# Eiropas Savienības C 34/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.034.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 34 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 8. februāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.034.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 34

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 8. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2012/C 034/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par tīkla neitralitāti, datplūsmas pārvaldību un privātās dzīves un personisko datu aizsardzību | 1 |
| 2012/C 034/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par migrāciju | 18 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2012/C 034/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par tīkla neitralitāti, datplūsmas pārvaldību un privātās dzīves un personisko datu aizsardzību

1

2012/C 034/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par migrāciju

18

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 034/03 | Euro maiņas kurss | 27 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 034/03

Euro maiņas kurss

27

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 034/04 | Paziņojums Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar ievērībai, kuri ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 97/2012 ir pievienoti sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu | 28 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2012/C 034/04

Paziņojums Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar ievērībai, kuri ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 97/2012 ir pievienoti sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

Monir Chouka, Yassin Chouka

Mevlüt Kar

Al-Qaida

28

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 8.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par tīkla neitralitāti, datplūsmas pārvaldību un privātās dzīves un personisko datu aizsardzību

2012/C 34/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2), un jo īpaši tās 41. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (3),

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

I.1.   Vispārīga informācija

| 1. | Komisija 2011. gada 19. aprīlī pieņēma paziņojumu par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā (4). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 19. aprīlī pieņēma paziņojumu par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā (4).

| 2. | Šo atzinumu var uzskatīt par EDAU reakciju uz minēto paziņojumu, un tā mērķis ir dot ieguldījumu ES aktuālajā politiskajā diskusijā par tīkla neitralitāti, jo īpaši attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar datu aizsardzību un privāto dzīvi. |
| --- | --- |

2.

Šo atzinumu var uzskatīt par EDAU reakciju uz minēto paziņojumu, un tā mērķis ir dot ieguldījumu ES aktuālajā politiskajā diskusijā par tīkla neitralitāti, jo īpaši attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar datu aizsardzību un privāto dzīvi.

| 3. | Atzinums papildina EDAU atbildi (5) Komisijas publiskajai apspriešanai par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā, kas tika rīkota pirms Komisijas paziņojuma pieņemšanas. EDAU ir ņēmis vērā arī neseno Padomes secinājumu projektu par tīkla neitralitāti (6). |
| --- | --- |

3.

Atzinums papildina EDAU atbildi (5) Komisijas publiskajai apspriešanai par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā, kas tika rīkota pirms Komisijas paziņojuma pieņemšanas. EDAU ir ņēmis vērā arī neseno Padomes secinājumu projektu par tīkla neitralitāti (6).

I.2.   Tīkla neitralitātes jēdziens

| 4. | Tīkla neitralitātes jēdziens ir saistīts ar šobrīd notiekošajām diskusijām par to, vai interneta pakalpojumu sniedzējiem (IPS (7)) būtu jāatļauj ierobežot, filtrēt vai bloķēt piekļuvi internetam vai citādi ietekmēt tā darbību. Tīkla neitralitātes jēdziens ir pamatots uz uzskatu, ka informācija internetā būtu jāpārsūta objektīvi, neraugoties uz saturu, galamērķi vai izcelsmes vietu, un ka lietotājiem jāvar izlemt, kādas lietotnes, pakalpojumus un aparatūru tie izmantos. Tas nozīmē, ka IPS nedrīkst pēc pašu iniciatīvas uzskatīt par prioritāriem vai palēnināt piekļuvi noteiktām lietotnēm vai pakalpojumiem, piemēram, vienādranga („Peer to Peer — P2P”) datu apmaiņai utt (8). |
| --- | --- |

4.

Tīkla neitralitātes jēdziens ir saistīts ar šobrīd notiekošajām diskusijām par to, vai interneta pakalpojumu sniedzējiem (IPS (7)) būtu jāatļauj ierobežot, filtrēt vai bloķēt piekļuvi internetam vai citādi ietekmēt tā darbību. Tīkla neitralitātes jēdziens ir pamatots uz uzskatu, ka informācija internetā būtu jāpārsūta objektīvi, neraugoties uz saturu, galamērķi vai izcelsmes vietu, un ka lietotājiem jāvar izlemt, kādas lietotnes, pakalpojumus un aparatūru tie izmantos. Tas nozīmē, ka IPS nedrīkst pēc pašu iniciatīvas uzskatīt par prioritāriem vai palēnināt piekļuvi noteiktām lietotnēm vai pakalpojumiem, piemēram, vienādranga („Peer to Peer — P2P”) datu apmaiņai utt (8).

| 5. | Tīkla datplūsmas filtrēšana, bloķēšana un pārbaudīšana liek uzdot svarīgus ar saziņas konfidencialitāti un fizisku personu privātās dzīves un personas datu neaizskaramības ievērošanu saistītus jautājumus, kas bieži tiek atstāti otrajā plānā vai atlikti. Piemēram, dažos pārbaudes paņēmienos tiek uzraudzīts saziņas, apmeklēto vietņu un nosūtīto un saņemto e-pasta ziņojumu saturs, laiks, kad veikta attiecīgā darbība, utt., kas sniedz iespēju filtrēt saziņu. |
| --- | --- |

5.

Tīkla datplūsmas filtrēšana, bloķēšana un pārbaudīšana liek uzdot svarīgus ar saziņas konfidencialitāti un fizisku personu privātās dzīves un personas datu neaizskaramības ievērošanu saistītus jautājumus, kas bieži tiek atstāti otrajā plānā vai atlikti. Piemēram, dažos pārbaudes paņēmienos tiek uzraudzīts saziņas, apmeklēto vietņu un nosūtīto un saņemto e-pasta ziņojumu saturs, laiks, kad veikta attiecīgā darbība, utt., kas sniedz iespēju filtrēt saziņu.

| 6. | Pārbaudot saziņas datus, pastāv iespēja, ka IPS pārkāpj saziņas konfidencialitātes principu, kas ir pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECHR) 8. pants un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pants. Konfidencialitāti aizsargā arī sekundārie ES tiesību akti, respektīvi, E-privātuma direktīvas 5. pants. |
| --- | --- |

6.

Pārbaudot saziņas datus, pastāv iespēja, ka IPS pārkāpj saziņas konfidencialitātes principu, kas ir pamattiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECHR) 8. pants un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pants. Konfidencialitāti aizsargā arī sekundārie ES tiesību akti, respektīvi, E-privātuma direktīvas 5. pants.

I.3.   Atzinuma tematika un struktūra

| 7. | EDAU uzskata, ka nopietnai politiskai diskusijai par tīkla neitralitāti ir jāskar saziņas konfidencialitāti, kā arī cita veida ietekmi uz privāto dzīvi un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

7.

EDAU uzskata, ka nopietnai politiskai diskusijai par tīkla neitralitāti ir jāskar saziņas konfidencialitāti, kā arī cita veida ietekmi uz privāto dzīvi un datu aizsardzību.

| 8. | Šis atzinums sniedz ieguldