä prostredníctvom zásady dôvernosti komunikácií, zdá sa, že je nevyhnutné dôkladne monitorovať úroveň dodržiavania pravidiel a usmernení o niektorých aspektoch tejto otázky, ktoré nie sú veľmi jasné. Okrem toho je vzhľadom na technický vývoj potrebné uviesť niektoré úvahy týkajúce sa možného spresnenia a ďalšieho zlepšenia rámca. Legislatívne opatrenia budú nevyhnutné, ak sa v rámci monitorovania zistí, že trh sa vyvíja smerom k podstatnému prezeraniu komunikácií v reálnom čase a otázkam súvisiacim s dodržiavaním rámca. V tejto súvislosti sa v VI. časti uvádzajú konkrétne návrhy. |
| --- | --- |

27.

Z hľadiska ochrany údajov a súkromia je potrebné posúdiť otázku, či je vyčkávací prístup dostatočný. Aj keď rámec pre ochranu údajov a súkromia v súčasnosti predpokladá niektoré ochranné opatrenia, najmä prostredníctvom zásady dôvernosti komunikácií, zdá sa, že je nevyhnutné dôkladne monitorovať úroveň dodržiavania pravidiel a usmernení o niektorých aspektoch tejto otázky, ktoré nie sú veľmi jasné. Okrem toho je vzhľadom na technický vývoj potrebné uviesť niektoré úvahy týkajúce sa možného spresnenia a ďalšieho zlepšenia rámca. Legislatívne opatrenia budú nevyhnutné, ak sa v rámci monitorovania zistí, že trh sa vyvíja smerom k podstatnému prezeraniu komunikácií v reálnom čase a otázkam súvisiacim s dodržiavaním rámca. V tejto súvislosti sa v VI. časti uvádzajú konkrétne návrhy.

IV.   TECHNICKÉ OKOLNOSTI A SÚVISIACI VPLYV NA OCHRANU SÚKROMIA A ÚDAJOV

| 28. | Pred dôkladnejším preskúmaním otázky je dôležité získať lepší prehľad o metódach prezerania, ktoré môžu používať poskytovatelia internetových služieb na riadenie dátových tokov, a o ich prípadnom vplyve na zásadu neutrality siete. Vplyv na ochranu súkromia a údajov, vyplývajúci z uvedených postupov sa podstatne odlišuje v závislosti od použitých postupov. Je nevyhnutné uvedomiť si tieto technické okolnosti a primerane uplatňovať rámec pre ochranu údajov uvedený v V. časti. Je však potrebné uviesť, že je to zložitá oblasť, ktorá sa stále mení. Preto opis, ktorý sa uvádza ďalej v texte, nemá byť všestranný a úplne aktuálny, má len poskytovať technické informácie, ktoré sú nevyhnutné na porozumenie právnemu odôvodneniu. |
| --- | --- |

28.

Pred dôkladnejším preskúmaním otázky je dôležité získať lepší prehľad o metódach prezerania, ktoré môžu používať poskytovatelia internetových služieb na riadenie dátových tokov, a o ich prípadnom vplyve na zásadu neutrality siete. Vplyv na ochranu súkromia a údajov, vyplývajúci z uvedených postupov sa podstatne odlišuje v závislosti od použitých postupov. Je nevyhnutné uvedomiť si tieto technické okolnosti a primerane uplatňovať rámec pre ochranu údajov uvedený v V. časti. Je však potrebné uviesť, že je to zložitá oblasť, ktorá sa stále mení. Preto opis, ktorý sa uvádza ďalej v texte, nemá byť všestranný a úplne aktuálny, má len poskytovať technické informácie, ktoré sú nevyhnutné na porozumenie právnemu odôvodneniu.

IV.1.   Prenos informácií prostredníctvom internetu: základy

| 29. | Ak užívateľ prenáša komunikáciu prostredníctvom internetu, prenášané informácie sa rozdelia do dvoch tzv. paketov. Tieto pakety sa prenášajú v rámci internetu od odosielateľa k príjemcovi. Každý paket bude okrem iného obsahovať informácie o zdroji a mieste určenia. Navyše poskytovatelia internetových služieb môžu vložiť tieto pakety do ďalších vrstiev a protokolov (19), ktoré sa použijú na riadenie rôznych dátových tokov v rámci siete poskytovateľa internetových služieb. |
| --- | --- |

29.

Ak užívateľ prenáša komunikáciu prostredníctvom internetu, prenášané informácie sa rozdelia do dvoch tzv. paketov. Tieto pakety sa prenášajú v rámci internetu od odosielateľa k príjemcovi. Každý paket bude okrem iného obsahovať informácie o zdroji a mieste určenia. Navyše poskytovatelia internetových služieb môžu vložiť tieto pakety do ďalších vrstiev a protokolov (19), ktoré sa použijú na riadenie rôznych dátových tokov v rámci siete poskytovateľa internetových služieb.

| 30. | Ak uvedieme podobnosť s poštovými listami, používanie protokolu prenosu v sieti sa zhoduje s vložením obsahu listu do obálky označenej adresou miesta určenia, na základe ktorej poštové služby list doručia. Poštové služby môžu v rámci svojej vnútornej prepravy používať dodatočné protokoly na prenos všetkých zásielok s cieľom doručiť každú zásielku na miesto určenia, ako ho pôvodne uviedol odosielateľ. Ak použijeme túto podobnosť, každý paket má dve časti, časť IP užívateľské dáta (IP payload), ktorá zahŕňa obsah komunikácie a zhoduje sa s listom. Obsahuje informácie určené iba príjemcovi. Druhá časť paketu je IP hlavička (IP header), ktorá obsahuje okrem iného adresu príjemcu a odosielateľa a zhoduje sa s obálkou. Na základe IP hlavičky môžu poskytovatelia internetových služieb a ostatní sprostredkovatelia nasmerovať užívateľské dáta od zdrojovej adresy k adrese miesta určenia. |
| --- | --- |

30.

Ak uvedieme podobnosť s poštovými listami, používanie protokolu prenosu v sieti sa zhoduje s vložením obsahu listu do obálky označenej adresou miesta určenia, na základe ktorej poštové služby list doručia. Poštové služby môžu v rámci svojej vnútornej prepravy používať dodatočné protokoly na prenos všetkých zásielok s cieľom doručiť každú zásielku na miesto určenia, ako ho pôvodne uviedol odosielateľ. Ak použijeme túto podobnosť, každý paket má dve časti, časť IP užívateľské dáta (IP payload), ktorá zahŕňa obsah komunikácie a zhoduje sa s listom. Obsahuje informácie určené iba príjemcovi. Druhá časť paketu je IP hlavička (IP header), ktorá obsahuje okrem iného adresu príjemcu a odosielateľa a zhoduje sa s obálkou. Na základe IP hlavičky môžu poskytovatelia internetových služieb a ostatní sprostredkovatelia nasmerovať užívateľské dáta od zdrojovej adresy k adrese miesta určenia.

| 31. | Poskytovatelia internetových služieb a ostatní sprostredkovatelia zabezpečujú, aby sa IP pakety pohybovali v rámci siete cez uzly, ktoré čítajú informácie z IP hlavičky, porovnajú ju so smerovacími tabuľkami a nasmerujú k ďalšiemu uzlu na trase k miestu určenia. Tento proces sa vykonáva v sieti prostredníctvom takzvaného bezpamäťového prístupu, keďže so všetkými súbormi v uzle sa zaobchádza neutrálne. Keď sa presunú k ďalšiemu uzlu, nie je potrebné ďalej uchovávať informácie v smerovacom programe (20). |
| --- | --- |

31.

Poskytovatelia internetových služieb a ostatní sprostredkovatelia zabezpečujú, aby sa IP pakety pohybovali v rámci siete cez uzly, ktoré čítajú informácie z IP hlavičky, porovnajú ju so smerovacími tabuľkami a nasmerujú k ďalšiemu uzlu na trase k miestu určenia. Tento proces sa vykonáva v sieti prostredníctvom takzvaného bezpamäťového prístupu, keďže so všetkými súbormi v uzle sa zaobchádza neutrálne. Keď sa presunú k ďalšiemu uzlu, nie je potrebné ďalej uchovávať informácie v smerovacom programe (20).

IV.2.   Metódy prezerania

| 32. | Ako sa uvádza predtým v texte, poskytovatelia internetových služieb čítajú IP hlavičky na účely ich nasmerovania k miestu určenia. Analýzu dátových tokov (vrátane IP hlavičiek a IP užívateľských dát) je však možné vykonať na iné účely a pomocou rôznych druhov technológií. Nové trendy môžu zahŕňať napríklad spomalenie niektorých aplikácií, ktoré užívateľ používa, napríklad P2P, alebo podobne zvýšenie rýchlosti niektorých služieb, napríklad služieb poskytovania videozáznamu na požiadanie pre dôležitých účastníkov. Aj keď sa v rámci všetkých metód prezerania technicky vykonáva prezeranie paketov, tieto metódy sa spájajú s odlišnými úrovňami narušenia. Existujú dve hlavné kategórie metód prezerania. Jedna sa zakladá iba na IP hlavičke, druhá aj na IP užívateľských dátach.

  Na základe informácií z IP hlavičky. Prezeranie IP hlavičky paketu odhalí niektoré oblasti, ktoré môžu poskytovateľom internetových služieb umožniť uplatňovanie viacerých osobitných metód riadenia dátových tokov. Tieto postupy, ktoré sa zakladajú iba na prezeraní IP hlavičiek, spracúvajú na rôzne účely (napr. diferenciácia dátových tokov) údaje, ktoré sú v zásade určené na smerovanie informácií. Na základe zdrojovej IP adresy ich poskytovateľ internetových služieb môže spojiť s konkrétnym účastníkom a uplatniť niektoré osobitné metódy, napríklad smerovanie paketu prostredníctvom rýchlejšieho alebo pomalšieho spojenia. Na základe IP adresy miesta určenia môže poskytovateľ internetových služieb takisto uplatniť osobitné metódy, napríklad blokovanie alebo filtrovanie prístupu k niektorým webovým stránkam.

  Na základe dôkladnejšieho prezerania. Dôkladné prezeranie paketov umožňuje poskytovateľom internetových služieb prístup k informáciám určeným iba príjemcovi komunikácie. Ak sa vrátime k príkladu poštových služieb, tento prístup sa zhoduje s otvorením obálky a prečítaním listu s cieľom analyzovať obsah komunikácie (uzatvorenej v IP paketoch) v záujme uplatnenia osobitných metód na riadenie siete. Existujú rôzne spôsoby prezerania, pričom každý ohrozuje dotknutú osobu inak.






  — | Dôkladné prezeranie paketu na základe analýzy protokolov a štatistických záznamov. Okrem protokolu IP, ktorého úlohou je umožniť prenos dát v rámci internetu, existujú ďalšie protokoly, ktoré dohodnutým spôsobom kódujú prenášané informácie (preprava, spojenie s databázou, prezentácia a aplikácia atď.). Cieľ týchto protokolov je zabezpečiť, aby si strany zúčastnené na komunikácii navzájom rozumeli. Existuje napríklad niekoľko protokolov, ktoré sa spájajú s prehľadávaním siete (21), ďalšie sú na prenos súborov (22) atď. Preto metódy prezerania založené na prezeraní protokolov sa spolu so štatistickou analýzou zameriavajú na hľadanie osobitných vzorov alebo odtlačkov prstov, ktoré určia, ktoré protokoly sú prítomné (23). Tieto metódy prezerania umožňujú poskytovateľom internetových služieb zistiť, o aký druh komunikácie ide (e-mail, prehľadávanie siete, presúvanie súborov), a v niektorých prípadoch určiť osobitnú službu alebo používanú aplikáciu, ako je to v prípade niektorých komunikácií prenosu hlasu cez IP, v ktorých sú použité protokoly veľmi špecifické pre konkrétneho dodávateľa alebo poskytovateľa služieb. Keď poskytovateľ internetových služieb pozná druh komunikácie, môže uplatniť konkrétne metódy riadenia dátových tokov. Napríklad blokovať prevádzku siete. Takisto to môže byť prvý krok, na základe ktorého môžu poskytovatelia internetových služieb vykonať ďalšie analýzy, ktoré môžu vyžadovať úplný prístup k metaúdajom a obsahu komunikácie. |
| --- | --- | --- |

32.

Ako sa uvádza predtým v texte, poskytovatelia internetových služieb čítajú IP hlavičky na účely ich nasmerovania k miestu určenia. Analýzu dátových tokov (vrátane IP hlavičiek a IP užívateľských dát) je však možné vykonať na iné účely a pomocou rôznych druhov technológií. Nové trendy môžu zahŕňať napríklad spomalenie niektorých aplikácií, ktoré užívateľ používa, napríklad P2P, alebo podobne zvýšenie rýchlosti niektorých služieb, napríklad služieb poskytovania videozáznamu na požiadanie pre dôležitých účastníkov. Aj keď sa v rámci všetkých metód prezerania technicky vykonáva prezeranie paketov, tieto metódy sa spájajú s odlišnými úrovňami narušenia. Existujú dve hlavné kategórie metód prezerania. Jedna sa zakladá iba na IP hlavičke, druhá aj na IP užívateľských dátach.

Na základe informácií z IP hlavičky. Prezeranie IP hlavičky paketu odhalí niektoré oblasti, ktoré môžu poskytovateľom internetových služieb umožniť uplatňovanie viacerých osobitných metód riadenia dátových tokov. Tieto postupy, ktoré sa zakladajú iba na prezeraní IP hlavičiek, spracúvajú na rôzne účely (napr. diferenciácia dátových tokov) údaje, ktoré sú v zásade určené na smerovanie informácií. Na základe zdrojovej IP adresy ich poskytovateľ internetových služieb môže spojiť s konkrétnym účastníkom a uplatniť niektoré osobitné metódy, napríklad smerovanie paketu prostredníctvom rýchlejšieho alebo pomalšieho spojenia. Na základe IP adresy miesta určenia môže poskytovateľ internetových služieb takisto uplatniť osobitné metódy, napríklad blokovanie alebo filtrovanie prístupu k niektorým webovým stránkam.

Na základe dôkladnejšieho prezerania. Dôkladné prezeranie paketov umožňuje poskytovateľom internetových služieb prístup k informáciám určeným iba príjemcovi komunikácie. Ak sa vrátime k príkladu poštových služieb, tento prístup sa zhoduje s otvorením obálky a prečítaním listu s cieľom analyzovať obsah komunikácie (uzatvorenej v IP paketoch) v záujme uplatnenia osobitných metód na riadenie siete. Existujú rôzne spôsoby prezerania, pričom každý ohrozuje dotknutú osobu inak.

—

Dôkladné prezeranie paketu na základe analýzy protokolov a štatistických záznamov. Okrem protokolu IP, ktorého úlohou je umožniť prenos dát v rámci internetu, existujú ďalšie protokoly, ktoré dohodnutým spôsobom kódujú prenášané informácie (preprava, spojenie s databázou, prezentácia a aplikácia atď.). Cieľ týchto protokolov je zabezpečiť, aby si strany zúčastnené na komunikácii navzájom rozumeli. Existuje napríklad niekoľko protokolov, ktoré sa spájajú s prehľadávaním siete (21), ďalšie sú na prenos súborov (22) atď. Preto metódy prezerania založené na prezeraní protokolov sa spolu so štatistickou analýzou zameriavajú na hľadanie osobitných vzorov alebo odtlačkov prstov, ktoré určia, ktoré protokoly sú prítomné (23). Tieto metódy prezerania umožňujú poskytovateľom internetových služieb zistiť, o aký druh komunikácie ide (e-mail, prehľadávanie siete, presúvanie súborov), a v niektorých prípadoch určiť osobitnú službu alebo používanú aplikáciu, ako je to v prípade niektorých komunikácií prenosu hlasu cez IP, v ktorých sú použité protokoly veľmi špecifické pre konkrétneho dodávateľa alebo poskytovateľa služieb. Keď poskytovateľ internetových služieb pozná druh komunikácie, môže uplatniť konkrétne metódy riadenia dátových tokov. Napríklad blokovať prevádzku siete. Takisto to môže byť prvý krok, na základe ktorého môžu poskytovatelia internetových služieb vykonať ďalšie analýzy, ktoré môžu vyžadovať úplný prístup k metaúdajom a obsahu komunikácie.

| — | Dôkladné prezeranie paketov na základe analýzy obsahu komunikácie. Takisto je možné prezerať metaúdaje (24) a obsah komunikácie. Podstatou tejto metódy je zachytenie všetkých IP paketov, ktoré sú súčasťou pôvodného komunikačného toku tak, že je možné úplne obnoviť a analyzovať pôvodný obsah komunikácie. Napríklad na zistenie škodlivého alebo protizákonného obsahu, ako sú napríklad vírusy, detská pornografia atď., je nevyhnutné obnoviť obsah tak, aby ho bolo možné analyzovať. Je potrebné uviesť, že niekedy môžu zúčastnené strany výslovne zakódovať komunikáciu po celej dĺžke spojenia a tento postup zabráni poskytovateľom internetových služieb vykonať analýzu obsahu komunikácie. |
| --- | --- |

—

Dôkladné prezeranie paketov na základe analýzy obsahu komunikácie. Takisto je možné prezerať metaúdaje (24) a obsah komunikácie. Podstatou tejto metódy je zachytenie všetkých IP paketov, ktoré sú súčasťou pôvodného komunikačného toku tak, že je možné úplne obnoviť a analyzovať pôvodný obsah komunikácie. Napríklad na zistenie škodlivého alebo protizákonného obsahu, ako sú napríklad vírusy, detská pornografia atď., je nevyhnutné obnoviť obsah tak, aby ho bolo možné analyzovať. Je potrebné uviesť, že niekedy môžu zúčastnené strany výslovne zakódovať komunikáciu po celej dĺžke spojenia a tento postup zabráni poskytovateľom internetových služieb vykonať analýzu obsahu komunikácie.

IV.3.   Vplyv na ochranu súkromia a údajov

| 33. | Metódy prezerania založené na kontrole IP hlavičiek a najmä na prezeraní paketu zahŕňajú monitorovanie a filtrovanie uvedených údajov a majú vážny vplyv z hľadiska ochrany súkromia a údajov. Takisto môžu byť v rozpore s právom na dôvernosť komunikácií. |
| --- | --- |

33.

Metódy prezerania založené na kontrole IP hlavičiek a najmä na prezeraní paketu zahŕňajú monitorovanie a filtrovanie uvedených údajov a majú vážny vplyv z hľadiska ochrany súkromia a údajov. Takisto môžu byť v rozpore s právom na dôvernosť komunikácií.

| 34. | Nahliadnutie do komunikácie jednotlivcov má vážny vplyv na ochranu súkromia a údajov. Tento problém je širší, keďže vplyv na súkromie sa môže ďalej zväčšovať, a to v závislosti od účinkov, na dosiahnutie ktorých sa monitorovanie a zachytávanie súborov zameriava. Prezeranie komunikácií napríklad s cieľom zabezpečiť správne fungovanie systému nie je v skutočnosti to isté ako prezeranie komunikácií s cieľom uplatniť opatrenia, ktoré môžu mať vplyv na jednotlivcov. Ak sú prevádzkové a selektívne opatrenia zamerané iba na predchádzanie preťaženiu siete, spravidla nemajú veľký vplyv na súkromie jednotlivcov. Metódy riadenia dátových tokov však môžu byť zamerané na blokovanie niektorých informácií v obsahu, alebo majú vplyv na komunikáciu napríklad prostredníctvom behaviorálnej reklamy. V tých prípadoch je vplyv rušivejší. Znepokojenie je vážnejšie, ak si uvedomíme, že tento druh informácií sa nezbiera pre malé skupiny jednotlivcov, ale na všeobecnom základe, pre všetkých zákazníkov poskytovateľov internetových služieb (25). Keby všetci poskytovatelia internetových služieb používali metódy filtrovania, výsledkom by mohlo byť všeobecné monitorovanie používania internetu. Okrem toho, ak sa zameriame na druh spracúvaných informácií, ohrozenie súkromia je zjavne vyššie, lebo pravdepodobne mnohé informácie, ktoré sa zbierajú, sú veľmi citlivé a po získaní sú dostupné poskytovateľom internetových služieb a subjektom, ktoré by ich požiadali o informácie. Navyše informácie môžu byť veľmi hodnotné z obchodného hľadiska. To predstavuje veľké riziko využívania údajov na neplánované účely, pričom sa pôvodné účely môžu ľahko zmeniť na obchodné alebo iné využívanie získaných údajov. |
| --- | --- |

34.

Nahliadnutie do komunikácie jednotlivcov má vážny vplyv na ochranu súkromia a údajov. Tento problém je širší, keďže vplyv na súkromie sa môže ďalej zväčšovať, a to v závislosti od účinkov, na dosiahnutie ktorých sa monitorovanie a zachytávanie súborov zameriava. Prezeranie komunikácií napríklad s cieľom zabezpečiť správne fungovanie systému nie je v skutočnosti to isté ako prezeranie komunikácií s cieľom uplatniť opatrenia, ktoré môžu mať vplyv na jednotlivcov. Ak sú prevádzkové a selektívne opatrenia zamerané iba na predchádzanie preťaženiu siete, spravidla nemajú veľký vplyv na súkromie jednotlivcov. Metódy riadenia dátových tokov však môžu byť zamerané na blokovanie niektorých informácií v obsahu, alebo majú vplyv na komunikáciu napríklad prostredníctvom behaviorálnej reklamy. V tých prípadoch je vplyv rušivejší. Znepokojenie je vážnejšie, ak si uvedomíme, že tento druh informácií sa nezbiera pre malé skupiny jednotlivcov, ale na všeobecnom základe, pre všetkých zákazníkov poskytovateľov internetových služieb (25). Keby všetci poskytovatelia internetových služieb používali metódy filtrovania, výsledkom by mohlo byť všeobecné monitorovanie používania internetu. Okrem toho, ak sa zameriame na druh spracúvaných informácií, ohrozenie súkromia je zjavne vyššie, lebo pravdepodobne mnohé informácie, ktoré sa zbierajú, sú veľmi citlivé a po získaní sú dostupné poskytovateľom internetových služieb a subjektom, ktoré by ich požiadali o informácie. Navyše informácie môžu byť veľmi hodnotné z obchodného hľadiska. To predstavuje veľké riziko využívania údajov na neplánované účely, pričom sa pôvodné účely môžu ľahko zmeniť na obchodné alebo iné využívanie získaných údajov.

| 35. | Správne uplatňovanie metód monitorovania, prezerania a filtrovania sa musí vykonávať v súlade s platnými opatreniami na ochranu údajov a súkromia, ktoré stanovujú obmedzenia týkajúce sa toho, čo je možné vykonať a za akých okolností. Ďalej sa uvádza prehľad platných ochranných opatrení podľa súčasného právneho rámca EÚ pre ochranu údajov a súkromia. |
| --- | --- |

35.

Správne uplatňovanie metód monitorovania, prezerania a filtrovania sa musí vykonávať v súlade s platnými opatreniami na ochranu údajov a súkromia, ktoré stanovujú obmedzenia týkajúce sa toho, čo je možné vykonať a za akých okolností. Ďalej sa uvádza prehľad platných ochranných opatrení podľa súčasného právneho rámca EÚ pre ochranu údajov a súkromia.

V.   UPLATŇOVANIE PRÁVNEHO RÁMCA EÚ PRE OCHRANU SÚKROMIA A ÚDAJOV

| 36. | Rámec EÚ pre ochranu údajov je technicky neutrálny; neupravuje uvedené osobitné metódy prezerania. V smernici o súkromí a elektronických komunikáciách sa upravuje súkromie v ustanovení o elektronických komunikačných službách vo verejných sieťach (spravidla prístup na internet a telefónne služby) (26) a smernica o ochrane údajov všeobecne upravuje spracovanie údajov. Tento právny rámec ako celok stanovuje rôzne povinnosti týkajúce sa poskytovateľov internetových služieb, ktorí spracúvajú a monitorujú prevádzkové a komunikačné dáta. |
| --- | --- |

36.

Rámec EÚ pre ochranu údajov je technicky neutrálny; neupravuje uvedené osobitné metódy prezerania. V smernici o súkromí a elektronických komunikáciách sa upravuje súkromie v ustanovení o elektronických komunikačných službách vo verejných sieťach (spravidla prístup na internet a telefónne služby) (26) a smernica o ochrane údajov všeobecne upravuje spracovanie údajov. Tento právny rámec ako celok stanovuje rôzne povinnosti týkajúce sa poskytovateľov internetových služieb, ktorí spracúvajú a monitorujú prevádzkové a komunikačné dáta.

V.1.   Právne základy spracovania prevádzkových a obsahových dát

| 37. | V rámci právnych predpisov o ochrane údajov vyžaduje spracovanie osobných údajov, ako v tomto prípade spracovanie prevádzkových a komunikačných dát, primeraný právny základ. Okrem tejto všeobecnej požiadavky sa v niektorých prípadoch môžu uplatňovať osobitné požiadavky. |
| --- | --- |

37.

V rámci právnych predpisov o ochrane údajov vyžaduje spracovanie osobných údajov, ako v tomto prípade spracovanie prevádzkových a komunikačných dát, primeraný právny základ. Okrem tejto všeobecnej požiadavky sa v niektorých prípadoch môžu uplatňovať osobitné požiadavky.

| 38. | V tomto prípade druh osobných údajov, ktoré spracúvajú poskytovatelia internetových služieb, zahŕňa prevádzkové dáta a obsah komunikácií. Obsah komunikácií a prevádzkové dáta sú chránené právom na dôvernosť korešpondencie, ktoré sa stanovuje v článku 8 EDĽP a v článkoch 7 a 8 charty. Presnejšie v článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách s názvom Dôvernosť správy sa stanovuje, že členské štáty zabezpečia dôvernosť správ a príslušných prevádzkových dát prenášaných pomocou verejnej komunikačnej siete a verejne dostupných elektronických komunikačných sietí. Zároveň sa v článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách stanovuje, že poskytovatelia internetových služieb za určitých podmienok a so súhlasom užívateľov spracúvajú prevádzkové dáta a údaje o obsahu. Pritom zakážu „počúvanie, odpočúvanie a iné druhy narušovania alebo dohľadu nad správami a príslušnými prevádzkovými dátami zo strany iných osôb než sú užívatelia bez súhlasu príslušných užívateľov, pokiaľ to nie je zákonne oprávnené v súlade s článkom 15 ods. 1.“ To je predmetom ďalších odsekov. |
| --- | --- |

38.

V tomto prípade druh osobných údajov, ktoré spracúvajú poskytovatelia internetových služieb, zahŕňa prevádzkové dáta a obsah komunikácií. Obsah komunikácií a prevádzkové dáta sú chránené právom na dôvernosť korešpondencie, ktoré sa stanovuje v článku 8 EDĽP a v článkoch 7 a 8 charty. Presnejšie v článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách s názvom Dôvernosť správy sa stanovuje, že členské štáty zabezpečia dôvernosť správ a príslušných prevádzkových dát prenášaných pomocou verejnej komunikačnej siete a verejne dostupných elektronických komunikačných sietí. Zároveň sa v článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách stanovuje, že poskytovatelia internetových služieb za určitých podmienok a so súhlasom užívateľov spracúvajú prevádzkové dáta a údaje o obsahu. Pritom zakážu „počúvanie, odpočúvanie a iné druhy narušovania alebo dohľadu nad správami a príslušnými prevádzkovými dátami zo strany iných osôb než sú užívatelia bez súhlasu príslušných užívateľov, pokiaľ to nie je zákonne oprávnené v súlade s článkom 15 ods. 1.“ To je predmetom ďalších odsekov.

| 39. | Okrem súhlasu príslušných užívateľov sa v smernici o súkromí a elektronických komunikáciách stanovujú iné dôvody, na základe ktorých môžu poskytovatelia internetových služieb spracúvať prevádzkové a komunikačné dáta. Príslušné právne základy pre spracovanie v týchto prípadoch sú i) poskytnutie služby; ii) zaručenie bezpečnosti služby; iii) minimalizácia preťaženia siete. Ďalšie dôvody oprávňujúce použitie riadiacich opatrení založených na prevádzkových alebo komunikačných dátach sú uvedené ďalej v bode iv). |
| --- | --- |

39.

Okrem súhlasu príslušných užívateľov sa v smernici o súkromí a elektronických komunikáciách stanovujú iné dôvody, na základe ktorých môžu poskytovatelia internetových služieb spracúvať prevádzkové a komunikačné dáta. Príslušné právne základy pre spracovanie v týchto prípadoch sú i) poskytnutie služby; ii) zaručenie bezpečnosti služby; iii) minimalizácia preťaženia siete. Ďalšie dôvody oprávňujúce použitie riadiacich opatrení založených na prevádzkových alebo komunikačných dátach sú uvedené ďalej v bode iv).

i)   Právne základy pre poskytovanie služby

| 40. | Ako sa uvádza vo IV. časti, poskytovatelia internetových služieb spracúvajú informácie o IP hlavičkách na účely smerovania každého IP paketu na miesto určenia. Na základe článku 6 ods. 1 a 2 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách je možné spracúvať prevádzkové dáta na účely prenosu správy. Poskytovatelia internetových služieb tak môžu spracúvať informácie, ktoré sú nevyhnutné na poskytnutie služby. |
| --- | --- |

40.

Ako sa uvádza vo IV. časti, poskytovatelia internetových služieb spracúvajú informácie o IP hlavičkách na účely smerovania každého IP paketu na miesto určenia. Na základe článku 6 ods. 1 a 2 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách je možné spracúvať prevádzkové dáta na účely prenosu správy. Poskytovatelia internetových služieb tak môžu spracúvať informácie, ktoré sú nevyhnutné na poskytnutie služby.

ii)   Právne základy pre zaručenie bezpečnosti služby

| 41. | Podľa článku 4 smernice o súkromí a elektronických službách má poskytovateľ internetových služieb všeobecnú povinnosť prijať primerané opatrenia na zaručenie bezpečnosti svojich služieb. Filtrovanie vírusov môže zahŕňať spracovanie IP hlavičiek a IP užívateľských dát. Vzhľadom na skutočnosť, že podľa článku 4 smernice o súkromí a elektronických službách sú poskytovatelia internetových služieb povinní zaručiť bezpečnosť siete, toto ustanovenie odôvodňuje metódy prezerania založené na IP hlavičkách a obsahu, ktorých cieľom je iba splnenie uvedeného účelu. V praxi to znamená, že v rámci obmedzení stanovených zásadou primeranosti (pozri časť V.3) poskytovatelia internetových služieb môžu monitorovať a filtrovať komunikačné dáta s cieľom bojovať proti vírusom a celkovo zaručiť bezpečnosť siete (27). |
| --- | --- |

41.

Podľa článku 4 smernice o súkromí a elektronických službách má poskytovateľ internetových služieb všeobecnú povinnosť prijať primerané opatrenia na zaručenie bezpečnosti svojich služieb. Filtrovanie vírusov môže zahŕňať spracovanie IP hlavičiek a IP užívateľských dát. Vzhľadom na skutočnosť, že podľa článku 4 smernice o súkromí a elektronických službách sú poskytovatelia internetových služieb povinní zaručiť bezpečnosť siete, toto ustanovenie odôvodňuje metódy prezerania založené na IP hlavičkách a obsahu, ktorých cieľom je iba splnenie uvedeného účelu. V praxi to znamená, že v rámci obmedzení stanovených zásadou primeranosti (pozri časť V.3) poskytovatelia internetových služieb môžu monitorovať a filtrovať komunikačné dáta s cieľom bojovať proti vírusom a celkovo zaručiť bezpečnosť siete (27).

iii)   Právne základy pre minimalizáciu následkov preťaženia

| 42. | Odôvodnenie tohto právneho základu sa nachádza v 22. odôvodnení smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, ktoré vysvetľuje zákaz ukladania správ, ktorý je predmetom článku 5 ods. 1. Nezakazuje sa akékoľvek automatické, dočasné a prechodné uloženie informácií, pokiaľ sa uskutočňuje výhradne na účely prenosu a za predpokladu, že informácie sa neukladajú na dlhší čas, než je nevyhnutné na prenos a riadenie chodu prenosu, a že je zaručená dôvernosť informácií. |
| --- | --- |

42.

Odôvodnenie tohto právneho základu sa nachádza v 22. odôvodnení smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, ktoré vysvetľuje zákaz ukladania správ, ktorý je predmetom článku 5 ods. 1. Nezakazuje sa akékoľvek automatické, dočasné a prechodné uloženie informácií, pokiaľ sa uskutočňuje výhradne na účely prenosu a za predpokladu, že informácie sa neukladajú na dlhší čas, než je nevyhnutné na prenos a riadenie chodu prenosu, a že je zaručená dôvernosť informácií.

| 43. | V prípade preťaženia siete vzniká otázka, či poskytovatelia internetových služieb môžu uvažovať o náhodnom vynechaní alebo omeškaní dátových tokov, alebo skôr o spomalení komunikácií, ktoré nie sú citlivé na čas, napr. P2P alebo e-mailov, pričom sa tým umožní napríklad primeraná kvalita hlasových dátových tokov. |
| --- | --- |

43.

V prípade preťaženia siete vzniká otázka, či poskytovatelia internetových služieb môžu uvažovať o náhodnom vynechaní alebo omeškaní dátových tokov, alebo skôr o spomalení komunikácií, ktoré nie sú citlivé na čas, napr. P2P alebo e-mailov, pričom sa tým umožní napríklad primeraná kvalita hlasových dátových tokov.

| 44. | Vzhľadom na celkový spoločenský záujem zaručiť použiteľné komunikačné siete poskytovatelia internetových služieb môžu namietať, že uprednostnenie alebo spomalenie dátových tokov na riešenie preťaženia siete je legitímne opatrenie nevyhnutné na poskytnutie primeranej služby. To znamená, že v týchto prípadoch a na tento účel by existoval všeobecný právny základ na spracovanie osobných údajov a osobitný súhlas užívateľov by nebol nevyhnutný. |
| --- | --- |

44.

Vzhľadom na celkový spoločenský záujem zaručiť použiteľné komunikačné siete poskytovatelia internetových služieb môžu namietať, že uprednostnenie alebo spomalenie dátových tokov na riešenie preťaženia siete je legitímne opatrenie nevyhnutné na poskytnutie primeranej služby. To znamená, že v týchto prípadoch a na tento účel by existoval všeobecný právny základ na spracovanie osobných údajov a osobitný súhlas užívateľov by nebol nevyhnutný.

| 45. | Zároveň schopnosť zasahovať týmto spôsobom nie je neobmedzená. Ak je potrebné, aby poskytovatelia internetových služieb prezerali komunikácie, z hľadiska dôvernosti a v prísnom súlade so zásadou primeranosti musia použiť najmenej rušivý dostupný postup na dosiahnutie cieľa (pričom sa predíde dôkladnému prezeraniu paketu) a použijú ho iba na čas nevyhnutný na riešenie preťaženia siete. |
| --- | --- |

45.

Zároveň schopnosť zasahovať týmto spôsobom nie je neobmedzená. Ak je potrebné, aby poskytovatelia internetových služieb prezerali komunikácie, z hľadiska dôvernosti a v prísnom súlade so zásadou primeranosti musia použiť najmenej rušivý dostupný postup na dosiahnutie cieľa (pričom sa predíde dôkladnému prezeraniu paketu) a použijú ho iba na čas nevyhnutný na riešenie preťaženia siete.

iv)   Právne základy pre spracovanie údajov na iné účely

| 46. | Poskytovatelia internetových služieb môžu mať takisto záujem o prezeranie prevádzkových a obsahových dát na iné účely napríklad s cieľom ponúknuť cielené pripojenie (napr. pripojenie, ktoré obmedzuje prístup k P2P, alebo pripojenie, ktoré zvyšuje rýchlosť niektorých aplikácií). Prezeranie a ďalšie použitie prevádzkových a komunikačných dát na iné účely ako poskytnutie služby alebo zaručenie jej bezpečnosti a predchádzanie preťaženiu siete je v súlade s právnym rámcom dovolené iba za určitých prísnych podmienok. |
| --- | --- |

46.

Poskytovatelia internetových služieb môžu mať takisto záujem o prezeranie prevádzkových a obsahových dát na iné účely napríklad s cieľom ponúknuť cielené pripojenie (napr. pripojenie, ktoré obmedzuje prístup k P2P, alebo pripojenie, ktoré zvyšuje rýchlosť niektorých aplikácií). Prezeranie a ďalšie použitie prevádzkových a komunikačných dát na iné účely ako poskytnutie služby alebo zaručenie jej bezpečnosti a predchádzanie preťaženiu siete je v súlade s právnym rámcom dovolené iba za určitých prísnych podmienok.

| 47. | Právnym rámcom je predovšetkým článok 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, v ktorom sa stanovuje súhlas príslušných užívateľov na počúvanie, odpočúvanie alebo iné druhy narušovania a dohľadu nad správami a príslušnými prevádzkovými dátami. V praxi to znamená, že súhlas užívateľov zúčastnených na komunikácii je nevyhnutný na odôvodnenie spracovania prevádzkových a komunikačných dát podľa článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

47.

Právnym rámcom je predovšetkým článok 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, v ktorom sa stanovuje súhlas príslušných užívateľov na počúvanie, odpočúvanie alebo iné druhy narušovania a dohľadu nad správami a príslušnými prevádzkovými dátami. V praxi to znamená, že súhlas užívateľov zúčastnených na komunikácii je nevyhnutný na odôvodnenie spracovania prevádzkových a komunikačných dát podľa článku 5 ods. 1.

| 48. | Ako sa uvádza vyššie v texte, uplatňovanie metód prezerania a filtrovania sa zakladá na IP hlavičkách, ktoré sa považujú za prevádzkové dáta, alebo na dôkladnom prezeraní paketu, ktoré takisto zahŕňa užívateľské dáta IP, ktoré sa považujú za komunikačné dáta. Preto by v zásade uplatňovanie uvedených metód na účely iné ako poskytnutie služby alebo zaručenie bezpečnosti bolo zakázané, pokiaľ spracovanie nie je možné na oprávnenom základe, akým je napríklad súhlas (článok 5 ods. 1). Príklad uplatňovania článku 5 ods. 1 je, keď sa prevádzkovateľ internetových služieb rozhodne poskytnúť zákazníkom zníženú sadzbu za prístup na internet ako náhradu za prijímanie behaviorálnej reklamy, pričom na tento účel použije dôkladné prezeranie paketu, a teda aj komunikačných dát. Podľa článku 5 ods. 1 je preto nevyhnutný skutočný, konkrétny a informovaný súhlas. |
| --- | --- |

48.

Ako sa uvádza vyššie v texte, uplatňovanie metód prezerania a filtrovania sa zakladá na IP hlavičkách, ktoré sa považujú za prevádzkové dáta, alebo na dôkladnom prezeraní paketu, ktoré takisto zahŕňa užívateľské dáta IP, ktoré sa považujú za komunikačné dáta. Preto by v zásade uplatňovanie uvedených metód na účely iné ako poskytnutie služby alebo zaručenie bezpečnosti bolo zakázané, pokiaľ spracovanie nie je možné na oprávnenom základe, akým je napríklad súhlas (článok 5 ods. 1). Príklad uplatňovania článku 5 ods. 1 je, keď sa prevádzkovateľ internetových služieb rozhodne poskytnúť zákazníkom zníženú sadzbu za prístup na internet ako náhradu za prijímanie behaviorálnej reklamy, pričom na tento účel použije dôkladné prezeranie paketu, a teda aj komunikačných dát. Podľa článku 5 ods. 1 je preto nevyhnutný skutočný, konkrétny a informovaný súhlas.

| 49. | Okrem toho sa v článku 6 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách s názvom „Prevádzkové dáta“ stanovujú určité pravidlá týkajúce sa konkrétne prevádzkových dát. Presnejšie, stanovuje poskytovateľom internetových služieb možnosť spracúvať prevádzkové dáta na základe súhlasu užívateľa s prijímaním služieb s pridanou hodnotou (28). Toto ustanovenie špecifikuje požiadavku súhlasu stanovenú v článku 5 ods. 1 v súvislosti s prevádzkovými dátami. |
| --- | --- |

49.

Okrem toho sa v článku 6 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách s názvom „Prevádzkové dáta“ stanovujú určité pravidlá týkajúce sa konkrétne prevádzkových dát. Presnejšie, stanovuje poskytovateľom internetových služieb možnosť spracúvať prevádzkové dáta na základe súhlasu užívateľa s prijímaním služieb s pridanou hodnotou (28). Toto ustanovenie špecifikuje požiadavku súhlasu stanovenú v článku 5 ods. 1 v súvislosti s prevádzkovými dátami.

| 50. | V praxi nemusí byť vždy ľahké určiť, napríklad v ktorých prípadoch je nevyhnutný súhlas a v ktorých prípadoch sa môže spracovanie odôvodniť bezpečnosťou siete, najmä ak je účel prezerania dvojaký (napríklad zabránenie preťaženiu siete a poskytnutie služieb s pridanou hodnotou). Je potrebné zdôrazniť, že súhlas sa nemôže považovať za jednoduché a systémové opatrenie na dodržiavanie zásad ochrany údajov. |
| --- | --- |

50.

V praxi nemusí byť vždy ľahké určiť, napríklad v ktorých prípadoch je nevyhnutný súhlas a v ktorých prípadoch sa môže spracovanie odôvodniť bezpečnosťou siete, najmä ak je účel prezerania dvojaký (napríklad zabránenie preťaženiu siete a poskytnutie služieb s pridanou hodnotou). Je potrebné zdôrazniť, že súhlas sa nemôže považovať za jednoduché a systémové opatrenie na dodržiavanie zásad ochrany údajov.

| 51. | V súvislosti s uplatňovaním rámca a najmä s rôznymi vyššie uvedenými aspektmi existuje málo skúseností. To je oblasť, v ktorej je dôležité ďalšie usmernenie, ako sa uvádza v VI. časti. Navyše existujú ďalšie príslušné aspekty týkajúce sa získania súhlasu, ktoré je takisto nevyhnutné osobitne posúdiť a ktoré sú uvedené ďalej v texte. |
| --- | --- |

51.

V súvislosti s uplatňovaním rámca a najmä s rôznymi vyššie uvedenými aspektmi existuje málo skúseností. To je oblasť, v ktorej je dôležité ďalšie usmernenie, ako sa uvádza v VI. časti. Navyše existujú ďalšie príslušné aspekty týkajúce sa získania súhlasu, ktoré je takisto nevyhnutné osobitne posúdiť a ktoré sú uvedené ďalej v texte.

V.2.   Otázky týkajúce sa poskytnutia informovaného súhlasu ako právneho základu

| 52. | Súhlas, ktorý je nevyhnutný podľa článkov 5 a 6 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, má taký istý význam ako súhlas dotknutej osoby, ako sa uvádza a presnejšie vymedzuje v smernici 95/46/EHS (29). V článku 2 písm. h) sa stanovuje, že „súhlas osoby pracujúcej s údajmi znamená slobodne poskytnutú a informovanú indikáciu jeho prianí, ktorou osoba pracujúca s údajmi prejaví svoj súhlas, aby sa osobné údaje, ktoré sa ho týkajú, spracovali”. Najnovšie sa úlohou súhlasu a požiadavkami stanovujúcimi jeho platnosť zaoberala pracovná skupina zriadená podľa článku 29 vo svojom stanovisku č. 15/2011 týkajúcom sa súhlasu (30). |
| --- | --- |

52.

Súhlas, ktorý je nevyhnutný podľa článkov 5 a 6 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, má taký istý význam ako súhlas dotknutej osoby, ako sa uvádza a presnejšie vymedzuje v smernici 95/46/EHS (29). V článku 2 písm. h) sa stanovuje, že „súhlas osoby pracujúcej s údajmi znamená slobodne poskytnutú a informovanú indikáciu jeho prianí, ktorou osoba pracujúca s údajmi prejaví svoj súhlas, aby sa osobné údaje, ktoré sa ho týkajú, spracovali”. Najnovšie sa úlohou súhlasu a požiadavkami stanovujúcimi jeho platnosť zaoberala pracovná skupina zriadená podľa článku 29 vo svojom stanovisku č. 15/2011 týkajúcom sa súhlasu (30).

| 53. | Poskytovatelia internetových služieb, pre ktorých je nevyhnutný súhlas, aby mohli vykonávať prezeranie a filtrovanie prevádzkových a obsahových dát, musia preto zabezpečiť slobodný a konkrétny súhlas a je nevyhnutné, aby to bolo úplne informované vyjadrenie želania jednotlivca, ktorým vyjadrí svoj súhlas so spracovaním osobných údajov, ktoré sa ho týkajú. To potvrdzuje 17. odôvodnenie smernice o súkromí a elektronických komunikáciách: „Súhlas môže byť vyjadrený akýmkoľvek vhodným spôsobom umožňujúcim vyjadrenie špecifického želania, ktoré nastane na základe slobodného a vecného rozhodnutia užívateľa, vrátane označenia poľa na webovej stránke internetu.“ Ďalej sa uvádzajú praktické príklady toho, čo v tejto súvislosti znamená slobodný, konkrétny a informovaný súhlas. |
| --- | --- |

53.

Poskytovatelia internetových služieb, pre ktorých je nevyhnutný súhlas, aby mohli vykonávať prezeranie a filtrovanie prevádzkových a obsahových dát, musia preto zabezpečiť slobodný a konkrétny súhlas a je nevyhnutné, aby to bolo úplne informované vyjadrenie želania jednotlivca, ktorým vyjadrí svoj súhlas so spracovaním osobných údajov, ktoré sa ho týkajú. To potvrdzuje 17. odôvodnenie smernice o súkromí a elektronických komunikáciách: „Súhlas môže byť vyjadrený akýmkoľvek vhodným spôsobom umožňujúcim vyjadrenie špecifického želania, ktoré nastane na základe slobodného a vecného rozhodnutia užívateľa, vrátane označenia poľa na webovej stránke internetu.“ Ďalej sa uvádzajú praktické príklady toho, čo v tejto súvislosti znamená slobodný, konkrétny a informovaný súhlas.

Súhlas: slobodné, špecifické a informované vyjadrenie želania

| 54. | Slobodný súhlas. Na užívateľov by nemali mať vplyv obmedzenia súvisiace so súhlasom s pripojením na internet, ktoré chcú získať. |
| --- | --- |

54.

Slobodný súhlas. Na užívateľov by nemali mať vplyv obmedzenia súvisiace so súhlasom s pripojením na internet, ktoré chcú získať.

| 55. | Súhlas jednotlivcov sa nepovažuje za slobodný, ak musia súhlasiť s monitorovaním svojich komunikačných dát, aby získali prístup ku komunikačnej službe. To platí najmä v prípade, ak by všetci poskytovatelia na príslušnom trhu vykonávali riadenie dátových tokov na účely presahujúce bezpečnosť siete. Jedinou možnosťou by bolo nepredplatiť si internetovú službu. Vzhľadom na skutočnosť, že internet je dôležitým nástrojom na účely práce a voľného času, nepredplatenie internetovej služby sa nepovažuje za vhodnú alternatívu. Výsledkom by bolo, že jednotlivci by nemali skutočnú voľbu, t. j. ich súhlas by nebol slobodný (31). |
| --- | --- |

55.

Súhlas jednotlivcov sa nepovažuje za slobodný, ak musia súhlasiť s monitorovaním svojich komunikačných dát, aby získali prístup ku komunikačnej službe. To platí najmä v prípade, ak by všetci poskytovatelia na príslušnom trhu vykonávali riadenie dátových tokov na účely presahujúce bezpečnosť siete. Jedinou možnosťou by bolo nepredplatiť si internetovú službu. Vzhľadom na skutočnosť, že internet je dôležitým nástrojom na účely práce a voľného času, nepredplatenie internetovej služby sa nepovažuje za vhodnú alternatívu. Výsledkom by bolo, že jednotlivci by nemali skutočnú voľbu, t. j. ich súhlas by nebol slobodný (31).

| 56. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je zjavne nevyhnutné, aby Komisia a vnútroštátne orgány monitorovali trh, najmä s cieľom uistiť sa, či je tento scenár – t. j. aby poskytovatelia spájali telekomunikačné služby s monitorovaním komunikácie – hlavný. Poskytovatelia by mali bez stanovenia vyšších nákladov jednotlivcom ponúkať alternatívne služby vrátane pripojenia na internet, ktoré nepodlieha riadeniu dátových tokov. |
| --- | --- |

56.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je zjavne nevyhnutné, aby Komisia a vnútroštátne orgány monitorovali trh, najmä s cieľom uistiť sa, či je tento scenár – t. j. aby poskytovatelia spájali telekomunikačné služby s monitorovaním komunikácie – hlavný. Poskytovatelia by mali bez stanovenia vyšších nákladov jednotlivcom ponúkať alternatívne služby vrátane pripojenia na internet, ktoré nepodlieha riadeniu dátových tokov.

| 57. | Konkrétny súhlas. Keďže je nevyhnutné, aby bol súhlas konkrétny, je v tomto prípade potrebné, aby poskytovatelia internetových služieb jasne a zreteľne požiadali o súhlas s monitorovaním prevádzkových a komunikačných dát. V stanovisku pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 sa uvádza: „Aby bol súhlas konkrétny, musí byť zrozumiteľný: mal by jasne a presne odkazovať na rozsah a následky spracovania údajov. Nemôže sa uplatniť na otvorený súbor činností spracovania. Inými slovami to znamená, že kontext, v ktorom sa súhlas uplatňuje, je obmedzený.“ Konkrétny súhlas sa pravdepodobne nezíska, ak sa súhlas na prezeranie prevádzkových a komunikačných dát pevne spája so všeobecným súhlasom na predplatenie služby. Naopak, konkrétnosť vyžaduje použitie cielených prostriedkov na získanie súhlasu, ako napríklad formulára na konkrétny súhlas alebo osobitného políčka, ktoré je jasne vymedzené na účel monitorovania (a nie vložiť informáciu do všeobecných zmluvných podmienok a žiadať súhlas so zmluvou ako celkom). |
| --- | --- |

57.

Konkrétny súhlas. Keďže je nevyhnutné, aby bol súhlas konkrétny, je v tomto prípade potrebné, aby poskytovatelia internetových služieb jasne a zreteľne požiadali o súhlas s monitorovaním prevádzkových a komunikačných dát. V stanovisku pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 sa uvádza: „Aby bol súhlas konkrétny, musí byť zrozumiteľný: mal by jasne a presne odkazovať na rozsah a následky spracovania údajov. Nemôže sa uplatniť na otvorený súbor činností spracovania. Inými slovami to znamená, že kontext, v ktorom sa súhlas uplatňuje, je obmedzený.“ Konkrétny súhlas sa pravdepodobne nezíska, ak sa súhlas na prezeranie prevádzkových a komunikačných dát pevne spája so všeobecným súhlasom na predplatenie služby. Naopak, konkrétnosť vyžaduje použitie cielených prostriedkov na získanie súhlasu, ako napríklad formulára na konkrétny súhlas alebo osobitného políčka, ktoré je jasne vymedzené na účel monitorovania (a nie vložiť informáciu do všeobecných zmluvných podmienok a žiadať súhlas so zmluvou ako celkom).

| 58. | Informovaný súhlas. Aby bol súhlas platný, musí byť informovaný. Nevyhnutnosť vopred poskytnúť primerané informácie vyplýva nielen zo smernice o súkromí a elektronických komunikáciách a smernice o ochrane údajov, ale takisto z článkov 20 a 21 smernice univerzálnej služby, zmenenej a doplnenej smernicou 2009/136/ES (32). Nevyhnutnosť informovanosti a súhlasu výslovne potvrdzuje 28. odôvodnenie smernice 2009/136/ES: „prevádzkovateľ siete a/alebo služby (by) mal v každom prípade plne informovať užívateľov o všetkých obmedzeniach súvisiacich s využívaním elektronických komunikačných služieb. Takéto informácie by mali na základe voľby poskytovateľa špecifikovať daný typ obsahu, aplikácie alebo služby, individuálne aplikácie alebo služby, alebo oboje“. Ďalej špecifikuje, že: „V závislosti od použitej technológie a typu obmedzení môžu takéto obmedzenia vyžadovať súhlas užívateľa v súlade so smernicou 2002/58/ES.“ |
| --- | --- |

58.

Informovaný súhlas. Aby bol súhlas platný, musí byť informovaný. Nevyhnutnosť vopred poskytnúť primerané informácie vyplýva nielen zo smernice o súkromí a elektronických komunikáciách a smernice o ochrane údajov, ale takisto z článkov 20 a 21 smernice univerzálnej služby, zmenenej a doplnenej smernicou 2009/136/ES (32). Nevyhnutnosť informovanosti a súhlasu výslovne potvrdzuje 28. odôvodnenie smernice 2009/136/ES: „prevádzkovateľ siete a/alebo služby (by) mal v každom prípade plne informovať užívateľov o všetkých obmedzeniach súvisiacich s využívaním elektronických komunikačných služieb. Takéto informácie by mali na základe voľby poskytovateľa špecifikovať daný typ obsahu, aplikácie alebo služby, individuálne aplikácie alebo služby, alebo oboje“. Ďalej špecifikuje, že: „V závislosti od použitej technológie a typu obmedzení môžu takéto obmedzenia vyžadovať súhlas užívateľa v súlade so smernicou 2002/58/ES.“

| 59. | Vzhľadom na zložitosť týchto monitorovacích metód je včasné poskytnutie zmysluplných informácií jednou z hlavných úloh súvisiacich so získaním platného súhlasu. Spotrebitelia by mali byť informovaní tak, aby rozumeli informáciám, ktoré sa budú spracúvať, ako sa budú tieto informácie používať a aký vplyv budú mať na skúsenosti spotrebiteľa a úroveň zasahovania do súkromia, ktorá sa spája s uvedenými metódami. |
| --- | --- |

59.

Vzhľadom na zložitosť týchto monitorovacích metód je včasné poskytnutie zmysluplných informácií jednou z hlavných úloh súvisiacich so získaním platného súhlasu. Spotrebitelia by mali byť informovaní tak, aby rozumeli informáciám, ktoré sa budú spracúvať, ako sa budú tieto informácie používať a aký vplyv budú mať na skúsenosti spotrebiteľa a úroveň zasahovania do súkromia, ktorá sa spája s uvedenými metódami.

| 60. | To znamená, že informácie musia byť nielen jasné a zrozumiteľné priemerným užívateľom, ale takisto sa musia poskytovať jednotlivcom priamo a viditeľne, aby nebolo možné si ich nevšimnúť. |
| --- | --- |

60.

To znamená, že informácie musia byť nielen jasné a zrozumiteľné priemerným užívateľom, ale takisto sa musia poskytovať jednotlivcom priamo a viditeľne, aby nebolo možné si ich nevšimnúť.

| 61. | Vyjadrenie vôle. Súhlas podľa platného právneho rámca takisto vyžaduje pozitívne konanie užívateľa v záujme podpísania dohody. Naznačený súhlas by nespĺňal túto normu. To takisto potvrdzuje nevyhnutnosť používať určené prostriedky na získanie súhlasu, na základe ktorého môže poskytovateľ internetových služieb prezerať prevádzkové a komunikačné dáta v súvislosti s uplatňovaním metód riadenia dátových tokov. Pracovná skupina zriadená podľa článku 29 vo svojom najnovšom stanovisku zdôraznila, že pri získavaní súhlasu je nevyhnutná podrobnosť vzhľadom na rôzne prvky, ktoré sú podstatou spracovania údajov. |
| --- | --- |

61.

Vyjadrenie vôle. Súhlas podľa platného právneho rámca takisto vyžaduje pozitívne konanie užívateľa v záujme podpísania dohody. Naznačený súhlas by nespĺňal túto normu. To takisto potvrdzuje nevyhnutnosť používať určené prostriedky na získanie súhlasu, na základe ktorého môže poskytovateľ internetových služieb prezerať prevádzkové a komunikačné dáta v súvislosti s uplatňovaním metód riadenia dátových tokov. Pracovná skupina zriadená podľa článku 29 vo svojom najnovšom stanovisku zdôraznila, že pri získavaní súhlasu je nevyhnutná podrobnosť vzhľadom na rôzne prvky, ktoré sú podstatou spracovania údajov.

| 62. | Mohlo by sa namietať, že ak si strany zúčastnené na komunikácii neželajú, aby poskytovatelia internetových služieb narúšali komunikáciu s cieľom uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, môžu správu zakódovať. Tento prístup môže byť užitočný v praxi, vyžaduje však úsilie a technické znalosti a nemôže sa považovať za slobodný, konkrétny a informovaný súhlas. Ani použitie kódovania nezaručí úplnú dôvernosť správy, keďže poskytovateľ internetových služieb bude mať prístup aspoň k IP hlavičke s cieľom smerovať správu, a takisto bude môcť uplatniť štatistickú analýzu. |
| --- | --- |

62.

Mohlo by sa namietať, že ak si strany zúčastnené na komunikácii neželajú, aby poskytovatelia internetových služieb narúšali komunikáciu s cieľom uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, môžu správu zakódovať. Tento prístup môže byť užitočný v praxi, vyžaduje však úsilie a technické znalosti a nemôže sa považovať za slobodný, konkrétny a informovaný súhlas. Ani použitie kódovania nezaručí úplnú dôvernosť správy, keďže poskytovateľ internetových služieb bude mať prístup aspoň k IP hlavičke s cieľom smerovať správu, a takisto bude môcť uplatniť štatistickú analýzu.

| 63. | Podľa článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách je nevyhnutný súhlas príslušných užívateľov. V mnohých prípadoch je užívateľ aj účastníkom, a to umožňuje získať súhlas pri predplatení telekomunikačnej služby. V ostatných prípadoch vrátane prípadov, keď sa to týka viacerých osôb, je potrebné získať súhlas dotknutých užívateľov jednotlivo. To sa môže spájať s praktickými otázkami, ktoré sú predmetom ďalšej časti. |
| --- | --- |

63.

Podľa článku 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách je nevyhnutný súhlas príslušných užívateľov. V mnohých prípadoch je užívateľ aj účastníkom, a to umožňuje získať súhlas pri predplatení telekomunikačnej služby. V ostatných prípadoch vrátane prípadov, keď sa to týka viacerých osôb, je potrebné získať súhlas dotknutých užívateľov jednotlivo. To sa môže spájať s praktickými otázkami, ktoré sú predmetom ďalšej časti.

Súhlas všetkých dotknutých užívateľov

| 64. | V článku 5 ods. 1 sa stanovuje, že na legitímnosť spracovania je potrebný súhlas užívateľa. Súhlas musia poskytnúť všetci užívatelia zúčastnení na komunikácii. Logickým odôvodnením je, že na komunikácii sa spravidla zúčastňujú minimálne dvaja jednotlivci (odosielateľ a príjemca). Napríklad ak poskytovateľ internetových služieb prezerá IP užívateľské dáta, ktoré zodpovedajú e-mailu, prezerá informácie, ktoré sa týkajú odosielateľa aj príjemcu e-mailu. |
| --- | --- |

64.

V článku 5 ods. 1 sa stanovuje, že na legitímnosť spracovania je potrebný súhlas užívateľa. Súhlas musia poskytnúť všetci užívatelia zúčastnení na komunikácii. Logickým odôvodnením je, že na komunikácii sa spravidla zúčastňujú minimálne dvaja jednotlivci (odosielateľ a príjemca). Napríklad ak poskytovateľ internetových služieb prezerá IP užívateľské dáta, ktoré zodpovedajú e-mailu, prezerá informácie, ktoré sa týkajú odosielateľa aj príjemcu e-mailu.

| 65. | Pri monitorovaní a zachytávaní dátových tokov a komunikácií (napríklad dátových tokov v rámci internetu) môže byť dostačujúce, že poskytovateľ internetových služieb získa súhlas užívateľa, to znamená účastníka, a to preto, lebo druhá strana komunikácie, v tomto prípade navštívená webová stránka, sa nemôže považovať za „dotknutého užívateľa“ (33). Situácia však môže byť zložitejšia, keď monitorovanie zahŕňa prezeranie obsahu e-mailov, teda osobných informácií odosielateľa a príjemcu e-mailu, ktorí možno neuzatvorili zmluvný vzťah s tým istým poskytovateľom internetových služieb. V týchto prípadoch by poskytovateľ internetových služieb spracúval osobné údaje (meno, e-mailovú adresu a prípadné citlivé obsahové dáta) subjektov, ktoré nie sú klientmi. Z praktického hľadiska môže byť získanie súhlasu od týchto jednotlivcov problematickejšie, lebo by sa malo vykonať individuálne a nie pri príležitosti uzatvorenia telekomunikačnej služby. Takisto by nebolo reálne predpokladať, že účastník poskytne súhlas aj v mene ostatných užívateľov, ako to môže byť často v prípade súkromných domácností. |
| --- | --- |

65.

Pri monitorovaní a zachytávaní dátových tokov a komunikácií (napríklad dátových tokov v rámci internetu) môže byť dostačujúce, že poskytovateľ internetových služieb získa súhlas užívateľa, to znamená účastníka, a to preto, lebo druhá strana komunikácie, v tomto prípade navštívená webová stránka, sa nemôže považovať za „dotknutého užívateľa“ (33). Situácia však môže byť zložitejšia, keď monitorovanie zahŕňa prezeranie obsahu e-mailov, teda osobných informácií odosielateľa a príjemcu e-mailu, ktorí možno neuzatvorili zmluvný vzťah s tým istým poskytovateľom internetových služieb. V týchto prípadoch by poskytovateľ internetových služieb spracúval osobné údaje (meno, e-mailovú adresu a prípadné citlivé obsahové dáta) subjektov, ktoré nie sú klientmi. Z praktického hľadiska môže byť získanie súhlasu od týchto jednotlivcov problematickejšie, lebo by sa malo vykonať individuálne a nie pri príležitosti uzatvorenia telekomunikačnej služby. Takisto by nebolo reálne predpokladať, že účastník poskytne súhlas aj v mene ostatných užívateľov, ako to môže byť často v prípade súkromných domácností.

| 66. | V tejto súvislosti sa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že poskytovatelia internetových služieb by mali dodržiavať existujúce právne požiadavky a vykonávať opatrenia, ktoré nezahŕňajú monitorovanie a prezeranie informácií. To má ešte väčší význam v súvislosti s komunikačnými službami, na ktorých sa zúčastňujú tretie subjekty, ktoré nemôžu súhlasiť s monitorovaním, najmä pokiaľ ide o odoslané a prijaté e-maily (to sa netýka prípadu, keď sa účel zakladá na zaručení bezpečnosti). |
| --- | --- |

66.

V tejto súvislosti sa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že poskytovatelia internetových služieb by mali dodržiavať existujúce právne požiadavky a vykonávať opatrenia, ktoré nezahŕňajú monitorovanie a prezeranie informácií. To má ešte väčší význam v súvislosti s komunikačnými službami, na ktorých sa zúčastňujú tretie subjekty, ktoré nemôžu súhlasiť s monitorovaním, najmä pokiaľ ide o odoslané a prijaté e-maily (to sa netýka prípadu, keď sa účel zakladá na zaručení bezpečnosti).

| 67. | Zároveň je potrebné uviesť, že vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonáva článok 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, nemusia byť v tejto otázke vždy uspokojivé a že vo všeobecnosti sa zdá, že je nevyhnutné lepšie usmernenie, pokiaľ ide o požiadavky smernice o súkromí a elektronických komunikáciách v tejto súvislosti. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto vyzýva Komisiu, aby bola v tejto súvislosti aktívnejšia a ujala sa iniciatívy, v rámci ktorej môže využiť výhody vyplývajúce z činnosti orgánov dohľadu sústredených v pracovnej skupine zriadenej podľa článku 29 a ostatných zúčastnených strán. Ak to bude nevyhnutné, prípadom by sa mal zaoberať Súdny dvor s cieľom úplne spresniť význam a následky článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

67.

Zároveň je potrebné uviesť, že vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonáva článok 5 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, nemusia byť v tejto otázke vždy uspokojivé a že vo všeobecnosti sa zdá, že je nevyhnutné lepšie usmernenie, pokiaľ ide o požiadavky smernice o súkromí a elektronických komunikáciách v tejto súvislosti. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto vyzýva Komisiu, aby bola v tejto súvislosti aktívnejšia a ujala sa iniciatívy, v rámci ktorej môže využiť výhody vyplývajúce z činnosti orgánov dohľadu sústredených v pracovnej skupine zriadenej podľa článku 29 a ostatných zúčastnených strán. Ak to bude nevyhnutné, prípadom by sa mal zaoberať Súdny dvor s cieľom úplne spresniť význam a následky článku 5 ods. 1.

V.3.   Primeranosť – zásada minimalizácie údajov

| 68. | V článku 6 písm. c) smernice o ochrane údajov sa stanovuje zásada primeranosti (34), ktorá sa uplatňuje na poskytovateľov internetových služieb, keďže, ak vykonávajú monitorovanie a filtrovanie, sú prevádzkovateľmi údajov v zmysle tejto smernice. |
| --- | --- |

68.

V článku 6 písm. c) smernice o ochrane údajov sa stanovuje zásada primeranosti (34), ktorá sa uplatňuje na poskytovateľov internetových služieb, keďže, ak vykonávajú monitorovanie a filtrovanie, sú prevádzkovateľmi údajov v zmysle tejto smernice.

| 69. | Podľa tejto zásady sa osobné údaje môžu spracúvať, iba pokiaľ sú „adekvátne, relevantné a nie neprimerané vo vzťahu k účelom, pre ktoré sú zhromažďované a/alebo ďalej spracované“. Uplatňovanie tejto zásady sa spája s nevyhnutnosťou posúdiť, či prostriedky použité na spracovanie údajov a druh použitých osobných údajov sú vhodné na splnenie určených cieľov a či sa to odôvodnene predpokladá. Ak sa nakoniec konštatuje, že sa zhromaždilo viac údajov, ako je nevyhnutné, táto zásada sa nedodržala. |
| --- | --- |

69.

Podľa tejto zásady sa osobné údaje môžu spracúvať, iba pokiaľ sú „adekvátne, relevantné a nie neprimerané vo vzťahu k účelom, pre ktoré sú zhromažďované a/alebo ďalej spracované“. Uplatňovanie tejto zásady sa spája s nevyhnutnosťou posúdiť, či prostriedky použité na spracovanie údajov a druh použitých osobných údajov sú vhodné na splnenie určených cieľov a či sa to odôvodnene predpokladá. Ak sa nakoniec konštatuje, že sa zhromaždilo viac údajov, ako je nevyhnutné, táto zásada sa nedodržala.

| 70. | Súlad niektorých druhov metód prezerania so zásadou primeranosti sa musí posúdiť v každom jednotlivom prípade. Nie je možné dospieť k rozhodnutiu in abstracto. Je však možné poukázať na niektoré konkrétne aspekty, ktoré je potrebné určiť pri posúdení súladu so zásadou primeranosti. |
| --- | --- |

70.

Súlad niektorých druhov metód prezerania so zásadou primeranosti sa musí posúdiť v každom jednotlivom prípade. Nie je možné dospieť k rozhodnutiu in abstracto. Je však možné poukázať na niektoré konkrétne aspekty, ktoré je potrebné určiť pri posúdení súladu so zásadou primeranosti.

| 71. | Množstvo spracovaných informácií. Dohľad nad správami zákazníkov poskytovateľov internetových služieb na najhlbšej možnej úrovni bude vo väčšine prípadov nadmerný a protizákonný. Skutočnosť, že na jeho vykonávanie sa môžu používať prostriedky, ktoré pre jednotlivcov nie sú zjavné, a že pre nich môže byť problematické rozumieť tomu, čo sa deje, zvyšuje vplyv na ich súkromie. Poskytovatelia internetových služieb by mali posúdiť, ktoré menej rušivé prostriedky môžu byť dostupné na dosiahnutie požadovaného výsledku. Napríklad môže sa požadovaný výsledok dosiahnuť monitorovaním hlavičiek IP namiesto dôkladného prezerania paketu? Aj keď sa použije dôkladné prezeranie paketu, potrebné informácie sa môžu získať prostredníctvom identifikácie iba určitých protokolov. Takisto môže byť dôležité uplatňovanie opatrení na zaručenie bezpečnosti údajov vrátane pseudoanonymizácie. Výsledok posúdenia musí potvrdiť, že spracovanie údajov je primerané. |
| --- | --- |

71.

Množstvo spracovaných informácií. Dohľad nad správami zákazníkov poskytovateľov internetových služieb na najhlbšej možnej úrovni bude vo väčšine prípadov nadmerný a protizákonný. Skutočnosť, že na jeho vykonávanie sa môžu používať prostriedky, ktoré pre jednotlivcov nie sú zjavné, a že pre nich môže byť problematické rozumieť tomu, čo sa deje, zvyšuje vplyv na ich súkromie. Poskytovatelia internetových služieb by mali posúdiť, ktoré menej rušivé prostriedky môžu byť dostupné na dosiahnutie požadovaného výsledku. Napríklad môže sa požadovaný výsledok dosiahnuť monitorovaním hlavičiek IP namiesto dôkladného prezerania paketu? Aj keď sa použije dôkladné prezeranie paketu, potrebné informácie sa môžu získať prostredníctvom identifikácie iba určitých protokolov. Takisto môže byť dôležité uplatňovanie opatrení na zaručenie bezpečnosti údajov vrátane pseudoanonymizácie. Výsledok posúdenia musí potvrdiť, že spracovanie údajov je primerané.

| 72. | Vplyv spracovania (priamo spojeného s účelmi). Primeranosť môže chýbať v prípadoch, keď poskytovatelia internetových služieb používajú metódy riadenia dátových tokov, ktoré vylučujú prístup k niektorým službám a neumožňujú užívateľom získať primeraný podiel na výhodách z toho vyplývajúcich. |
| --- | --- |

72.

Vplyv spracovania (priamo spojeného s účelmi). Primeranosť môže chýbať v prípadoch, keď poskytovatelia internetových služieb používajú metódy riadenia dátových tokov, ktoré vylučujú prístup k niektorým službám a neumožňujú užívateľom získať primeraný podiel na výhodách z toho vyplývajúcich.

| 73. | Je dôležité pripomenúť, že zásada primeranosti sa ďalej uplatňuje, aj keď sú splnené ostatné záväzné právne požiadavky vrátane napríklad súhlasu na monitorovanie obsahu, ktorý poskytovateľ internetových služieb získal od jednotlivcov. To znamená, že spracovanie údajov, vykonávané prostredníctvom monitorovania obsahu môže byť protizákonné, ak porušuje základnú zásadu primeranosti. |
| --- | --- |

73.

Je dôležité pripomenúť, že zásada primeranosti sa ďalej uplatňuje, aj keď sú splnené ostatné záväzné právne požiadavky vrátane napríklad súhlasu na monitorovanie obsahu, ktorý poskytovateľ internetových služieb získal od jednotlivcov. To znamená, že spracovanie údajov, vykonávané prostredníctvom monitorovania obsahu môže byť protizákonné, ak porušuje základnú zásadu primeranosti.

V.4.   Bezpečnostné a organizačné opatrenia

| 74. | V článku 4 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách sa výslovne stanovuje poskytovateľom internetových služieb povinnosť vykonávať technické a organizačné opatrenia s cieľom zabezpečiť i) prístup k osobným údajom iba oprávneným zamestnancom a na zákonom povolené účely; ii) ochranu osobných údajov pred náhodným alebo nezákonným spracovaním a iii) vykonávanie bezpečnostnej politiky vo vzťahu k spracovaniu osobných údajov. Takisto umožňuje príslušným národným regulačným orgánom kontrolovať tieto opatrenia. |
| --- | --- |

74.

V článku 4 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách sa výslovne stanovuje poskytovateľom internetových služieb povinnosť vykonávať technické a organizačné opatrenia s cieľom zabezpečiť i) prístup k osobným údajom iba oprávneným zamestnancom a na zákonom povolené účely; ii) ochranu osobných údajov pred náhodným alebo nezákonným spracovaním a iii) vykonávanie bezpečnostnej politiky vo vzťahu k spracovaniu osobných údajov. Takisto umožňuje príslušným národným regulačným orgánom kontrolovať tieto opatrenia.

| 75. | Okrem toho sa v článku 4 ods. 3 a 2 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách takisto stanovuje poskytovateľom internetových služieb povinnosť oznámiť príslušným národným orgánom porušenie ochrany osobných údajov a takisto oznámiť porušenie osobných údajov dotknutým jednotlivom v prípade, že vyzradenie môže mať pre jednotlivcov nepriaznivé následky. |
| --- | --- |

75.

Okrem toho sa v článku 4 ods. 3 a 2 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách takisto stanovuje poskytovateľom internetových služieb povinnosť oznámiť príslušným národným orgánom porušenie ochrany osobných údajov a takisto oznámiť porušenie osobných údajov dotknutým jednotlivom v prípade, že vyzradenie môže mať pre jednotlivcov nepriaznivé následky.

| 76. | Spracovanie osobných informácií, ktoré sú súčasťou správ, s cieľom uplatňovať metódy riadenia dátových tokov môže poskytnúť poskytovateľom internetových služieb prístup k údajom, ktoré sú citlivejšie ako prevádzkové dáta. |
| --- | --- |

76.

Spracovanie osobných informácií, ktoré sú súčasťou správ, s cieľom uplatňovať metódy riadenia dátových tokov môže poskytnúť poskytovateľom internetových služieb prístup k údajom, ktoré sú citlivejšie ako prevádzkové dáta.

| 77. | Preto by mali bezpečnostné opatrenia vytvorené poskytovateľmi internetových služieb obsahovať osobitné bezpečnostné opatrenia, ktoré zabezpečia, že prijaté opatrenia sú primerané týmto rizikám. Zároveň je potrebné, aby príslušné vnútroštátne orgány, ktoré kontrolujú uvedené opatrenia, boli mimoriadne náročné. Nakoniec je potrebné zabezpečiť zavedenie účinných oznamovacích postupov s cieľom informovať dotknuté osoby, ktorých informácie sú ohrozené a na ktoré to môže mať nepriaznivý vplyv. |
| --- | --- |

77.

Preto by mali bezpečnostné opatrenia vytvorené poskytovateľmi internetových služieb obsahovať osobitné bezpečnostné opatrenia, ktoré zabezpečia, že prijaté opatrenia sú primerané týmto rizikám. Zároveň je potrebné, aby príslušné vnútroštátne orgány, ktoré kontrolujú uvedené opatrenia, boli mimoriadne náročné. Nakoniec je potrebné zabezpečiť zavedenie účinných oznamovacích postupov s cieľom informovať dotknuté osoby, ktorých informácie sú ohrozené a na ktoré to môže mať nepriaznivý vplyv.

VI.   NÁVRHY POLITICKÝCH A LEGISLATÍVNYCH OPATRENÍ

| 78. | Metódy prezerania založené na prevádzkových dátach a prezeraní užívateľských IP dát, t. j. obsahu správ, môžu odhaliť činnosť užívateľa na internete: navštívené webové stránky a činnosti na týchto stránkach, používanie aplikácií P2P, prijaté súbory, odoslané a prijaté e-maily, od koho, o čom a v akej funkcii atď. Poskytovatelia internetových služieb môžu mať záujem o použitie týchto informácií s cieľom uprednostniť niektoré komunikácie, ako napríklad video na požiadanie. Takisto môžu mať záujem o ich použitie s cieľom identifikovať vírusy alebo vytvoriť profily na účely behaviorálnej reklamy. Tieto činnosti sú v rozpore s právom na dôvernosť komunikácií. |
| --- | --- |

78.

Metódy prezerania založené na prevádzkových dátach a prezeraní užívateľských IP dát, t. j. obsahu správ, môžu odhaliť činnosť užívateľa na internete: navštívené webové stránky a činnosti na týchto stránkach, používanie aplikácií P2P, prijaté súbory, odoslané a prijaté e-maily, od koho, o čom a v akej funkcii atď. Poskytovatelia internetových služieb môžu mať záujem o použitie týchto informácií s cieľom uprednostniť niektoré komunikácie, ako napríklad video na požiadanie. Takisto môžu mať záujem o ich použitie s cieľom identifikovať vírusy alebo vytvoriť profily na účely behaviorálnej reklamy. Tieto činnosti sú v rozpore s právom na dôvernosť komunikácií.

| 79. | Vplyv na súkromie sa bude zvyšovať v závislosti od použitých metód a osobitostí prípadu. Čím hlbšie je zachytávanie a analýza zhromaždených informácií, tým väčší je rozpor so zásadou dôvernosti komunikácií. Účely, na ktoré sa monitorovanie vykonáva, a uplatňované bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov sú takisto hlavnými prvkami na určenie úrovne zasahovania do súkromia a osobných údajov jednotlivcov. Blokovanie a monitorovanie na účely boja proti škodlivému softvéru, pričom uchovávanie a používanie prezeraných údajov je prísne obmedzené, nie je možné porovnávať so situáciami, keď sa informácie zaznamenávajú na vytvorenie individuálnych profilov na účely behaviorálnej reklamy. |
| --- | --- |

79.

Vplyv na súkromie sa bude zvyšovať v závislosti od použitých metód a osobitostí prípadu. Čím hlbšie je zachytávanie a analýza zhromaždených informácií, tým väčší je rozpor so zásadou dôvernosti komunikácií. Účely, na ktoré sa monitorovanie vykonáva, a uplatňované bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov sú takisto hlavnými prvkami na určenie úrovne zasahovania do súkromia a osobných údajov jednotlivcov. Blokovanie a monitorovanie na účely boja proti škodlivému softvéru, pričom uchovávanie a používanie prezeraných údajov je prísne obmedzené, nie je možné porovnávať so situáciami, keď sa informácie zaznamenávajú na vytvorenie individuálnych profilov na účely behaviorálnej reklamy.

| 80. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa v zásade domnieva, že existujúci európsky rámec pre ochranu súkromia a údajov, ak sa správne vykladá, uplatňuje a presadzuje, je primeraný na zaručenie, že sa presadí právo na dôvernosť a vo všeobecnosti že sa neohrozí ochrana súkromia a údajov jednotlivcov (35). Poskytovatelia internetových služieb by nemali používať uvedené mechanizmy, pokiaľ primerane neuplatňujú právny rámec. Presnejšie, príslušné prvky rámca, ktoré by mali poskytovatelia internetových služieb brať do úvahy a dodržiavať, zahŕňajú:






  — | Poskytovatelia internetových služieb môžu uplatňovať metódy riadenia dátových tokov na účely zaručenia bezpečnosti služby, poskytnutia služby vrátane obmedzenia preťaženia siete podľa článku 4 a 6 smernice o súkromí a elektronických službách. |
| --- | --- | --- |

80.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa v zásade domnieva, že existujúci európsky rámec pre ochranu súkromia a údajov, ak sa správne vykladá, uplatňuje a presadzuje, je primeraný na zaručenie, že sa presadí právo na dôvernosť a vo všeobecnosti že sa neohrozí ochrana súkromia a údajov jednotlivcov (35). Poskytovatelia internetových služieb by nemali používať uvedené mechanizmy, pokiaľ primerane neuplatňujú právny rámec. Presnejšie, príslušné prvky rámca, ktoré by mali poskytovatelia internetových služieb brať do úvahy a dodržiavať, zahŕňajú:

—

Poskytovatelia internetových služieb môžu uplatňovať metódy riadenia dátových tokov na účely zaručenia bezpečnosti služby, poskytnutia služby vrátane obmedzenia preťaženia siete podľa článku 4 a 6 smernice o súkromí a elektronických službách.

| — | Poskytovatelia internetových služieb potrebujú iný osobitný právny základ a prípadne súhlas užívateľa s cieľom uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, ktoré zahŕňajú spracovanie prevádzkových a/alebo komunikačných dát na účely iné ako sa uvádzajú vyššie texte. Napríklad na monitorovanie a filtrovanie komunikácií jednotlivcov na účely obmedzenia (alebo umožnenia) prístupu k niektorým aplikáciám a službám, ako napríklad P2P alebo prenos hlasu cez IP, je nevyhnutný informovaný súhlas užívateľa. |
| --- | --- |

—

Poskytovatelia internetových služieb potrebujú iný osobitný právny základ a prípadne súhlas užívateľa s cieľom uplatňovať metódy riadenia dátových tokov, ktoré zahŕňajú spracovanie prevádzkových a/alebo komunikačných dát na účely iné ako sa uvádzajú vyššie texte. Napríklad na monitorovanie a filtrovanie komunikácií jednotlivcov na účely obmedzenia (alebo umožnenia) prístupu k niektorým aplikáciám a službám, ako napríklad P2P alebo prenos hlasu cez IP, je nevyhnutný informovaný súhlas užívateľa.

| — | Súhlas musí byť slobodný, výslovný a informovaný. Mal by sa vyjadriť prostredníctvom pozitívnej činnosti. Tieto požiadavky kladú silný dôraz na nevyhnutnosť zvýšiť úsilie s cieľom zabezpečiť primerané informovanie jednotlivcov priamym, zrozumiteľným a konkrétnym spôsobom, na základe ktorého budú môcť posúdiť následky postupov a nakoniec prijať informované rozhodnutie. Vzhľadom na zložitosť týchto metód je poskytnutie predchádzajúcich zmysluplných informácií užívateľom jednou z hlavných úloh s cieľom získať platný súhlas. Okrem toho by nemal existovať nijaký nepriaznivý vplyv (vrátane finančných nákladov) na užívateľov, ktorí nesúhlasia so žiadnym monitorovaním. |
| --- | --- |

—

Súhlas musí byť slobodný, výslovný a informovaný. Mal by sa vyjadriť prostredníctvom pozitívnej činnosti. Tieto požiadavky kladú silný dôraz na nevyhnutnosť zvýšiť úsilie s cieľom zabezpečiť primerané informovanie jednotlivcov priamym, zrozumiteľným a konkrétnym spôsobom, na základe ktorého budú môcť posúdiť následky postupov a nakoniec prijať informované rozhodnutie. Vzhľadom na zložitosť týchto metód je poskytnutie predchádzajúcich zmysluplných informácií užívateľom jednou z hlavných úloh s cieľom získať platný súhlas. Okrem toho by nemal existovať nijaký nepriaznivý vplyv (vrátane finančných nákladov) na užívateľov, ktorí nesúhlasia so žiadnym monitorovaním.

| — | Zásada primeranosti hrá hlavnú úlohu, keď poskytovatelia internetových služieb uplatňujú metódy riadenia dátových tokov, bez ohľadu na právny základ spracovania a účel: poskytnutie služby, predchádzanie preťaženiu siete alebo poskytnutie cieleného pripojenia s prípadným prístupom k určitým službám a aplikáciám. Táto zásada obmedzuje možnosť poskytovateľov internetových služieb vykonávať monitorovanie obsahu správ jednotlivcov, ktoré sa spája so spracovaním nadmerných informácií alebo vznikom výhod len pre poskytovateľov internetových služieb. To, čo môžu poskytovatelia internetových služieb vykonať z organizačného hľadiska, bude závisieť od úrovne zasahovania metód, požadovaných výsledkov (v súvislosti s ktorými môžu vyplývať výhody) a uplatňovaných osobitných bezpečnostných opatrení na ochranu súkromia a údajov. Skôr ako poskytovatelia internetových služieb použijú metódy prezerania, musia posúdiť, či sú v súlade so zásadou primeranosti. |
| --- | --- |

—

Zásada primeranosti hrá hlavnú úlohu, keď poskytovatelia internetových služieb uplatňujú metódy riadenia dátových tokov, bez ohľadu na právny základ spracovania a účel: poskytnutie služby, predchádzanie preťaženiu siete alebo poskytnutie cieleného pripojenia s prípadným prístupom k určitým službám a aplikáciám. Táto zásada obmedzuje možnosť poskytovateľov internetových služieb vykonávať monitorovanie obsahu správ jednotlivcov, ktoré sa spája so spracovaním nadmerných informácií alebo vznikom výhod len pre poskytovateľov internetových služieb. To, čo môžu poskytovatelia internetových služieb vykonať z organizačného hľadiska, bude závisieť od úrovne zasahovania metód, požadovaných výsledkov (v súvislosti s ktorými môžu vyplývať výhody) a uplatňovaných osobitných bezpečnostných opatrení na ochranu súkromia a údajov. Skôr ako poskytovatelia internetových služieb použijú metódy prezerania, musia posúdiť, či sú v súlade so zásadou primeranosti.

| 81. | Aj keď v súčasnosti právny rámec obsahuje príslušné podmienky a bezpečnostné opatrenia, je nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť otázkam, či poskytovatelia internetových služieb účinne dodržiavajú právne požiadavky, či spotrebiteľom poskytujú nevyhnutné informácie, aby sa mohli zmysluplne rozhodnúť, a či dodržiavajú zásadu primeranosti. Na vnútroštátnej úrovni orgány zodpovedné za uvedené skutočnosti zahŕňajú na jednej strane vnútroštátne telekomunikačné orgány a na strane druhej vnútroštátne orgány pre ochranu údajov. Na úrovni EÚ príslušné európske orgány zahŕňajú orgán BEREC. V tejto súvislosti môže takisto hrať úlohu európsky dozorný úradník pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

81.

Aj keď v súčasnosti právny rámec obsahuje príslušné podmienky a bezpečnostné opatrenia, je nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť otázkam, či poskytovatelia internetových služieb účinne dodržiavajú právne požiadavky, či spotrebiteľom poskytujú nevyhnutné informácie, aby sa mohli zmysluplne rozhodnúť, a či dodržiavajú zásadu primeranosti. Na vnútroštátnej úrovni orgány zodpovedné za uvedené skutočnosti zahŕňajú na jednej strane vnútroštátne telekomunikačné orgány a na strane druhej vnútroštátne orgány pre ochranu údajov. Na úrovni EÚ príslušné európske orgány zahŕňajú orgán BEREC. V tejto súvislosti môže takisto hrať úlohu európsky dozorný úradník pre ochranu údajov.

| 82. | Okrem monitorovania úrovne dodržiavania, vzhľadom na novú možnosť podstatného prezerania správ v reálnom čase, je nevyhnutná dôkladnejšia analýza a ďalšie spresnenie niektorých aspektov týkajúcich sa uplatňovania rámca, ktorými sa zaoberá toto stanovisko. Usmernenie, ktoré je dôležité najmä v niektorých oblastiach, zahŕňa:






  — | určenie postupov prezerania, ktoré sú zákonom oprávnené na zabezpečenie plynulého toku prevádzkových dát a ktoré nevyžadujú súhlas užívateľa, ako napríklad boj proti nevyžiadanej pošte. Okrem úrovne narušenia prostredníctvom monitorovania sú dôležité ďalšie aspekty, ako napríklad úroveň narušenia plynulého toku prevádzkových dát, ktoré by sa inak vyskytlo, |
| --- | --- | --- |

82.

Okrem monitorovania úrovne dodržiavania, vzhľadom na novú možnosť podstatného prezerania správ v reálnom čase, je nevyhnutná dôkladnejšia analýza a ďalšie spresnenie niektorých aspektov týkajúcich sa uplatňovania rámca, ktorými sa zaoberá toto stanovisko. Usmernenie, ktoré je dôležité najmä v niektorých oblastiach, zahŕňa:

—

určenie postupov prezerania, ktoré sú zákonom oprávnené na zabezpečenie plynulého toku prevádzkových dát a ktoré nevyžadujú súhlas užívateľa, ako napríklad boj proti nevyžiadanej pošte. Okrem úrovne narušenia prostredníctvom monitorovania sú dôležité ďalšie aspekty, ako napríklad úroveň narušenia plynulého toku prevádzkových dát, ktoré by sa inak vyskytlo,

| — | určenie metód prezerania, ktoré sa môžu vykonávať na účely bezpečnosti bez potrebného súhlasu užívateľa, |
| --- | --- |

—

určenie metód prezerania, ktoré sa môžu vykonávať na účely bezpečnosti bez potrebného súhlasu užívateľa,

| — | určenie, kedy monitorovanie vyžaduje súhlas jednotlivcov, najmä všetkých dotknutých užívateľov, a stanovenie prípustných technických parametrov s cieľom zabezpečiť, aby metódy prezerania nezahŕňali neprimerané spracovanie údajov vzhľadom na plánovaný účel, |
| --- | --- |

—

určenie, kedy monitorovanie vyžaduje súhlas jednotlivcov, najmä všetkých dotknutých užívateľov, a stanovenie prípustných technických parametrov s cieľom zabezpečiť, aby metódy prezerania nezahŕňali neprimerané spracovanie údajov vzhľadom na plánovaný účel,

| — | okrem toho v troch uvedených prípadoch môže byť nevyhnutné usmernenie týkajúce sa uplatňovania nevyhnutných bezpečnostných opatrení na ochranu údajov (obmedzenie účelu, bezpečnosť atď.). |
| --- | --- |

—

okrem toho v troch uvedených prípadoch môže byť nevyhnutné usmernenie týkajúce sa uplatňovania nevyhnutných bezpečnostných opatrení na ochranu údajov (obmedzenie účelu, bezpečnosť atď.).

| 83. | Vzhľadom na skutočnosť, že právomoci v tejto oblasti sú vnútroštátne aj európske, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je dôležitá výmena názorov a skúseností s cieľom nájsť harmonizovaný prístup k uvedeným otázkam. V záujme dosiahnutia tohto cieľa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje vytvoriť platformu alebo expertnú skupinu, v ktorej by mali pracovať zástupcovia vnútroštátnych regulačných orgánov, pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a BEREC. Prvou úlohou tejto platformy by bolo vytvoriť usmernenie týkajúce sa aspoň uvedených otázok s cieľom zabezpečiť pevný a harmonizovaný prístup a rovnaké podmienky. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby sa ujala tejto iniciatívy. |
| --- | --- |

83.

Vzhľadom na skutočnosť, že právomoci v tejto oblasti sú vnútroštátne aj európske, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je dôležitá výmena názorov a skúseností s cieľom nájsť harmonizovaný prístup k uvedeným otázkam. V záujme dosiahnutia tohto cieľa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje vytvoriť platformu alebo expertnú skupinu, v ktorej by mali pracovať zástupcovia vnútroštátnych regulačných orgánov, pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov a BEREC. Prvou úlohou tejto platformy by bolo vytvoriť usmernenie týkajúce sa aspoň uvedených otázok s cieľom zabezpečiť pevný a harmonizovaný prístup a rovnaké podmienky. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby sa ujala tejto iniciatívy.

| 84. | V neposlednom rade je nevyhnutné, aby vnútroštátne aj európske orgány v tejto oblasti vrátane BEREC a Európskej komisie venovali dôkladnú pozornosť vývoju trhu v tejto oblasti. Z hľadiska ochrany údajov a súkromia by bol veľmi problematický scenár, v rámci ktorého by poskytovatelia internetových služieb pravidelne uplatňovali metódy riadenia dátových tokov, pričom by ponúkali pripojenie založené na filtrovaní prístupu k obsahu a aplikáciám. Ak by sa niekedy tento scenár uskutočnil, bolo by nevyhnutné zaviesť právne predpisy na riešenie tejto situácie. |
| --- | --- |

84.

V neposlednom rade je nevyhnutné, aby vnútroštátne aj európske orgány v tejto oblasti vrátane BEREC a Európskej komisie venovali dôkladnú pozornosť vývoju trhu v tejto oblasti. Z hľadiska ochrany údajov a súkromia by bol veľmi problematický scenár, v rámci ktorého by poskytovatelia internetových služieb pravidelne uplatňovali metódy riadenia dátových tokov, pričom by ponúkali pripojenie založené na filtrovaní prístupu k obsahu a aplikáciám. Ak by sa niekedy tento scenár uskutočnil, bolo by nevyhnutné zaviesť právne predpisy na riešenie tejto situácie.

VII.   ZÁVERY

| 85. | Čoraz častejšie má používanie metód monitorovania a prezerania zo strany poskytovateľov internetových služieb vplyv na neutralitu internetu a dôvernosť komunikácií. S tým súvisia vážne otázky týkajúce sa ochrany súkromia a osobných údajov užívateľov. |
| --- | --- |

85.

Čoraz častejšie má používanie metód monitorovania a prezerania zo strany poskytovateľov internetových služieb vplyv na neutralitu internetu a dôvernosť komunikácií. S tým súvisia vážne otázky týkajúce sa ochrany súkromia a osobných údajov užívateľov.

| 86. | Aj keď sa Komisia vo svojom oznámení o otvorenom internete a neutralite siete v Európe stručne zaoberá týmito otázkami, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je potrebné väčšie úsilie na vytvorenie uspokojivej politiky na ceste vpred. V tomto stanovisku preto prispel k prebiehajúcej diskusii o neutralite siete, najmä o aspektoch týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia. |
| --- | --- |

86.

Aj keď sa Komisia vo svojom oznámení o otvorenom internete a neutralite siete v Európe stručne zaoberá týmito otázkami, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je potrebné väčšie úsilie na vytvorenie uspokojivej politiky na ceste vpred. V tomto stanovisku preto prispel k prebiehajúcej diskusii o neutralite siete, najmä o aspektoch týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia.

| 87. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je nevyhnutné, aby vnútroštátne orgány a BEREC monitorovali situáciu na trhu. Výsledkom tohto monitorovania by mal byť jasný obraz toho, či sa trh vyvíja k podstatnému prezeraniu správ v reálnom čase a otázkam týkajúcim sa dodržiavania právneho rámca. |
| --- | --- |

87.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je nevyhnutné, aby vnútroštátne orgány a BEREC monitorovali situáciu na trhu. Výsledkom tohto monitorovania by mal byť jasný obraz toho, či sa trh vyvíja k podstatnému prezeraniu správ v reálnom čase a otázkam týkajúcim sa dodržiavania právneho rámca.

| 88. | Monitorovanie trhu by sa malo spájať s ďalšou analýzou vplyvu nových postupov týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia na internet. V tomto stanovisku sa uvádzajú niektoré oblasti, pre ktoré bude spresnenie užitočné. Aj keby európske agentúry a orgány ako BEREC, pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov prípadne mohli spresniť podmienky uplatňovania rámca, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je úlohou Komisie koordinovať a riadiť diskusiu. Preto vyzýva Komisiu, aby sa na tento účel ujala iniciatívy, ktorá zoskupí všetky zainteresované strany do platformy alebo pracovnej skupiny. V rámci otázok, ktoré budú vyžadovať ďalšiu analýzu, by sa mali riešiť tieto body:






  — | určenie metód prezerania, ktoré sú zákonom odôvodnené na zabezpečenie plynulého toku prevádzkových dát a ktoré sa môžu vykonávať na bezpečnostné účely, |
| --- | --- | --- |

88.

Monitorovanie trhu by sa malo spájať s ďalšou analýzou vplyvu nových postupov týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia na internet. V tomto stanovisku sa uvádzajú niektoré oblasti, pre ktoré bude spresnenie užitočné. Aj keby európske agentúry a orgány ako BEREC, pracovná skupina zriadená podľa článku 29 a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov prípadne mohli spresniť podmienky uplatňovania rámca, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že je úlohou Komisie koordinovať a riadiť diskusiu. Preto vyzýva Komisiu, aby sa na tento účel ujala iniciatívy, ktorá zoskupí všetky zainteresované strany do platformy alebo pracovnej skupiny. V rámci otázok, ktoré budú vyžadovať ďalšiu analýzu, by sa mali riešiť tieto body:

—

určenie metód prezerania, ktoré sú zákonom odôvodnené na zabezpečenie plynulého toku prevádzkových dát a ktoré sa môžu vykonávať na bezpečnostné účely,

| — | určenie, či monitorovanie vyžaduje súhlas jednotlivca, najmä súhlas všetkých dotknutých užívateľov, a stanovenie prípustných technických parametrov s cieľom zabezpečiť, aby metódy prezerania nezahŕňali neprimerané spracovanie údajov vzhľadom na plánovaný účel, |
| --- | --- |

—

určenie, či monitorovanie vyžaduje súhlas jednotlivca, najmä súhlas všetkých dotknutých užívateľov, a stanovenie prípustných technických parametrov s cieľom zabezpečiť, aby metódy prezerania nezahŕňali neprimerané spracovanie údajov vzhľadom na plánovaný účel,

| — | v uvedených prípadoch môže byť potrebné usmernenie týkajúce sa uplatňovania nevyhnutných bezpečnostných opatrení na ochranu údajov (obmedzenie účelu, bezpečnosť atď.). |
| --- | --- |

—

v uvedených prípadoch môže byť potrebné usmernenie týkajúce sa uplatňovania nevyhnutných bezpečnostných opatrení na ochranu údajov (obmedzenie účelu, bezpečnosť atď.).

| 89. | V závislosti od uvedených zistení môžu byť nevyhnutné dodatočné legislatívne opatrenia. V takom prípade by mala Komisia navrhnúť politické opatrenia zamerané na posilnenie právneho rámca a zabezpečenie právnej istoty. Nové opatrenia by mali spresniť praktický vplyv zásady neutrality siete, ako to už vykonali niektoré členské štáty, a zaručiť pre užívateľov možnosť skutočnej voľby, najmä prostredníctvom zabezpečenia, že poskytovatelia internetových služieb budú ponúkať nemonitorované pripojenia. |
| --- | --- |

89.

V závislosti od uvedených zistení môžu byť nevyhnutné dodatočné legislatívne opatrenia. V takom prípade by mala Komisia navrhnúť politické opatrenia zamerané na posilnenie právneho rámca a zabezpečenie právnej istoty. Nové opatrenia by mali spresniť praktický vplyv zásady neutrality siete, ako to už vykonali niektoré členské štáty, a zaručiť pre užívateľov možnosť skutočnej voľby, najmä prostredníctvom zabezpečenia, že poskytovatelia internetových služieb budú ponúkať nemonitorované pripojenia.

V Bruseli 7. októbra 2011

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31, „smernica o ochrane údajov“.

1

(2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1, „nariadenie o ochrane údajov“.

2

(3)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37, zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009 (pozri 15. poznámku pod čiarou), „smernica o súkromí a elektronických komunikáciách“.

3

(4)  KOM(2011) 222 v konečnom znení.

4

(5)  Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôraznil, že je dôležité brať do úvahy otázky ochrany údajov a súkromia spolu s ostatnými existujúcimi právami a hodnotami. Jeho reakcia je k dispozícii na webovej stránke: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2010/10-10-06_EC_Consultation_Open_Internet_EN.pdf

5

(6)  K dispozícii na webovej stránke http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st14/st14209.en11.pdf

6

(7)  Týka sa to poskytnutia pevného a mobilného prístupu na internet.

7

(8)  Aj keď sa táto zásada neuplatňuje na obmedzenia, ktoré poskytovatelia internetových služieb stanovujú v súvislosti s rýchlosťou alebo množstvom informácií, ktoré môže účastník odoslať alebo prijať prostredníctvom pripojenia na internet s obmedzením šírky pásma a objemu dát. Preto by poskytovatelia internetových služieb mohli aj v rámci zásady neutrality poskytovať pripojenie na internet s obmedzeným prístupom na základe kritérií, ako napríklad rýchlosť alebo objem dát, pokiaľ nie je nevyhnutná diskriminácia v prospech určitého obsahu alebo proti určitému obsahu.

8

(9)  Pozri napríklad správu orgánu OFCOM s názvom Site blocking to reduce online copyright infringement (Blokovanie stránok s cieľom znížiť porušovanie autorských práv online), prijatú 27. mája 2011, ktorá je dostupná na: http://www.culture.gov.uk/images/publications/Ofcom_Site-Blocking-_report_with_redactions_vs2.pdf: „Niektorí poskytovatelia internetových služieb už v rámci svojej siete používajú takzvané systémy kontroly balíkov (z angl.: packet inspection) na riadenie dátových tokov a iné účely, preto predpokladáme, že sa môžu použiť, aj keď s tým bude súvisieť vysoká úroveň zložitosti a nákladov pre tých, ktorí ešte uvedené služby neprevádzkujú. Môže vzniknúť situácia, keď vzhľadom na nevyhnutnú kapitálovú investíciu budú môcť systém DPI používať v krátkodobom až strednodobom horizonte iba väčší poskytovatelia internetových služieb.“

9

(10)  Kvalita aplikácií v reálnom čase, ako napríklad streamig videozáznamu, okrem iného závisí od čakacej lehoty, t. j. omeškania spôsobeného napríklad preťažením siete.

10

(11)  To vylučuje operácie zamerané na zvýšenie bezpečnosti siete a zistenie škodlivých dátových tokov, a takisto operácie nevyhnutné na fakturáciu a prepojenie. Takisto vylučuje povinnosti, ktoré vyplývajú zo smernice o uchovávaní údajov, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/24/ES z 15. marca 2006 o uchovávaní údajov vytvorených alebo spracovaných v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo verejných komunikačných sietí a o zmene a doplnení smernice 2002/58/ES, (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 54) (smernica o uchovávaní údajov).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, zmenená a doplnená smernicou 2009/140/ES a nariadením č. 544/2009 (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37).

12

(13)  Pozri bod 3 písm. e), v ktorom Rada uznáva: „nevyhnutnosť zachovať otvorenosť internetu a zároveň zabezpečiť, aby mohol naďalej poskytovať kvalitné služby v rámci, ktorý podporuje a dodržiava základné práva, ako napríklad slobodu prejavu a slobodu podnikania“ a odsek 8 písm. d), v ktorom vyzýva členské štáty, aby „podporovali otvorený a neutrálny charakter internetu ako svoj politický cieľ“.

13

(14)  Smernica 2002/22/ES zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb, smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 11). Porovnaj takisto článok 1 ods. 3, v ktorom sa uvádza, že táto smernica nenariaďuje ani nezakazuje podmienky uložené poskytovateľmi verejne dostupných elektronických komunikačných služieb, obmedzujúce prístup koncových užívateľov k službám a aplikáciám a/alebo ich využívanie, ak je to povolené v rámci vnútroštátneho práva a v súlade s právom Spoločenstva, ale ustanovuje povinnosť poskytovať informácie o týchto podmienkach.

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb, smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa.

15

(16)  Pôvodná zmena a doplnenie holandského zákona je k dispozícii na: https://zoek.officielebekendmakingen.nl/kst-32549-A.html. Dôvody, ktoré tlač uvádza v súvislosti s prijatím uvedeného politického opatrenia, nesúvisia s ochranou údajov a súkromia, ale sú skôr zamerané na zabezpečenie, aby sa užívateľom nebránilo v prístupe k informáciám alebo aby tento prístup nebol obmedzený. Preto sa zdá, že podnetom na zmenu a doplnenie zákona boli otázky týkajúce sa prístupu k informáciám.

16

(17)  Porovnaj poznámku pod čiarou 4.

17

(18)  Pozri odsek 4 písm. e), v ktorom Rada berie do úvahy: „znepokojenie najmä orgánov pre ochranu údajov, týkajúce sa ochrany osobných údajov“.

18

(19)  Ako sa uvádza v časti IV.2, uvedené protokoly kódujú informácie, ktoré sa prenášajú medzi koncovými užívateľmi dohodnutým spôsobom tak, že strany zúčastňujúce sa na komunikácii si navzájom rozumejú, ako napríklad HTTP, FTP atď.

19

(20)  Sieťové zariadenie internetu používa smerovacie protokoly, ktoré vedú záznamy o činnosti, spracúvajú štatistické údaje o dátových tokoch a vymieňajú informácie s ostatnými sieťovými zariadeniami s cieľom smerovať IP pakety najefektívnejšou trasou. Napríklad ak je spojenie nepriechodné alebo prerušené a smerovací program dostane túto informáciu, program aktualizuje svoju smerovaciu tabuľku o niekoľko alternatív, ktoré nepoužívajú toto spojenie. Takisto je potrebné uviesť zber a spracovanie, ktoré sa v niektorých prípadoch môžu vykonať na účely fakturácie alebo dokonca v súlade s požiadavkami smernice o uchovávaní údajov.

20

(21)  HTTP – hypertextový prenosový protokol (Hypertext transfer protocol) – alebo HTML – hypertextový značkový jazyk (Hypertext Markup Language).

21

(22)  FTP – protokol prenosu súborov (File transfer protocol).

22

(23)  Existujú rôzne spôsoby identifikácie použitých protokolov. Napríklad je možné vyhľadávať v osobitných oblastiach vo vnútorných protokoloch, napr. identifikovať porty použité na vytvorenie komunikácie. Štatistická charakteristika komunikačného toku sa môže takisto odvodzovať z analýzy niektorých osobitných oblastí, korelácie protokolov, ktoré sa súčasne používajú medzi dvomi IP adresami.

23

(24)  Každý protokol má vo svojej hlavičke osobitné oblasti, ktoré poskytujú dodatočné neformálne informácie o prenášanej komunikácii. Preto sa obsah uvedených oblastí môže označiť za metaúdaje komunikácie. Príkladom týchto oblastí môže byť použité číslo portu, pričom napríklad ak je to číslo 80, je veľmi pravdepodobné, že druh komunikácie je prehľadávanie siete.

24

(25)  Samozrejme, možnosti sledovania majú nielen poskytovatelia internetových služieb. Takisto prevádzkovatelia reklamných sietí môžu sledovať užívateľov na webových stránkach prostredníctvom cookies tretích subjektov. Pozri napríklad najnovší akademický článok, z ktorého vyplýva, že Google je prítomný na 97 zo 100 najnavštevovanejších webových stránok, čo znamená, že Google môže sledovať užívateľov, ktorí nevylúčili cookies tretích subjektov pri prehľadávaní týchto obľúbených webových stránok. Pozri: Ayenson, Mika, Wambach, Dietrich James, Soltani, Ashkan, Good, Nathan and Hoofnagle, Chris Jay, Flash Cookies and Privacy II: Now with HTML5 and ETag Respawning (29. júl 2011). K dispozícii na SSRN: http://ssrn.com/abstract=1898390 Sledovaním užívateľov prostredníctvom cookies tretích subjektov sa zaoberala pracovná skupina zriadená podľa článku 29. Pozri stanovisko 2/2010 k behaviorálnej reklame online, prijaté 22. júna 2010 (WP 171).

25

(26)  V odôvodnení 10 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách sa uvádza: „V elektronickom komunikačnom sektore sa smernica 95/46/ES uplatňuje najmä na všetky záležitosti týkajúce sa ochrany základných práv a slobôd, ktoré nie sú predmetom ustanovení tejto smernice, vrátane povinností spracovávateľov a práv jednotlivcov.“ V súvislosti so súhlasom dotknutej osoby je takisto dôležité 17. odôvodnenie: „Na účely tejto smernice súhlas užívateľa alebo účastníka, bez ohľadu na to, či je účastník fyzickou alebo právnickou osobou, by mal mať rovnaký význam ako súhlas dátového subjektu definovaného a ďalej špecifikovaného v smernici 95/46/ES.“

26

(27)  Stanovisko č. 2/2006 pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29, ktoré sa zaoberá problematikou ochrany súkromia v kontexte poskytovania služieb spočívajúcich v skríningu elektronickej pošty, prijaté 21. februára 2006 (PS 118). Pracovná skupina sa v tomto stanovisku domnieva, že používanie filtra na účely článku 4 môže byť zlučiteľné s článkom 5 smernice o ochrane súkromia v elektronickej sfére.

27

(28)  V 18. odôvodnení smernice sa uvádzajú služby s pridanou hodnotou. Nie je jasné, či sa za také môžu považovať služby, na ktoré sa uplatňujú metódy riadenia dátových tokov. Metódy riadenia dátových tokov zamerané na uprednostnenie určitého obsahu by sa mohli považovať za opatrenia na zabezpečenie kvality služieb. Napríklad riadenie dátových tokov, ktoré zahŕňa len spracovanie IP hlavičiek a ktorého cieľom je poskytnúť služby v oblasti hier za vyššiu cenu, pričom osobná prevádzka hier užívateľa je v sieti uprednostnená, sa môže považovať za službu s pridanou hodnotou. Na druhej strane nie je jasné, či sa za také môže považovať riadenie dátových tokov na spomalenie určitých druhov prevádzky, napríklad zníženie dôležitosti prevádzky P2P.

28

(29)  Pozri 17. odôvodnenie a článok 2 písm. f) smernice o súkromí a elektronických službách.

29

(30)  Prijaté 13. júla 2011 (PS 187).

30

(31)  Podobný prípad je osobný záznam o cestujúcom, v súvislosti s ktorým sa diskutovalo o otázke, či je súhlas cestujúcich na prenos informácií o rezervácii orgánom Spojených štátov platný. Pracovná skupina sa domnieva, že súhlas cestujúcich nemôže byť slobodný, keďže letecké spoločnosti sú povinné poslať údaje pred odletom lietadla, a preto cestujúci nemajú skutočnú voľbu, ak chcú letieť; stanovisko č. 6/2002 pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 o prenose zoznamu informácií o cestujúcich a iných údajov z leteckých spoločností Spojeným štátom.

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (pozri poznámku 15).

32

(33)  Bez ohľadu na prípady, keď dátové toky na internete zahŕňajú prenos osobných informácií, ako napríklad fotografií identifikovateľných fyzických osôb umiestnených na webovej stránke. Spracovanie uvedených informácií vyžaduje právny základ, neuplatňuje sa naň však článok 5 ods. 1, keďže príslušné osoby nie sú „dotknutí užívatelia“.

33

(34)  Ako sa uvádza predtým v texte, smernica o ochrane údajov sa uplatňuje na všetky záležitosti týkajúce sa ochrany základných práv a slobôd, ktoré nie sú osobitne predmetom smernice o súkromí a elektronických komunikáciách.

34

(35)  A to bez toho, aby bola dotknutá nevyhnutnosť zmien právnych predpisov na základe ostatných úvah, najmä v súvislosti so všeobecnou revíziou právneho rámca EÚ pre ochranu údajov s cieľom zabezpečiť jeho väčšiu účinnosť vzhľadom na nové technológie a globalizáciu.

35

---

| 8.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/18

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o migrácii

2012/C 34/02

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7 a 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41 (2),

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia 4. mája 2011 uverejnila oznámenie o migrácii (3) (ďalej len „oznámenie“). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov predkladá v súlade s článkom 41 nariadenia (ES) č. 45/2001 toto stanovisko z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

1.

Komisia 4. mája 2011 uverejnila oznámenie o migrácii (3) (ďalej len „oznámenie“). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov predkladá v súlade s článkom 41 nariadenia (ES) č. 45/2001 toto stanovisko z vlastnej iniciatívy.

| 2. | S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa pred prijatím oznámenia neuskutočnili žiadne konzultácie. Táto skutočnosť je poľutovaniahodná, lebo pripomienky predložené v skoršom štádiu mohli pomôcť vyriešiť niektoré otázky, ktoré sa uvádzajú v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

2.

S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa pred prijatím oznámenia neuskutočnili žiadne konzultácie. Táto skutočnosť je poľutovaniahodná, lebo pripomienky predložené v skoršom štádiu mohli pomôcť vyriešiť niektoré otázky, ktoré sa uvádzajú v tomto stanovisku.

Ciele a rozsah oznámenia

| 3. | Cieľom oznámenia je zasadiť nedávne a budúce návrhy politík do rámca, v ktorom sa zoberú do úvahy všetky relevantné stránky migrácie, a zamedziť „zaujatiu krátkodobého prístupu obmedzeného na hraničné kontroly bez zohľadnenia dlhodobých záležitostí“ (4). Vypracované je najmä ako reakcia na súčasné udalosti v severnej Afrike, predovšetkým konflikt v Líbyi. |
| --- | --- |

3.

Cieľom oznámenia je zasadiť nedávne a budúce návrhy politík do rámca, v ktorom sa zoberú do úvahy všetky relevantné stránky migrácie, a zamedziť „zaujatiu krátkodobého prístupu obmedzeného na hraničné kontroly bez zohľadnenia dlhodobých záležitostí“ (4). Vypracované je najmä ako reakcia na súčasné udalosti v severnej Afrike, predovšetkým konflikt v Líbyi.

| 4. | S ohľadom na to sa oznámenie zaoberá humanitárnou pomocou, riadením hraníc, vízami, azylom, hospodárskou potrebou prisťahovalectva a začleňovaním. Odkazuje na množstvo legislatívnych návrhov, z ktorých niektoré sú nové, kým iné už boli predložené. Mnohé z týchto návrhov sa zaoberajú riadením hraníc, ktoré tvorí významnú časť oznámenia. Niektoré z nich by mali za následok rozsiahle spracúvanie osobných údajov. |
| --- | --- |

4.

S ohľadom na to sa oznámenie zaoberá humanitárnou pomocou, riadením hraníc, vízami, azylom, hospodárskou potrebou prisťahovalectva a začleňovaním. Odkazuje na množstvo legislatívnych návrhov, z ktorých niektoré sú nové, kým iné už boli predložené. Mnohé z týchto návrhov sa zaoberajú riadením hraníc, ktoré tvorí významnú časť oznámenia. Niektoré z nich by mali za následok rozsiahle spracúvanie osobných údajov.

| 5. | Toto oznámenie je iba prvým z množstva oznámení a návrhov, ktoré sa majú v blízkej budúcnosti uverejniť, pričom každé oznámenie či každý návrh má rozpracúvať osobitné aspekty, ktoré sa uvádzajú v tomto oznámení. V tejto súvislosti sa v záveroch Európskej rady z 23. – 24. júna 2011 (5) uvádza: „K tomuto úsiliu prispeje aj urýchlenie práce na ‚inteligentných hraniciach‘ s cieľom zabezpečiť, aby sa na riešenie otázok súvisiacich s kontrolou hraníc využívali nové technológie. Mal by sa zaviesť najmä systém vstupu a výstupu a program registrovaných cestujúcich. Európska rada víta dosiahnutie dohody o Agentúre na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.“ |
| --- | --- |

5.

Toto oznámenie je iba prvým z množstva oznámení a návrhov, ktoré sa majú v blízkej budúcnosti uverejniť, pričom každé oznámenie či každý návrh má rozpracúvať osobitné aspekty, ktoré sa uvádzajú v tomto oznámení. V tejto súvislosti sa v záveroch Európskej rady z 23. – 24. júna 2011 (5) uvádza: „K tomuto úsiliu prispeje aj urýchlenie práce na ‚inteligentných hraniciach‘ s cieľom zabezpečiť, aby sa na riešenie otázok súvisiacich s kontrolou hraníc využívali nové technológie. Mal by sa zaviesť najmä systém vstupu a výstupu a program registrovaných cestujúcich. Európska rada víta dosiahnutie dohody o Agentúre na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.“

Cieľ stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 6. | Napriek tomu, že záležitosti týkajúce sa ochrany údajov netvoria jadro oznámenia, spomína sa v ňom niekoľko iniciatív a návrhov v oblasti riadenia hraníc, ako je napríklad systém evidencie vstupov a výstupov či program registrovaných cestujúcich, ktoré budú mať významný dosah na základné právo na ochranu údajov. V tejto súvislosti sa v oznámení zdôrazňuje, že hraničné kontroly zohrávajú významnú úlohu v boji proti trestnej činnosti, a odkazuje sa na stratégiu vnútornej bezpečnosti, ktorú predložila Komisia v roku 2010 (6). |
| --- | --- |

6.

Napriek tomu, že záležitosti týkajúce sa ochrany údajov netvoria jadro oznámenia, spomína sa v ňom niekoľko iniciatív a návrhov v oblasti riadenia hraníc, ako je napríklad systém evidencie vstupov a výstupov či program registrovaných cestujúcich, ktoré budú mať významný dosah na základné právo na ochranu údajov. V tejto súvislosti sa v oznámení zdôrazňuje, že hraničné kontroly zohrávajú významnú úlohu v boji proti trestnej činnosti, a odkazuje sa na stratégiu vnútornej bezpečnosti, ktorú predložila Komisia v roku 2010 (6).

| 7. | Mnohé z uvedených návrhov a iniciatív budú podrobnejšie rozpracované v budúcnosti; toto oznámenie preto predstavuje príležitosť predložiť pripomienky k týmto iniciatívam v skoršom štádiu. Pokiaľ ide o iniciatívy, ktoré už boli predložené, ako je napríklad návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie o agentúre Frontex (7), toto predstavuje príležitosť zopakovať niektoré z najdôležitejších pripomienok, ktoré boli predložené pred konečným schválením Radou a Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

7.

Mnohé z uvedených návrhov a iniciatív budú podrobnejšie rozpracované v budúcnosti; toto oznámenie preto predstavuje príležitosť predložiť pripomienky k týmto iniciatívam v skoršom štádiu. Pokiaľ ide o iniciatívy, ktoré už boli predložené, ako je napríklad návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie o agentúre Frontex (7), toto predstavuje príležitosť zopakovať niektoré z najdôležitejších pripomienok, ktoré boli predložené pred konečným schválením Radou a Európskym parlamentom.

| 8. | Cieľom tohto stanoviska nie je analýza všetkých oblastí politiky, na ktoré sa vzťahuje toto oznámenie, ani návrhov, ktoré sú v ňom uvedené, ale:






  — | zohľadnenie niekoľkých zásad a pojmov, ktoré sa týkajú ochrany údajov, ako je napríklad obmedzenie účelu, nevyhnutnosť, primeranosť a ochrana súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií, ktoré by sa mali pri zavádzaní prístupu, ktorý sa spomína v oznámení, do praxe zobrať do úvahy, |
| --- | --- | --- |

8.

Cieľom tohto stanoviska nie je analýza všetkých oblastí politiky, na ktoré sa vzťahuje toto oznámenie, ani návrhov, ktoré sú v ňom uvedené, ale:

—

zohľadnenie niekoľkých zásad a pojmov, ktoré sa týkajú ochrany údajov, ako je napríklad obmedzenie účelu, nevyhnutnosť, primeranosť a ochrana súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií, ktoré by sa mali pri zavádzaní prístupu, ktorý sa spomína v oznámení, do praxe zobrať do úvahy,

| — | dôkladné prediskutovanie osobitných opatrení, ktoré sa v oznámení navrhujú, z hľadiska ochrany údajov a predloženie odporúčaní už v tomto štádiu v súvislosti s tým, akým spôsobom zabezpečiť dôsledné dodržiavanie základných práv, a to predovšetkým práva na ochranu osobných údajov. |
| --- | --- |

—

dôkladné prediskutovanie osobitných opatrení, ktoré sa v oznámení navrhujú, z hľadiska ochrany údajov a predloženie odporúčaní už v tomto štádiu v súvislosti s tým, akým spôsobom zabezpečiť dôsledné dodržiavanie základných práv, a to predovšetkým práva na ochranu osobných údajov.

| 9. | Vzhľadom na to je stanovisko rozdelené na dve hlavné časti. V prvej časti sa uvádzajú pripomienky k všeobecnému prístupu, ktorý sa uvádza v oznámení, a všeobecné úvahy o oznámení, ako je napríklad potreba hodnotenia a vplyv základných práv na návrh informačných systémov. V druhej časti sa predkladajú konkrétne pripomienky, ktoré sa týkajú osobitných návrhov a iniciatív (8). |
| --- | --- |

9.

Vzhľadom na to je stanovisko rozdelené na dve hlavné časti. V prvej časti sa uvádzajú pripomienky k všeobecnému prístupu, ktorý sa uvádza v oznámení, a všeobecné úvahy o oznámení, ako je napríklad potreba hodnotenia a vplyv základných práv na návrh informačných systémov. V druhej časti sa predkladajú konkrétne pripomienky, ktoré sa týkajú osobitných návrhov a iniciatív (8).

II.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

Prístup, ktorý sa uvádza v oznámení

| 10. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta cieľ oznámenia, ktorým je zamedziť „zaujatiu krátkodobého prístupu obmedzeného na hraničné kontroly bez zohľadnenia dlhodobých záležitostí“ (9). Komplexný a účinný prístup k migrácii nemôže pozostávať iba z hraničnej kontroly, musia byť doňho začlenené aj ďalšie aspekty. |
| --- | --- |

10.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta cieľ oznámenia, ktorým je zamedziť „zaujatiu krátkodobého prístupu obmedzeného na hraničné kontroly bez zohľadnenia dlhodobých záležitostí“ (9). Komplexný a účinný prístup k migrácii nemôže pozostávať iba z hraničnej kontroly, musia byť doňho začlenené aj ďalšie aspekty.

| 11. | V rámci takéhoto komplexného prístupu sa musia dodržiavať základné práva migrantov a utečencov, a to vrátane ich práva na ochranu údajov. Toto je dokonca jedna z najdôležitejších vecí, keďže tieto skupiny sa nezriedka ocitajú v zraniteľnom postavení. |
| --- | --- |

11.

V rámci takéhoto komplexného prístupu sa musia dodržiavať základné práva migrantov a utečencov, a to vrátane ich práva na ochranu údajov. Toto je dokonca jedna z najdôležitejších vecí, keďže tieto skupiny sa nezriedka ocitajú v zraniteľnom postavení.

| 12. | V tejto súvislosti sa v oznámení uvádza, že dvojakým cieľom Európskej únie musí byť zachovanie vysokej úrovne bezpečnosti a zároveň zjednodušenie hraničných kontrol pre „tých, ktorým by mal byť povolený vstup, pri plnom dodržiavaní základných práv“ (10). Takéto znenie by mohlo vyvolávať dojem, že základné práva osôb, ktorým by z rozličných dôvodov nemal byť povolený vstup, sa dodržiavať nemusia. Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov je zrejmé, že aj keď medzi ich práva nemusí patriť právo usadiť sa na území EÚ, pričom v daných prípadoch by bolo potrebné prijať príslušné protiopatrenia, ako je napríklad vrátenie osoby, vždy sa musia dodržiavať ich základné práva. |
| --- | --- |

12.

V tejto súvislosti sa v oznámení uvádza, že dvojakým cieľom Európskej únie musí byť zachovanie vysokej úrovne bezpečnosti a zároveň zjednodušenie hraničných kontrol pre „tých, ktorým by mal byť povolený vstup, pri plnom dodržiavaní základných práv“ (10). Takéto znenie by mohlo vyvolávať dojem, že základné práva osôb, ktorým by z rozličných dôvodov nemal byť povolený vstup, sa dodržiavať nemusia. Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov je zrejmé, že aj keď medzi ich práva nemusí patriť právo usadiť sa na území EÚ, pričom v daných prípadoch by bolo potrebné prijať príslušné protiopatrenia, ako je napríklad vrátenie osoby, vždy sa musia dodržiavať ich základné práva.

| 13. | Venuje sa pozornosť tomu, že pokiaľ ide o riadenie hraníc, v oznámení sa podporuje prístup, ktorý sa vo výraznej miere zakladá na využívaní technológií. Toto je okrem iného v prospech zvýšeného dohľadu na hranici (pozri navrhovaný Európsky systém hraničného dozoru Eurosur) (11). Počíta sa tu navyše so skúmaním možného zriadenia nových rozsiahlych informačných systémov na spracovanie informácií o cestujúcich (systém evidencie vstupov a výstupov a program registrovaných cestujúcich) (12). A napokon sa tu podporuje rozšírenie existujúcich systémov na nových používateľov (t. j. pokiaľ ide o systém Eurodac) (13). Toto zameranie sa na technologické záležitosti odráža všeobecný smer vývinu v posledných rokoch. |
| --- | --- |

13.

Venuje sa pozornosť tomu, že pokiaľ ide o riadenie hraníc, v oznámení sa podporuje prístup, ktorý sa vo výraznej miere zakladá na využívaní technológií. Toto je okrem iného v prospech zvýšeného dohľadu na hranici (pozri navrhovaný Európsky systém hraničného dozoru Eurosur) (11). Počíta sa tu navyše so skúmaním možného zriadenia nových rozsiahlych informačných systémov na spracovanie informácií o cestujúcich (systém evidencie vstupov a výstupov a program registrovaných cestujúcich) (12). A napokon sa tu podporuje rozšírenie existujúcich systémov na nových používateľov (t. j. pokiaľ ide o systém Eurodac) (13). Toto zameranie sa na technologické záležitosti odráža všeobecný smer vývinu v posledných rokoch.

Vyhodnotenie existujúcich nástrojov pred navrhnutím nových nástrojov a test nevyhnutnosti

| 14. | Európsky dozorný úradník pre ochranu osobných údajov pri mnohých príležitostiach zdôraznil, že skôr než sa navrhnú nové nástroje, mali by sa vyhodnotiť tie, ktoré sú k dispozícii (14). V tejto súvislosti, pripomínajúc judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva (15) a Európskeho súdneho dvora (16), upozorňuje na to, že zásahy do práva na súkromný život musia spĺňať kritérium toho, že sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti, a musia byť v súlade so zásadou primeranosti. Pojem nevyhnutnosti v sebe zahŕňa väčšiu prísnosť pri dokazovaní, ako je to pri pojme užitočnosti (17). To znamená, že akékoľvek príslušné návrhy musia byť doložené jednoznačným dôkazom o ich nevyhnutnosti a primeranosti. |
| --- | --- |

14.

Európsky dozorný úradník pre ochranu osobných údajov pri mnohých príležitostiach zdôraznil, že skôr než sa navrhnú nové nástroje, mali by sa vyhodnotiť tie, ktoré sú k dispozícii (14). V tejto súvislosti, pripomínajúc judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva (15) a Európskeho súdneho dvora (16), upozorňuje na to, že zásahy do práva na súkromný život musia spĺňať kritérium toho, že sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti, a musia byť v súlade so zásadou primeranosti. Pojem nevyhnutnosti v sebe zahŕňa väčšiu prísnosť pri dokazovaní, ako je to pri pojme užitočnosti (17). To znamená, že akékoľvek príslušné návrhy musia byť doložené jednoznačným dôkazom o ich nevyhnutnosti a primeranosti.

| 15. | Takýto dôkaz by sa mal poskytovať prostredníctvom posúdenia vplyvu na súkromie (18) na základe dostatočného dôkazového materiálu (19). Selektívne využívanie štatistík a odhadov sa za dostatočné nepovažuje. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si je vedomý toho, že získavanie spoľahlivých informácií o takých javoch, ako je nelegálna migrácia, je náročné. Uvedené posúdenia vplyvu by však museli zvažovať tiež alternatívne riešenia problémov, ktorým sa čelí, s cieľom minimalizovať ich dosah na základné práva (20). Prostá skutočnosť, že technologické riešenia sú uskutočniteľné, neznamená, že sú aj nevyhnutné a primerané. |
| --- | --- |

15.

Takýto dôkaz by sa mal poskytovať prostredníctvom posúdenia vplyvu na súkromie (18) na základe dostatočného dôkazového materiálu (19). Selektívne využívanie štatistík a odhadov sa za dostatočné nepovažuje. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si je vedomý toho, že získavanie spoľahlivých informácií o takých javoch, ako je nelegálna migrácia, je náročné. Uvedené posúdenia vplyvu by však museli zvažovať tiež alternatívne riešenia problémov, ktorým sa čelí, s cieľom minimalizovať ich dosah na základné práva (20). Prostá skutočnosť, že technologické riešenia sú uskutočniteľné, neznamená, že sú aj nevyhnutné a primerané.

| 16. | Ak posúdenie vedie k záveru, že sú potrebné nové rozsiahle informačné systémy, pri ich navrhovaní by sa mala brať do úvahy koncepcia ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií. Kontrolóri by mali byť schopní preukázať, že na zabezpečenie toho, aby sa pri navrhovaní systémov splnili požiadavky na ochranu súkromia, sa prijali vhodné opatrenia. Týmto sa môže obmedziť negatívny dosah nových opatrení na súkromie (alebo zvýrazniť pozitívny dosah). Takýto prístup podporuje Komisia (21). Zavádzanie ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií v súvislosti so systémami, ako je napríklad systém evidencie vstupov a výstupov, ktorý sa spomína v oznámení, by viedlo k obmedzeniu zhromažďovania osobných údajov na nevyhnutné minimum, k obmedzeniu času ich uchovávania a k tomu, že ich spracovávanie by rešpektovalo súkromie a pre dotknuté osoby by bolo transparentné. |
| --- | --- |

16.

Ak posúdenie vedie k záveru, že sú potrebné nové rozsiahle informačné systémy, pri ich navrhovaní by sa mala brať do úvahy koncepcia ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií. Kontrolóri by mali byť schopní preukázať, že na zabezpečenie toho, aby sa pri navrhovaní systémov splnili požiadavky na ochranu súkromia, sa prijali vhodné opatrenia. Týmto sa môže obmedziť negatívny dosah nových opatrení na súkromie (alebo zvýrazniť pozitívny dosah). Takýto prístup podporuje Komisia (21). Zavádzanie ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií v súvislosti so systémami, ako je napríklad systém evidencie vstupov a výstupov, ktorý sa spomína v oznámení, by viedlo k obmedzeniu zhromažďovania osobných údajov na nevyhnutné minimum, k obmedzeniu času ich uchovávania a k tomu, že ich spracovávanie by rešpektovalo súkromie a pre dotknuté osoby by bolo transparentné.

| 17. | Okrem toho sa musí dodržiavať aj zásada obmedzenia účelu. Potrebné je zabrániť neplánovanému využívaniu funkčnosti. Napríklad Komisia predpokladá opätovné zavedenie iniciatívy týkajúcej sa poskytnutia prístupu orgánov presadzovania práva do systému Eurodac (22), čo zrejme potvrdzuje tendenciu zabezpečovať prístup orgánov presadzovania práva do rozsiahlych systémov EÚ a nastoľuje otázku rozšírenia pôvodného účelu systému. Umožnenie prístupu do databáz ďalším orgánom je otázkou, ktorá môže mať vážny dosah: databáza, ktorá sa považuje za primeranú, keď sa používa na jeden osobitný účel, sa môže stať neprimeranou, keď sa jej využitie následne rozšíri na ďalšie účely (23). |
| --- | --- |

17.

Okrem toho sa musí dodržiavať aj zásada obmedzenia účelu. Potrebné je zabrániť neplánovanému využívaniu funkčnosti. Napríklad Komisia predpokladá opätovné zavedenie iniciatívy týkajúcej sa poskytnutia prístupu orgánov presadzovania práva do systému Eurodac (22), čo zrejme potvrdzuje tendenciu zabezpečovať prístup orgánov presadzovania práva do rozsiahlych systémov EÚ a nastoľuje otázku rozšírenia pôvodného účelu systému. Umožnenie prístupu do databáz ďalším orgánom je otázkou, ktorá môže mať vážny dosah: databáza, ktorá sa považuje za primeranú, keď sa používa na jeden osobitný účel, sa môže stať neprimeranou, keď sa jej využitie následne rozšíri na ďalšie účely (23).

| 18. | V dôsledku toho európsky dozorný úradník pre ochranu údajov žiada, aby boli akékoľvek (súčasné i nové) návrhy, ktoré si vyžadujú obmedzenia základného práva na ochranu údajov, doložené jednoznačným dôkazom o ich nevyhnutnosti (24). Keď sa navyše považujú za nevyhnutné rozsiahle informačné systémy, mali by byť tieto navrhované s náležitým ohľadom na zásadu ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií. Okrem toho by sa mali vykonávané opatrenia pravidelne hodnotiť, aby sa stanovilo, či sú naďalej nevyhnutné. |
| --- | --- |

18.

V dôsledku toho európsky dozorný úradník pre ochranu údajov žiada, aby boli akékoľvek (súčasné i nové) návrhy, ktoré si vyžadujú obmedzenia základného práva na ochranu údajov, doložené jednoznačným dôkazom o ich nevyhnutnosti (24). Keď sa navyše považujú za nevyhnutné rozsiahle informačné systémy, mali by byť tieto navrhované s náležitým ohľadom na zásadu ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií. Okrem toho by sa mali vykonávané opatrenia pravidelne hodnotiť, aby sa stanovilo, či sú naďalej nevyhnutné.

III.   KONKRÉTNE PRIPOMIENKY

Systém Eurodac

| 19. | V oznámení sa spomína prístup orgánov presadzovania práva do systému Eurodac, pričom sa tu uvádza, že systém Eurodac okrem pokračovania v podpore účinnosti dublinského nariadenia zároveň „zohľadňuje ďalšie potreby orgánov presadzovania práva“ (25). |
| --- | --- |

19.

V oznámení sa spomína prístup orgánov presadzovania práva do systému Eurodac, pričom sa tu uvádza, že systém Eurodac okrem pokračovania v podpore účinnosti dublinského nariadenia zároveň „zohľadňuje ďalšie potreby orgánov presadzovania práva“ (25).

| 20. | V návrhu reformy nariadenia o systéme Eurodac (26) z decembra roku 2008 sa ustanovenia týkajúce sa prístupu orgánov presadzovania práva do tohto systému nenachádzali. Tieto ustanovenia boli zahrnuté do návrhu, ktorý predložila Komisia v septembri roku 2009 (27). V októbri 2010 Komisia prijala zmenený a doplnený návrh (28), ktorý už neobsahoval ustanovenia týkajúce sa prístupu orgánov presadzovania práva do systému, ako to bolo v pôvodnom návrhu. |
| --- | --- |

20.

V návrhu reformy nariadenia o systéme Eurodac (26) z decembra roku 2008 sa ustanovenia týkajúce sa prístupu orgánov presadzovania práva do tohto systému nenachádzali. Tieto ustanovenia boli zahrnuté do návrhu, ktorý predložila Komisia v septembri roku 2009 (27). V októbri 2010 Komisia prijala zmenený a doplnený návrh (28), ktorý už neobsahoval ustanovenia týkajúce sa prístupu orgánov presadzovania práva do systému, ako to bolo v pôvodnom návrhu.

| 21. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vo svojom stanovisku z 15. decembra 2010 k systému Eurodac privítal vypustenie prístupu orgánov presadzovania práva do systému (29), pričom pripomenul, že takéto využívanie na rozličné účely sa musí zakladať na presvedčivých dôkazoch spojitosti medzi žiadateľmi o azyl a teroristickou trestnou činnosťou a/alebo závažnou trestnou činnosťou. Okrem toho treba pri analýze nevyhnutnosti a primeranosti daného prístupu zobrať do úvahy zložitú situáciu žiadateľov o azyl. |
| --- | --- |

21.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vo svojom stanovisku z 15. decembra 2010 k systému Eurodac privítal vypustenie prístupu orgánov presadzovania práva do systému (29), pričom pripomenul, že takéto využívanie na rozličné účely sa musí zakladať na presvedčivých dôkazoch spojitosti medzi žiadateľmi o azyl a teroristickou trestnou činnosťou a/alebo závažnou trestnou činnosťou. Okrem toho treba pri analýze nevyhnutnosti a primeranosti daného prístupu zobrať do úvahy zložitú situáciu žiadateľov o azyl.

| 22. | Reforma nariadenia o systéme Eurodac je súčasťou vytvárania európskeho azylového systému, ktorý by sa mal podľa Štokholmského programu zaviesť do roku 2012 (30). Jedným z dôvodov, ktoré uviedla Komisia v súvislosti s vypustením prístupu orgánov presadzovania práva do systému v návrhu z októbra roku 2010, bol, že nezahrnutie tohto kontroverzného opatrenia by mohlo uľahčiť prijatie azylového balíka načas (31). Toto je tiež spojené so zriadením Agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (32). |
| --- | --- |

22.

Reforma nariadenia o systéme Eurodac je súčasťou vytvárania európskeho azylového systému, ktorý by sa mal podľa Štokholmského programu zaviesť do roku 2012 (30). Jedným z dôvodov, ktoré uviedla Komisia v súvislosti s vypustením prístupu orgánov presadzovania práva do systému v návrhu z októbra roku 2010, bol, že nezahrnutie tohto kontroverzného opatrenia by mohlo uľahčiť prijatie azylového balíka načas (31). Toto je tiež spojené so zriadením Agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (32).

| 23. | Za týchto okolností a vzhľadom na predchádzajúce pripomienky európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zastáva stanovisko, že doposiaľ dostatočne presvedčivé a spoľahlivé dôkazy o nevyhnutnosti opätovného zavedenia prístupu orgánov presadzovania práva do systému Eurodac neboli predložené. Uvažovať o tomto opätovnom zavedení by sa možno dalo iba po novom posúdení vplyvu, v ktorom by sa brali do úvahy otázky týkajúce sa ochrany súkromia. Navyše zahrnutie prístupu orgánov presadzovania práva do systému by si vyžadovalo výrazné zmeny v databáze Eurodac, aby sa tento prístup poskytoval bezpečným spôsobom. V novom posúdení vplyvu by bolo okrem toho potrebné zobrať do úvahy aj technické a finančné dôsledky, ktoré by s týmto súviseli (33). |
| --- | --- |

23.

Za týchto okolností a vzhľadom na predchádzajúce pripomienky európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zastáva stanovisko, že doposiaľ dostatočne presvedčivé a spoľahlivé dôkazy o nevyhnutnosti opätovného zavedenia prístupu orgánov presadzovania práva do systému Eurodac neboli predložené. Uvažovať o tomto opätovnom zavedení by sa možno dalo iba po novom posúdení vplyvu, v ktorom by sa brali do úvahy otázky týkajúce sa ochrany súkromia. Navyše zahrnutie prístupu orgánov presadzovania práva do systému by si vyžadovalo výrazné zmeny v databáze Eurodac, aby sa tento prístup poskytoval bezpečným spôsobom. V novom posúdení vplyvu by bolo okrem toho potrebné zobrať do úvahy aj technické a finančné dôsledky, ktoré by s týmto súviseli (33).

| 24. | Opätovné zavedenie návrhu by okrem toho mohlo mať významný dosah na načasovanie azylového balíka ako celku. Komisia neuvádza žiaden dátum, kedy by sa mal možný nový návrh predložiť; neuvádza ani to, či by malo byť k takémuto návrhu pripojené nové posúdenie vplyvu. |
| --- | --- |

24.

Opätovné zavedenie návrhu by okrem toho mohlo mať významný dosah na načasovanie azylového balíka ako celku. Komisia neuvádza žiaden dátum, kedy by sa mal možný nový návrh predložiť; neuvádza ani to, či by malo byť k takémuto návrhu pripojené nové posúdenie vplyvu.

Systém evidencie vstupov a výstupov

| 25. | V oznámení sa tiež spomína, že v septembri roku 2011 má byť vydané oznámenie o inteligentných hraniciach. Od oznámenia sa očakáva, že v ňom budú rozpracované iniciatívy týkajúce sa systému evidencie vstupov a výstupov a programu registrovaných cestujúcich. Komisia uznáva, že tieto projekty by si vyžadovali „značné investície“, aby sa dosiahlo zabezpečenie „vysokej úrovne ochrany osobných údajov“ (34). |
| --- | --- |

25.

V oznámení sa tiež spomína, že v septembri roku 2011 má byť vydané oznámenie o inteligentných hraniciach. Od oznámenia sa očakáva, že v ňom budú rozpracované iniciatívy týkajúce sa systému evidencie vstupov a výstupov a programu registrovaných cestujúcich. Komisia uznáva, že tieto projekty by si vyžadovali „značné investície“, aby sa dosiahlo zabezpečenie „vysokej úrovne ochrany osobných údajov“ (34).

| 26. | Pokiaľ ide o systém evidencie vstupov a výstupov, Komisia odôvodňuje túto iniciatívu tvrdením, že „prekročenie povolenej dĺžky pobytu“ je „hlavným zdrojom nelegálneho prisťahovalectva do EÚ“ (35). S výnimkou tohto Komisia neposkytuje žiadne vysvetlenie, pokiaľ ide o účel tohto systému. |
| --- | --- |

26.

Pokiaľ ide o systém evidencie vstupov a výstupov, Komisia odôvodňuje túto iniciatívu tvrdením, že „prekročenie povolenej dĺžky pobytu“ je „hlavným zdrojom nelegálneho prisťahovalectva do EÚ“ (35). S výnimkou tohto Komisia neposkytuje žiadne vysvetlenie, pokiaľ ide o účel tohto systému.

| 27. | Zníženie počtu osôb prekračujúcich povolenú dĺžku pobytu určite môže mať pozitívny účinok. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si je vedomý toho, že systém evidencie vstupov a výstupov by mohol odradiť štátnych príslušníkov tretích krajín od toho, aby prekračovali povolenú dĺžku pobytu, ak by vedeli, že budú pravdepodobne automaticky identifikovaní, hneď ako uplynie platnosť ich víz. Niekoľko otázok však zostáva otvorených. |
| --- | --- |

27.

Zníženie počtu osôb prekračujúcich povolenú dĺžku pobytu určite môže mať pozitívny účinok. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si je vedomý toho, že systém evidencie vstupov a výstupov by mohol odradiť štátnych príslušníkov tretích krajín od toho, aby prekračovali povolenú dĺžku pobytu, ak by vedeli, že budú pravdepodobne automaticky identifikovaní, hneď ako uplynie platnosť ich víz. Niekoľko otázok však zostáva otvorených.

| 28. | V členských štátoch zatiaľ neexistuje žiadna konzistentná politika týkajúca sa javu prekračovania povolenej dĺžky pobytu. Pojem prekračovania povolenej dĺžky pobytu vo všeobecnosti nie je veľmi dobre vymedzený; dosiahnutie spoločného vymedzenia tohto pojmu je nevyhnutným prvým krokom smerom k jednoznačnému porozumeniu tejto otázke (36). |
| --- | --- |

28.

V členských štátoch zatiaľ neexistuje žiadna konzistentná politika týkajúca sa javu prekračovania povolenej dĺžky pobytu. Pojem prekračovania povolenej dĺžky pobytu vo všeobecnosti nie je veľmi dobre vymedzený; dosiahnutie spoločného vymedzenia tohto pojmu je nevyhnutným prvým krokom smerom k jednoznačnému porozumeniu tejto otázke (36).

| 29. | Okrem toho akékoľvek počty, ktoré sú doposiaľ k dispozícii, sú len odhady (37). Rozsah tohto problému by bolo ako predbežnú podmienku odôvodneného posúdenia nevyhnutnosti potrebné objasniť. |
| --- | --- |

29.

Okrem toho akékoľvek počty, ktoré sú doposiaľ k dispozícii, sú len odhady (37). Rozsah tohto problému by bolo ako predbežnú podmienku odôvodneného posúdenia nevyhnutnosti potrebné objasniť.

| 30. | Upozornenia podľa článku 96 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, predstavujú existujúce opatrenie, aby sa určitým osobám zabránilo vstúpiť do schengenského priestoru. Tieto upozornenia možno používať na to, aby sa neumožnil známym osobám prekračujúcim povolenú dĺžku pobytu opätovný vstup (38). V nedávnom oznámení Komisia vyzvala členské štáty, aby využívali túto možnosť v najväčšej možnej miere (39). Takáto výzva naznačuje, že opatrenie sa v súčasnosti v plnej miere nevyužíva. |
| --- | --- |

30.

Upozornenia podľa článku 96 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, predstavujú existujúce opatrenie, aby sa určitým osobám zabránilo vstúpiť do schengenského priestoru. Tieto upozornenia možno používať na to, aby sa neumožnil známym osobám prekračujúcim povolenú dĺžku pobytu opätovný vstup (38). V nedávnom oznámení Komisia vyzvala členské štáty, aby využívali túto možnosť v najväčšej možnej miere (39). Takáto výzva naznačuje, že opatrenie sa v súčasnosti v plnej miere nevyužíva.

| 31. | Systém evidencie vstupov a výstupov by sa pravdepodobne opieral tiež o biometriu. Aj keď európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva možný prínos využívania biometrie, zároveň cíti povinnosť upozorniť na jej slabé stránky. Akékoľvek využívanie biometrie musia sprevádzať najprísnejšie bezpečnostné opatrenia a malo by sa pri ňom zohľadňovať riziko pochybenia (40). V tejto súvislosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov podporuje stanovenie súboru minimálnych kritérií týkajúcich sa využívania biometrie, ako je napríklad spoľahlivosť biometrie, posúdenie cieleného vplyvu biometrie, presnosť či postup v prípade chyby (41). Okrem toho určitá časť obyvateľstva, ktorého sa to týka, nemá odtlačky prstov, ktoré by takýto systém mohol identifikovať (42). Ak má systém evidencie vstupov a výstupov zahŕňať biometriu, musel by v prípade týchto cestujúcich zabezpečiť postupy v prípade chyby (tzv. záložné postupy) (43). |
| --- | --- |

31.

Systém evidencie vstupov a výstupov by sa pravdepodobne opieral tiež o biometriu. Aj keď európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva možný prínos využívania biometrie, zároveň cíti povinnosť upozorniť na jej slabé stránky. Akékoľvek využívanie biometrie musia sprevádzať najprísnejšie bezpečnostné opatrenia a malo by sa pri ňom zohľadňovať riziko pochybenia (40). V tejto súvislosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov podporuje stanovenie súboru minimálnych kritérií týkajúcich sa využívania biometrie, ako je napríklad spoľahlivosť biometrie, posúdenie cieleného vplyvu biometrie, presnosť či postup v prípade chyby (41). Okrem toho určitá časť obyvateľstva, ktorého sa to týka, nemá odtlačky prstov, ktoré by takýto systém mohol identifikovať (42). Ak má systém evidencie vstupov a výstupov zahŕňať biometriu, musel by v prípade týchto cestujúcich zabezpečiť postupy v prípade chyby (tzv. záložné postupy) (43).

| 32. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by chcel okrem toho upozorniť na skúsenosti s podobným systémom v USA, s názvom US-VISIT (Technológia indikácie statusu návštevníka a imigranta v Spojených štátoch). V rámci systému US-VISIT je väčšina štátnych príslušníkov tretích krajín povinná poskytnúť pri vstupe na územie Spojených štátov biometrické údaje. Na časti evidencie výstupov tohto systému sa ešte stále pracuje. V roku 2009 sa uskutočnili dva skúšobné testy získavania biometrických údajov pre túto časť systému (44). Ministerstvo vnútornej bezpečnosti priznalo, že výsledky týchto testov boli „zveličené z dôvodu obmedzení systému, pokiaľ ide o prípady, kde záznamy informačného systému príchodov a odchodov neodrážali aktuálny status cestujúceho v dôsledku nedávnych zmien alebo rozšírenia statusu“ (45). V rámci testov boli cestujúci okrem toho kontrolovaní na niekoľkých zoznamoch sledovaných osôb; ale „žiadna z [...] identifikácií by nezabránila odchodu“ (46). Ministerstvo vnútornej bezpečnosti minulo celkovo približne 1,3 miliardy USD na vytvorenie časti evidencie vstupov systému US-VISIT (47). To vyvoláva pochybnosť, či je systém evidencie vstupov a výstupov opatrením na obmedzenie prekračovania povolenej dĺžky pobytu, ktoré je z hľadiska nákladov efektívne. |
| --- | --- |

32.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by chcel okrem toho upozorniť na skúsenosti s podobným systémom v USA, s názvom US-VISIT (Technológia indikácie statusu návštevníka a imigranta v Spojených štátoch). V rámci systému US-VISIT je väčšina štátnych príslušníkov tretích krajín povinná poskytnúť pri vstupe na územie Spojených štátov biometrické údaje. Na časti evidencie výstupov tohto systému sa ešte stále pracuje. V roku 2009 sa uskutočnili dva skúšobné testy získavania biometrických údajov pre túto časť systému (44). Ministerstvo vnútornej bezpečnosti priznalo, že výsledky týchto testov boli „zveličené z dôvodu obmedzení systému, pokiaľ ide o prípady, kde záznamy informačného systému príchodov a odchodov neodrážali aktuálny status cestujúceho v dôsledku nedávnych zmien alebo rozšírenia statusu“ (45). V rámci testov boli cestujúci okrem toho kontrolovaní na niekoľkých zoznamoch sledovaných osôb; ale „žiadna z [...] identifikácií by nezabránila odchodu“ (46). Ministerstvo vnútornej bezpečnosti minulo celkovo približne 1,3 miliardy USD na vytvorenie časti evidencie vstupov systému US-VISIT (47). To vyvoláva pochybnosť, či je systém evidencie vstupov a výstupov opatrením na obmedzenie prekračovania povolenej dĺžky pobytu, ktoré je z hľadiska nákladov efektívne.

| 33. | Stručne povedané, nie je dostatočne zrejmý ani účel takéhoto systému, ani spôsob, akým by bol vybudovaný a realizovaný. Čo sa týka potreby konať, neexistuje žiadne jasné vymedzenie ústredného pojmu prekročenia povolenej dĺžky pobytu; v dôsledku toho neexistuje žiadna spoľahlivá štatistika o rozsahu tohto problému. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú vykonať, existujúce nástroje, zavedené s cieľom neumožniť známym osobám prekračujúcim povolenú dĺžku pobytu opätovný vstup, sa pravdepodobne nevyužívajú v takom rozsahu, v akom by sa mali; okrem toho biometrický prvok systému evidencie vstupov a výstupov vyvoláva pochybnosti. Pokiaľ ide o realizovateľnosť tohto systému a nákladov s ním spojených, skúsenosti z USA ukazujú, že realizácia systému evidencie vstupov a výstupov bude nákladná. Tieto skutočnosti spochybňujú nevyhnutnosť systému evidencie vstupov a výstupov i jeho efektívnosť z hľadiska nákladov. |
| --- | --- |

33.

Stručne povedané, nie je dostatočne zrejmý ani účel takéhoto systému, ani spôsob, akým by bol vybudovaný a realizovaný. Čo sa týka potreby konať, neexistuje žiadne jasné vymedzenie ústredného pojmu prekročenia povolenej dĺžky pobytu; v dôsledku toho neexistuje žiadna spoľahlivá štatistika o rozsahu tohto problému. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú vykonať, existujúce nástroje, zavedené s cieľom neumožniť známym osobám prekračujúcim povolenú dĺžku pobytu opätovný vstup, sa pravdepodobne nevyužívajú v takom rozsahu, v akom by sa mali; okrem toho biometrický prvok systému evidencie vstupov a výstupov vyvoláva pochybnosti. Pokiaľ ide o realizovateľnosť tohto systému a nákladov s ním spojených, skúsenosti z USA ukazujú, že realizácia systému evidencie vstupov a výstupov bude nákladná. Tieto skutočnosti spochybňujú nevyhnutnosť systému evidencie vstupov a výstupov i jeho efektívnosť z hľadiska nákladov.

Program registrovaných cestujúcich

| 34. | V oznámení sa tiež spomína zavedenie programu registrovaných cestujúcich. Nie je úplne jasné, čo by bolo pridanou hodnotou tohto systému v porovnaní napríklad s využívaním víz na viac vstupov s dlhým obdobím platnosti. Cieľová skupina by bola tá istá (osoby, ktoré často cestujú). Skutočnosť, že naďalej pretrváva „neochota“ (48) udeľovať uvedené víza nemôže byť sama osebe dôvodom navrhovať namiesto toho nové opatrenia, keď by opatrenia, ktoré sú v súčasnosti zavedené (ak by sa využívali v plnej miere), umožňovali, aby sa dosiahli tie isté ciele. Vzhľadom na to nie je európsky dozorný úradník pre ochranu údajov úplne presvedčený, že systém je skutočne nevyhnutný. |
| --- | --- |

34.

V oznámení sa tiež spomína zavedenie programu registrovaných cestujúcich. Nie je úplne jasné, čo by bolo pridanou hodnotou tohto systému v porovnaní napríklad s využívaním víz na viac vstupov s dlhým obdobím platnosti. Cieľová skupina by bola tá istá (osoby, ktoré často cestujú). Skutočnosť, že naďalej pretrváva „neochota“ (48) udeľovať uvedené víza nemôže byť sama osebe dôvodom navrhovať namiesto toho nové opatrenia, keď by opatrenia, ktoré sú v súčasnosti zavedené (ak by sa využívali v plnej miere), umožňovali, aby sa dosiahli tie isté ciele. Vzhľadom na to nie je európsky dozorný úradník pre ochranu údajov úplne presvedčený, že systém je skutočne nevyhnutný.

| 35. | Okrem toho sa v oznámení spomína koncepcia cestujúcich bona fide (strana 11), ktorá sa prevažne týka programu registrovaných cestujúcich. Implicitne by sa takéto slovné spojenie mohlo interpretovať tak, že popri takýchto cestujúcich bude existovať aj skupina cestujúcich mala fide. Za cestujúcich bona fide by sa považovali iba takí cestujúci, ktorí podnikli určité kroky navyše, zaregistrovali sa v programe registrovaných cestujúcich a poskytli dodatočné osobné informácie. Prvotným predpokladom by už nebolo, že cestujúci sa majú vo všeobecnosti považovať za osoby, ktoré vstupujú do Európskej únie s dobrým úmyslom, ak konkrétne dôkazy nevyvolávajú určité podozrenia. Už by bolo na cestujúcich, aby sa oni sami očistili poskytnutím dodatočných osobných informácií, a to aj keby neexistovali žiadne dôkazy, ktoré by proti nim svedčili. To by nepriamo znamenalo, že vyhlásením iba niektorých cestujúcich za cestujúcich bona fide by tí cestujúci, ktorí by neboli ochotní poskytnúť dodatočné informácie, boli de facto označení za cestujúcich mala fide, aj keď by pre takéto odmietnutie poskytnutia dodatočných informácií mohli mať legitímne dôvody, napr. to, že necestujú často (49). |
| --- | --- |

35.

Okrem toho sa v oznámení spomína koncepcia cestujúcich bona fide (strana 11), ktorá sa prevažne týka programu registrovaných cestujúcich. Implicitne by sa takéto slovné spojenie mohlo interpretovať tak, že popri takýchto cestujúcich bude existovať aj skupina cestujúcich mala fide. Za cestujúcich bona fide by sa považovali iba takí cestujúci, ktorí podnikli určité kroky navyše, zaregistrovali sa v programe registrovaných cestujúcich a poskytli dodatočné osobné informácie. Prvotným predpokladom by už nebolo, že cestujúci sa majú vo všeobecnosti považovať za osoby, ktoré vstupujú do Európskej únie s dobrým úmyslom, ak konkrétne dôkazy nevyvolávajú určité podozrenia. Už by bolo na cestujúcich, aby sa oni sami očistili poskytnutím dodatočných osobných informácií, a to aj keby neexistovali žiadne dôkazy, ktoré by proti nim svedčili. To by nepriamo znamenalo, že vyhlásením iba niektorých cestujúcich za cestujúcich bona fide by tí cestujúci, ktorí by neboli ochotní poskytnúť dodatočné informácie, boli de facto označení za cestujúcich mala fide, aj keď by pre takéto odmietnutie poskytnutia dodatočných informácií mohli mať legitímne dôvody, napr. to, že necestujú často (49).

Agentúra Frontex a spolupráca medzi agentúrami

| 36. | V oznámení sa uvádza výzva na „úzku spoluprácu medzi agentúrami“, medzi Europolom, agentúrou Frontex a vnútroštátnymi colnými a policajnými orgánmi, ktorá sa považuje za „kľúčovú“, a to predovšetkým spolupráca medzi orgánmi pohraničnej stráže a colnými orgánmi (50). Túto spoluprácu budú podporovať návrhy o osvedčených postupoch, ktoré majú byť predložené v priebehu roka 2012. Komisia okrem toho oznamuje, že v roku 2011 sa chystá predložiť legislatívny návrh, aby umožnila orgánom členských štátov, ktoré vykonávajú hraničné kontroly, „výmenu operatívnych informácií a spoluprácu medzi sebou, ako aj s agentúrou Frontex“ (51). A napokon o návrhu aktualizovať právny rámec, z ktorého vychádza agentúra Frontex, aby jej umožňoval „vyššiu účinnosť z hľadiska operatívnej kapacity“, sa v súčasnosti rokuje v Rade a v Európskom parlamente (52). |
| --- | --- |

36.

V oznámení sa uvádza výzva na „úzku spoluprácu medzi agentúrami“, medzi Europolom, agentúrou Frontex a vnútroštátnymi colnými a policajnými orgánmi, ktorá sa považuje za „kľúčovú“, a to predovšetkým spolupráca medzi orgánmi pohraničnej stráže a colnými orgánmi (50). Túto spoluprácu budú podporovať návrhy o osvedčených postupoch, ktoré majú byť predložené v priebehu roka 2012. Komisia okrem toho oznamuje, že v roku 2011 sa chystá predložiť legislatívny návrh, aby umožnila orgánom členských štátov, ktoré vykonávajú hraničné kontroly, „výmenu operatívnych informácií a spoluprácu medzi sebou, ako aj s agentúrou Frontex“ (51). A napokon o návrhu aktualizovať právny rámec, z ktorého vychádza agentúra Frontex, aby jej umožňoval „vyššiu účinnosť z hľadiska operatívnej kapacity“, sa v súčasnosti rokuje v Rade a v Európskom parlamente (52).

| 37. | Pokiaľ ide o zaistenie konzistentnosti a vytvorenie pridanej hodnoty z hľadiska ochrany údajov, príslušné ustanovenia právnych základov týkajúcich sa uzatvárania možných dohôd o spolupráci a výmeny osobných údajov medzi agentúrou Frontex a orgánmi, s ktorými má spolupracovať, by mali byť ucelené a stále, aby sa zabezpečila dôsledná spolupráca medzi orgánmi s ohľadom na pravidlá na ochranu údajov. |
| --- | --- |

37.

Pokiaľ ide o zaistenie konzistentnosti a vytvorenie pridanej hodnoty z hľadiska ochrany údajov, príslušné ustanovenia právnych základov týkajúcich sa uzatvárania možných dohôd o spolupráci a výmeny osobných údajov medzi agentúrou Frontex a orgánmi, s ktorými má spolupracovať, by mali byť ucelené a stále, aby sa zabezpečila dôsledná spolupráca medzi orgánmi s ohľadom na pravidlá na ochranu údajov.

| 38. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov okrem toho znovu opakuje skutočnosti, na ktoré upozornil vo svojom stanovisku k návrhu reformy nariadenia o agentúre Frontex (53), a to konkrétne na potrebu jednoznačného právneho základu týkajúceho sa spracúvania osobných údajov. Ak agentúra Frontex dostane splnomocnenie na výmenu osobných údajov, malo by to zahŕňať účinné a jasné ustanovenia, pokiaľ ide o práva dotknutých osôb, ako aj ďalšie záruky. Každé ustanovenie, ktoré umožňuje agentúre Frontex spracúvať a/alebo vymieňať osobné údaje, by malo byť presne a jasne vymedzené. |
| --- | --- |

38.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov okrem toho znovu opakuje skutočnosti, na ktoré upozornil vo svojom stanovisku k návrhu reformy nariadenia o agentúre Frontex (53), a to konkrétne na potrebu jednoznačného právneho základu týkajúceho sa spracúvania osobných údajov. Ak agentúra Frontex dostane splnomocnenie na výmenu osobných údajov, malo by to zahŕňať účinné a jasné ustanovenia, pokiaľ ide o práva dotknutých osôb, ako aj ďalšie záruky. Každé ustanovenie, ktoré umožňuje agentúre Frontex spracúvať a/alebo vymieňať osobné údaje, by malo byť presne a jasne vymedzené.

Systém Eurosur

| 39. | Komisia okrem toho na december roku 2011 ohlasuje legislatívny návrh vymedzujúci rozsah, cieľ a technický a operatívny rámec Európskeho systému hraničného dozoru (Eurosur) (54). Predpokladá sa, že týmto návrhom sa zabezpečí „širšie využitie moderných technológií ako na morských, tak na pozemských hraniciach,“ (55) ako aj výmena operatívnych informácií o incidentoch (56). Toto sa týka aj agentúry Frontex, keďže Komisia plánuje predložiť ďalší návrh, ktorý by umožňoval orgánom členských štátov, ktoré vykonávajú hraničné kontroly, výmenu operatívnych informácií medzi sebou a s agentúrou Frontex (57). |
| --- | --- |

39.

Komisia okrem toho na december roku 2011 ohlasuje legislatívny návrh vymedzujúci rozsah, cieľ a technický a operatívny rámec Európskeho systému hraničného dozoru (Eurosur) (54). Predpokladá sa, že týmto návrhom sa zabezpečí „širšie využitie moderných technológií ako na morských, tak na pozemských hraniciach,“ (55) ako aj výmena operatívnych informácií o incidentoch (56). Toto sa týka aj agentúry Frontex, keďže Komisia plánuje predložiť ďalší návrh, ktorý by umožňoval orgánom členských štátov, ktoré vykonávajú hraničné kontroly, výmenu operatívnych informácií medzi sebou a s agentúrou Frontex (57).

| 40. | Nie je zrejmé, či a v akom rozsahu by toto zahŕňalo spracúvanie osobných údajov (58). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby v budúcich návrhoch tieto záležitosti objasnila. |
| --- | --- |

40.

Nie je zrejmé, či a v akom rozsahu by toto zahŕňalo spracúvanie osobných údajov (58). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby v budúcich návrhoch tieto záležitosti objasnila.

Európsky systém pohraničnej stráže

| 41. | V oznámení sa uvádza, že by sa mala zvážiť uskutočniteľnosť vytvorenia európskeho systému pohraničnej stráže. Z príslušného znenia nie je zrejmé, ako by tento systém mohol vyzerať. Podľa tohto znenia by to nemusela byť „nevyhnutne“ (59) centralizovaná správa, čo stále ponecháva otvorenú možnosť, že by to centralizovaná správa mohla byť. Ak to nemá byť centralizovaná správa, Komisia navrhuje, že sa musia okrem iného zlepšiť „spoločné kapacity“ a „praktická spolupráca“ (60). |
| --- | --- |

41.

V oznámení sa uvádza, že by sa mala zvážiť uskutočniteľnosť vytvorenia európskeho systému pohraničnej stráže. Z príslušného znenia nie je zrejmé, ako by tento systém mohol vyzerať. Podľa tohto znenia by to nemusela byť „nevyhnutne“ (59) centralizovaná správa, čo stále ponecháva otvorenú možnosť, že by to centralizovaná správa mohla byť. Ak to nemá byť centralizovaná správa, Komisia navrhuje, že sa musia okrem iného zlepšiť „spoločné kapacity“ a „praktická spolupráca“ (60).

| 42. | Nie je zrejmé, či to má viesť k lepšiemu vykonávaniu existujúcich opatrení alebo či to má naznačovať nové návrhy, ktoré ešte neboli ohlásené. Vzhľadom na to, že „praktická spolupráca“ by pravdepodobne zahŕňala výmenu osobných údajov, ktorá by nevyhnutne musela mať právny základ, malo by sa to bližšie určiť v budúcich návrhoch, ak sa má projekt uskutočniť. |
| --- | --- |

42.

Nie je zrejmé, či to má viesť k lepšiemu vykonávaniu existujúcich opatrení alebo či to má naznačovať nové návrhy, ktoré ešte neboli ohlásené. Vzhľadom na to, že „praktická spolupráca“ by pravdepodobne zahŕňala výmenu osobných údajov, ktorá by nevyhnutne musela mať právny základ, malo by sa to bližšie určiť v budúcich návrhoch, ak sa má projekt uskutočniť.

IV.   ZÁVERY A ODPORÚČANIA

| 43. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v súlade s ustálenou judikatúrou Európskeho súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva pripomína požiadavku nevyhnutnosti a primeranosti v prípade všetkých (súčasných i nových) návrhov, ktoré porušujú základné práva na ochranu súkromia a údajov. Nevyhnutnosť by sa v prípade každého návrhu musela preukázať prostredníctvom posúdenia vplyvu na súkromie. |
| --- | --- |

43.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v súlade s ustálenou judikatúrou Európskeho súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva pripomína požiadavku nevyhnutnosti a primeranosti v prípade všetkých (súčasných i nových) návrhov, ktoré porušujú základné práva na ochranu súkromia a údajov. Nevyhnutnosť by sa v prípade každého návrhu musela preukázať prostredníctvom posúdenia vplyvu na súkromie.

| 44. | Pri navrhovaní a plánovaní nových rozsiahlych informačných systémov sa musí dodržať zásada ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií i zásada obmedzenia účelu. |
| --- | --- |

44.

Pri navrhovaní a plánovaní nových rozsiahlych informačných systémov sa musí dodržať zásada ochrany súkromia už v štádiu návrhu príslušných technológií i zásada obmedzenia účelu.

| 45. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov naliehavo vyzýva, aby každé využívanie biometrie sprevádzali najprísnejšie bezpečnostné opatrenia a postupy v prípade chyby (tzv. záložné postupy) v súvislosti s tými, ktorých nemožno zaregistrovať. Všeobecnejšie povedané, mali by sa stanoviť minimálne podmienky využívania biometrických údajov. |
| --- | --- |

45.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov naliehavo vyzýva, aby každé využívanie biometrie sprevádzali najprísnejšie bezpečnostné opatrenia a postupy v prípade chyby (tzv. záložné postupy) v súvislosti s tými, ktorých nemožno zaregistrovať. Všeobecnejšie povedané, mali by sa stanoviť minimálne podmienky využívania biometrických údajov.

| 46. | Okrem toho európsky dozorný úradník pre ochranu údajov naliehavo vyzýva Komisiu, aby objasnila rozsah a obsah svojich návrhov, ktoré sa uvádzajú v tomto stanovisku. To sa týka ohlásených legislatívnych návrhov, pokiaľ ide o systém evidencie vstupov a výstupov, program registrovaných cestujúcich, systém Eurosur, agentúru Frontex a spoluprácu medzi agentúrami, ako aj oznámenie o inteligentných hraniciach a štúdiu o európskom systéme pohraničnej stráže. |
| --- | --- |

46.

Okrem toho európsky dozorný úradník pre ochranu údajov naliehavo vyzýva Komisiu, aby objasnila rozsah a obsah svojich návrhov, ktoré sa uvádzajú v tomto stanovisku. To sa týka ohlásených legislatívnych návrhov, pokiaľ ide o systém evidencie vstupov a výstupov, program registrovaných cestujúcich, systém Eurosur, agentúru Frontex a spoluprácu medzi agentúrami, ako aj oznámenie o inteligentných hraniciach a štúdiu o európskom systéme pohraničnej stráže.

| 47. | Vyzýva tiež Komisiu, aby opätovne nezavádzala návrh týkajúci sa prístupu orgánov presadzovania práva do systému Eurodac, ak by sa v novom posúdení vplyvu jednoznačne nepreukázala nevyhnutnosť návrhu vrátane technických a finančných dôsledkov pre systém. |
| --- | --- |

47.

Vyzýva tiež Komisiu, aby opätovne nezavádzala návrh týkajúci sa prístupu orgánov presadzovania práva do systému Eurodac, ak by sa v novom posúdení vplyvu jednoznačne nepreukázala nevyhnutnosť návrhu vrátane technických a finančných dôsledkov pre systém.

| 48. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bude daný vývoj dôkladne sledovať a v prípade potreby predloží ďalšie pripomienky. V duchu dobrej spolupráce je k dispozícii na ďalšie konzultácie. |
| --- | --- |

48.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bude daný vývoj dôkladne sledovať a v prípade potreby predloží ďalšie pripomienky. V duchu dobrej spolupráce je k dispozícii na ďalšie konzultácie.

V Bruseli 7. júla 2011

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2011) 248 v konečnom znení.

3

(4)  Oznámenie, s. 3.

4

(5)  Závery Európskej rady z 23. – 24. júna 2011, EUCO 23/11.

5

(6)  Oznámenie Komisie s názvom Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe, KOM(2010) 673.

6

(7)  Návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex), KOM(2010) 61.

7

(8)  Toto stanovisko bude predovšetkým vychádzať z týchto dokumentov a dopĺňať ich: stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 17. decembra 2010 k oznámeniu s názvom Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ (ďalej len „stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 17. decembra 2010“) (Ú. v. EÚ C 101, 1.4.2011, s. 6); stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 15. decembra 2010 k zmenenému a doplnenému návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení systému Eurodac (ďalej len „stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 15. decembra 2010“) (Ú. v. EÚ C 101, 1.4.2011, s. 14); stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 30. septembra 2010 k oznámeniu s názvom Prehľad o riadení informácií v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (ďalej len „stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 30. septembra 2010“) (Ú. v. EÚ C 355, 29.12.2010, s. 16); a úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 3. marca 2008 k balíku o hraniciach (ďalej len „úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 3. marca 2008“) – k dispozícii na webovej stránke európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov.

8

(9)  Oznámenie, s. 3.

9

(10)  Oznámenie, s. 7.

10

(11)  Oznámenie, s. 7 – 8. Pozri tiež odseky 42 – 44 tohto stanoviska.

11

(12)  Oznámenie, s. 10.

12

(13)  Oznámenie, s. 14.

13

(14)  Pozri uvedené stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 30. septembra 2010; pozri tiež spomínané úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k balíku o hraniciach. V tejto súvislosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta prácu, ktorú vykonal tím na mapovanie informačného projektu v kontexte činností týkajúcich sa európskeho modelu výmeny informácií. Rozsah týchto prác by sa však mal rozšíriť a na budúcu činnosť v tejto oblasti by sa malo pozerať zo širšej perspektívy.

14

(15)  Pozri napríklad Európsky súd pre ľudské práva, S. and Marper/Spojené kráľovstvo, č. 30562/04 a 30566/04, vybraté na uverejnenie v Zbierke rozsudkov a rozhodnutí ESĽP.

15

S. and Marper/Spojené kráľovstvo

(16)  Napríklad spojené prípady C-92/09 a C-93/09, Volker und Markus Schecke a Hartmut Eifert/Land Hessen [2010], zatiaľ neuverejnené v Zbierke Európskeho súdu (ďalej len „Schecke“).

16

Volker und Markus Schecke a Hartmut Eifert/Land Hessen

(17)  Množstvo rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva, Handyside/Spojené kráľovstvo, č. 5493/72, séria A, číslo 24, §48.

17

Handyside/Spojené kráľovstvo

(18)  Posúdenie vplyvu by mohlo byť buď v podobe samostatného posúdenia vplyvu na ochranu súkromia a údajov, alebo by mohlo tvoriť súčasť všeobecného posúdenia vplyvu. Súčasné usmernenia týkajúce sa posúdení vplyvu [Usmernenia k hodnoteniu vplyvu Európskej komisie, SEK(2009) 92] nepočítajú so samostatným posúdením vplyvu v prípade vplyvu na základné práva, ako je napríklad právo na ochranu údajov; tieto aspekty sa majú začleniť do všeobecného posúdenia vplyvu. Medzitým sa po oznámení Komisie o stratégii účinného uplatňovania Charty základných práv Európskou úniou [KOM(2010) 573] pripravilo dodatočné usmernenie v podobe pracovného dokumentu útvarov Komisie o operatívnych usmerneniach týkajúcich sa zohľadňovania základných práv v posúdeniach vplyvu Komisie [SEK(2011) 567].

18

(19)  Pozri k tomu tiež stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 25. marca 2011 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o využívaní údajov z osobných záznamov o cestujúcich na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti (ďalej len „stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 25. marca 2011“), zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, predovšetkým bod 25.

19

(20)  O potrebe zvažovať alternatívne riešenia pozri tiež Európsky súdny dvor v súvislosti so spomínanou vecou Schecke.

20

Schecke

(21)  Oznámenie Komisie o komplexnom prístupe k ochrane osobných údajov v Európskej únii, KOM(2010) 609, s. 12. Pozri tiež stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 14. januára 2011 k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Komplexný prístup k ochrane osobných údajov v Európskej únii (Ú. v. EÚ C 181, 22.6.2011, s. 1), odseky 108 – 115.

21

(22)  Oznámenie, s. 14.

22

(23)  Pozri spomínané úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k balíku o hraniciach, s. 3.

23

(24)  Pozri tiež stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 31. mája 2011 k hodnotiacej správe Komisie pre Radu a Európsky parlament o smernici EÚ o uchovávaní údajov (smernica 2006/24/ES), zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, ako aj stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 25. marca 2011.

24

(25)  Oznámenie, s. 14.

25

(26)  Návrh nariadenia o zriadení systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (ES) č. (.../...), (ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu, podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov) (prepracované znenie), KOM(2008) 825.

26

(27)  Zmenený a doplnený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (ES) č. (.../...), (ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu, podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov) (prepracované znenie), KOM(2009) 342. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal k tomuto návrhu stanovisko, pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 7. októbra 2009 k zmenenému a doplnenému návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (ES) č. (.../...), (ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu, podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov) a k návrhu rozhodnutia Rady o možnosti orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu požiadať o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva (ďalej len „stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 7. októbra 2009“) (Ú. v. EÚ C 92, 10.4.2010, s. 1).

27

(28)  Zmenený a doplnený návrh nariadenia o zriadení systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (ES) č. (.../...), (ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu, podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov) (prepracované znenie), KOM(2010) 555 [ďalej len „KOM(2010) 555“]. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal k tomuto návrhu stanovisko, pozri spomínané stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 15. decembra 2010, predovšetkým jeho odseky 18 – 22, 28 – 33, 51 – 57.

28

(29)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 15. decembra 2010, predovšetkým jeho odseky 12 – 17.

29

(30)  Európska rada: Štokholmský program – otvorená a bezpečná Európa, ktorá slúži občanom a chráni ich, s. 5 (Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s. 1).

30

(31)  Spomínaný dokument KOM(2010) 555, s. 3.

31

(32)  Tamže.

32

(33)  K návrhu z októbra 2010 nebolo pripojené posúdenie vplyvu. Namiesto toho Komisia odkazovala na posúdenie vplyvu, ktoré bolo vykonané v súvislosti s návrhom z roku 2009, pozri pracovný dokument útvarov Komisie – sprievodný dokument k zmenenému a doplnenému návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (ES) č. (.../...), (ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu, podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov) (prepracované znenie), a k návrhu rozhodnutia Rady o možnosti orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu požiadať o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva – posúdenie vplyvu, SEK(2009) 936. Pozri tiež spomínaný dokument KOM(2010) 555, s. 3.

33

(34)  Oznámenie, s. 10.

34

(35)  Oznámenie, s. 10.

35

(36)  Bolo by tiež potrebné objasniť, ktoré výnimky – napríklad zo zdravotných alebo humanitárnych dôvodov – by sa uplatňovali.

36

(37)  Pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 30. septembra 2010, odseky 52 – 56.

37

(38)  Pozri spomínané úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 3. marca 2008, s. 4.

38

(39)  Oznámenie Komisie: Výročná správa o prisťahovalectve a azyle, KOM(2011) 291, s. 9.

39

(40)  Pozri napríklad stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 16. októbra 2006 k zmenenému návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1030/2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích štátov (Ú. v. EÚ C 320, 28.12.2006, s. 21); pozri tiež stanovisko č. 3/2007 pracovnej skupiny pre ochranu údajov zriadenej podľa článku 29 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú Spoločné konzulárne pokyny týkajúce sa víz pre diplomatické misie a konzulárne úrady, pokiaľ ide o zavedenie biometrických identifikačných znakov vrátane ustanovení o organizácii prijímania a spracúvania žiadostí o víza [KOM(2006) 269 v konečnom znení], WP134 z 1. marca 2007.

40

(41)  Pozri napríklad stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 19. októbra 2005 k návrhu rozhodnutia Rady o zavedení, prevádzke a používaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II), návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavedení, prevádzke a používaní Schengenského informačného systému druhej generácie (...) (Ú. v. EÚ C 91, 19.4.2006, s. 38), a Ku komplexnejšej ochrane údajov v Európe vrátane biometrie – európska perspektíva, 12. konferencia – Austrálsky ústav biometrie, Sydney, 26. máj 2011:

41

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Speeches/2011/11-05-26_Biometrics_Institute_EN.pdf

(42)  Toto môže byť napríklad z dôvodu ochorení, zdravotných postihnutí, poranení alebo popálenín. Okrem toho sa zdá sa, že odtlačky prstov osôb, ktoré pracujú v poľnohospodárstve či stavebníctve, môžu byť v nemalom množstve prípadov poškodené až do tej miery, že sa stanú neidentifikovateľné. Pozri tiež spomínané stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 15. decembra 2010, odsek 19.

42

(43)  Podobné pripomienky v súvislosti so systémom Eurodac možno nájsť v stanovisku európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 15. decembra 2010, odseky 18 – 25.

43

(44)  Na jednom z letísk, ktoré boli vybraté na testovanie, stálo 35 dní činností spojených s testovaním 393 410 USD, pokiaľ ide o náklady na prácu a výdavky s tým spojené, pričom tieto činnosti viedli k zisteniu 90 prípadov podozrenia z prekročenia povolenej dĺžky pobytu. V rámci druhého testu, ktorý sa uskutočnil v tom istom čase, bolo 44 podozrivých identifikácií, pričom náklady predstavovali 77 501 USD. Tieto čísla nezahŕňajú náklady na vývoj. Viac o vyhodnotení týchto testov pozri Štátny kontrolný úrad Spojených štátov (US GAO): US-VISIT Pilot Evaluations Offer Limited Understanding of Air Exit Options, august 2010, GAO-10-860, k dispozícii na: http://www.gao.gov/new.items/d10860.pdf (ďalej len „US GAO: US-VISIT Pilot Evaluations“).

44

(45)  Reprodukované v US GAO: US-VISIT Pilot Evaluations, s. 72.

45

(46)  US GAO: US-VISIT Pilot Evaluations, s. 72.

46

(47)  Pozri spomínané úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 3. marca 2008, s. 4.

47

(48)  Oznámenie, s. 11.

48

(49)  Pozri tiež spomínané úvodné poznámky európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 3. marca 2008.

49

(50)  Oznámenie, s. 10.

50

(51)  Oznámenie, s. 8.

51

(52)  Oznámenie, s. 8.

52

(53)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 17. mája 2010 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex), zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku, pozri tiež spomínané stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 17. decembra 2010, odseky 48 – 51.

53

(54)  Oznámenie, s. 18.

54

(55)  Oznámenie, s. 7.

55

(56)  Oznámenie, s. 8.

56

(57)  Oznámenie, s. 8.

57

(58)  Pozri tiež uvedené stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 17. decembra 2010, odseky 46 – 47, v ktorom sa už táto otázka riešila. Toto stanovisko sa okrem toho zaoberá doposiaľ nevyjasnenou otázkou povahy predpokladaného prepojenia medzi agentúrou Frontex a systémom Eurosur.

58

(59)  Oznámenie, s. 7.

59

(60)  Oznámenie, s. 7.

60

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/27

---

Výmenný kurz eura (1)

7. februára 2012

2012/C 34/03

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3113 |
| JPY | Japonský jen | 100,67 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4336 |
| GBP | Britská libra | 0,83020 |
| SEK | Švédska koruna | 8,8215 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2087 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,6225 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,000 |
| HUF | Maďarský forint | 291,66 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6990 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1783 |
| RON | Rumunský lei | 4,3523 |
| TRY | Turecká líra | 2,3076 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,2161 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3088 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,1682 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5747 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,6370 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 467,38 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,9577 |
| CNY | Čínsky juan | 8,2763 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5750 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 791,87 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 3,9509 |
| PHP | Filipínske peso | 55,715 |
| RUB | Ruský rubeľ | 39,2870 |
| THB | Thajský baht | 40,611 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2636 |
| MXN | Mexické peso | 16,6601 |
| INR | Indická rupia | 64,7060 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3113

JPY

Japonský jen

100,67

DKK

Dánska koruna

7,4336

GBP

Britská libra

0,83020

SEK

Švédska koruna

8,8215

CHF

Švajčiarsky frank

1,2087

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,6225

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,000

HUF

Maďarský forint

291,66

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6990

PLN

Poľský zlotý

4,1783

RON

Rumunský lei

4,3523

TRY

Turecká líra

2,3076

AUD

Austrálsky dolár

1,2161

CAD

Kanadský dolár

1,3088

HKD

Hongkongský dolár

10,1682

NZD

Novozélandský dolár

1,5747

SGD

Singapurský dolár

1,6370

KRW

Juhokórejský won

1 467,38

ZAR

Juhoafrický rand

9,9577

CNY

Čínsky juan

8,2763

HRK

Chorvátska kuna

7,5750

IDR

Indonézska rupia

11 791,87

MYR

Malajzijský ringgit

3,9509

PHP

Filipínske peso

55,715

RUB

Ruský rubeľ

39,2870

THB

Thajský baht

40,611

BRL

Brazílsky real

2,2636

MXN

Mexické peso

16,6601

INR

Indická rupia

64,7060

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 8.2.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 34/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 34/28

---

Oznámenie na základe nariadenia Komisie (EÚ) č. 97/2012 určené osobám menom Monir Chouka, Yassin Chouka and Mevlüt Kar, ktoré boli zaradené do zoznamu podľa článkov 2, 3 a 7 nariadenia Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida

| 1. | V spoločnej pozícii 2002/402/SZBP (1) sa Únia vyzýva, aby zmrazila finančné prostriedky a hospodárske zdroje členov siete al-Káida a ďalších jednotlivcov, skupín, podnikov alebo subjektov, ktoré sú s nimi spojené, ako je uvedené v zozname zostavenom podľa rezolúcií BR OSN č. 1267 (1999) a č. 1333 (2000), ktorý bude pravidelne aktualizovaný výborom OSN zriadeným podľa rezolúcie BR OSN č. 1267 (1999).
  Zoznam zostavený týmto výborom OSN zahŕňa:






  — | sieť al-Káida, |
| --- | --- | --- |

1.

V spoločnej pozícii 2002/402/SZBP (1) sa Únia vyzýva, aby zmrazila finančné prostriedky a hospodárske zdroje členov siete al-Káida a ďalších jednotlivcov, skupín, podnikov alebo subjektov, ktoré sú s nimi spojené, ako je uvedené v zozname zostavenom podľa rezolúcií BR OSN č. 1267 (1999) a č. 1333 (2000), ktorý bude pravidelne aktualizovaný výborom OSN zriadeným podľa rezolúcie BR OSN č. 1267 (1999).

Zoznam zostavený týmto výborom OSN zahŕňa:

—

sieť al-Káida,

| — | fyzické alebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené s al-Káidou, ako aj |
| --- | --- |

—

fyzické alebo právnické osoby, subjekty, orgány a skupiny spojené s al-Káidou, ako aj

| — | právnické osoby, subjekty a orgány, ktoré sú vlastnené alebo kontrolované ktoroukoľvek z uvedených osôb, subjektov, orgánov a skupín alebo ktoré uvedené osoby, subjekty, orgány a skupiny akýmkoľvek spôsobom podporujú. |
| --- | --- |

—

právnické osoby, subjekty a orgány, ktoré sú vlastnené alebo kontrolované ktoroukoľvek z uvedených osôb, subjektov, orgánov a skupín alebo ktoré uvedené osoby, subjekty, orgány a skupiny akýmkoľvek spôsobom podporujú.

Činy alebo aktivity, ktoré naznačujú, že osoba, skupina, podnik alebo subjekt sú „spojené“ s al-Káidou, zahŕňajú:

| a) | účasť na financovaní, plánovaní, napomáhaní, príprave alebo páchaní činov alebo aktivít al-Káidy alebo ktorejkoľvek jej bunky, pobočky, frakčnej alebo odvodenej skupiny, alebo vykonávanie uvedeného v spojení s ňou, pod jej menom, v jej mene alebo na jej podporu; |
| --- | --- |

a)

účasť na financovaní, plánovaní, napomáhaní, príprave alebo páchaní činov alebo aktivít al-Káidy alebo ktorejkoľvek jej bunky, pobočky, frakčnej alebo odvodenej skupiny, alebo vykonávanie uvedeného v spojení s ňou, pod jej menom, v jej mene alebo na jej podporu;

| b) | dodávanie, predaj alebo prevoz zbraní a súvisiaceho materiálu komukoľvek z jej radov; |
| --- | --- |

b)

dodávanie, predaj alebo prevoz zbraní a súvisiaceho materiálu komukoľvek z jej radov;

| c) | nábor osôb pre kohokoľvek z jej radov alebo |
| --- | --- |

c)

nábor osôb pre kohokoľvek z jej radov alebo

| d) | inú podporu činov a aktivít kohokoľvek z jej radov. |
| --- | --- |

d)

inú podporu činov a aktivít kohokoľvek z jej radov.

| 2. | Uvedený výbor OSN rozhodol 25. januára 2012 pridať na príslušný zoznam osoby menom Monir Chouka, Yassin Chouka a Mevlüt Kar. Dotknuté osoby môžu ombudsmanovi OSN kedykoľvek predložiť žiadosť o prehodnotenie rozhodnutia zaradiť ich do uvedeného zoznamu OSN spolu s podpornou dokumentáciou. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na adresu:





  United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Fax +1 2129631300 / 3778 |
| e-mail: ombudsperson@un.org |

2.

Uvedený výbor OSN rozhodol 25. januára 2012 pridať na príslušný zoznam osoby menom Monir Chouka, Yassin Chouka a Mevlüt Kar. Dotknuté osoby môžu ombudsmanovi OSN kedykoľvek predložiť žiadosť o prehodnotenie rozhodnutia zaradiť ich do uvedeného zoznamu OSN spolu s podpornou dokumentáciou. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na adresu:

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Fax +1 2129631300 / 3778

e-mail: ombudsperson@un.org

Viac informácii možno nájsť na webovej stránke: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | V nadväznosti na rozhodnutie OSN uvedené v bode 2 prijala Komisia nariadenie (EÚ) č. 97/2012 (2), ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida (3). Touto zmenou a doplnením podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a článku 7a ods. 1 nariadenia (ES) č. 881/2002 sa do zoznamu v prílohe 1 k tomuto nariadeniu (ďalej len „príloha I“) pridávajú osoby menom Monir Chouka, Yassin Chouka a Mevlüt Kar.
  Na osoby a subjekty zaradené do prílohy I sa vzťahujú tieto opatrenia ustanovené v nariadení (ES) č. 881/2002:






  1. | zmrazenie všetkých finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré im patria alebo sa nachádzajú v ich vlastníctve alebo držbe, ako aj zákaz (pre všetkých) sprístupniť im alebo v ich prospech, priamo alebo nepriamo, akékoľvek finančné prostriedky a hospodárske zdroje (článok 2 a článok 2a) (4), ako aj |
| --- | --- | --- |

3.

V nadväznosti na rozhodnutie OSN uvedené v bode 2 prijala Komisia nariadenie (EÚ) č. 97/2012 (2), ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 881/2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida (3). Touto zmenou a doplnením podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a článku 7a ods. 1 nariadenia (ES) č. 881/2002 sa do zoznamu v prílohe 1 k tomuto nariadeniu (ďalej len „príloha I“) pridávajú osoby menom Monir Chouka, Yassin Chouka a Mevlüt Kar.

Na osoby a subjekty zaradené do prílohy I sa vzťahujú tieto opatrenia ustanovené v nariadení (ES) č. 881/2002:

1.

zmrazenie všetkých finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré im patria alebo sa nachádzajú v ich vlastníctve alebo držbe, ako aj zákaz (pre všetkých) sprístupniť im alebo v ich prospech, priamo alebo nepriamo, akékoľvek finančné prostriedky a hospodárske zdroje (článok 2 a článok 2a) (4), ako aj

| 2. | zákaz priamo alebo nepriamo im poskytovať, predávať, dodávať alebo pre nich vykonávať technické poradenstvo, pomoc alebo odbornú prípravu súvisiace s vojenskými činnosťami (článok 3). |
| --- | --- |

2.

zákaz priamo alebo nepriamo im poskytovať, predávať, dodávať alebo pre nich vykonávať technické poradenstvo, pomoc alebo odbornú prípravu súvisiace s vojenskými činnosťami (článok 3).

| 4. | V článku 7a nariadenia (ES) č. 881/2002 (5) sa ustanovuje postup preskúmania, v rámci ktorého osoba, subjekt, orgán alebo skupina uvedená v zozname predloží pripomienky k dôvodom zaradenia do zoznamu. Osoby a subjekty, ktoré boli prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 97/2012 pridané do prílohy I, môžu Komisiu požiadať o uvedenie dôvodov ich zaradenia do zoznamu. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

V článku 7a nariadenia (ES) č. 881/2002 (5) sa ustanovuje postup preskúmania, v rámci ktorého osoba, subjekt, orgán alebo skupina uvedená v zozname predloží pripomienky k dôvodom zaradenia do zoznamu. Osoby a subjekty, ktoré boli prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 97/2012 pridané do prílohy I, môžu Komisiu požiadať o uvedenie dôvodov ich zaradenia do zoznamu. Takúto žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Do pozornosti dotknutých osôb a subjektov sa takisto dáva skutočnosť, že v súlade s podmienkami stanovenými vo štvrtom a v šiestom odseku článku 263 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môžu nariadenie (EÚ) č. 97/2012 napadnúť na Všeobecnom súde Európskej únie. |
| --- | --- |

5.

Do pozornosti dotknutých osôb a subjektov sa takisto dáva skutočnosť, že v súlade s podmienkami stanovenými vo štvrtom a v šiestom odseku článku 263 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môžu nariadenie (EÚ) č. 97/2012 napadnúť na Všeobecnom súde Európskej únie.

| 6. | Pre poriadok sa do pozornosti osôb a subjektov zaradených do prílohy I dáva skutočnosť, že príslušným orgánom daného členského štátu či štátov, ktoré sú uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 881/2002, môžu predložiť žiadosť o povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky a hospodárske zdroje na pokrytie základných potrieb alebo na osobitné platby podľa článku 2a uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

6.

Pre poriadok sa do pozornosti osôb a subjektov zaradených do prílohy I dáva skutočnosť, že príslušným orgánom daného členského štátu či štátov, ktoré sú uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 881/2002, môžu predložiť žiadosť o povolenie použiť zmrazené finančné prostriedky a hospodárske zdroje na pokrytie základných potrieb alebo na osobitné platby podľa článku 2a uvedeného nariadenia.

---

(1)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 4.

(2)  Ú. v. EÚ L 35, 8.2.2012, s. 4.

(3)  Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9.

(4)  Článok 2a bol vložený nariadením Rady (ES) č. 561/2003 (Ú. v. EÚ L 82, 29.3.2003, s. 1).

(5)  Článok 7a bol vložený nariadením Rady (EÚ) č. 1286/2009 (Ú. v. EÚ L 346, 23.12.2009, s. 42).

---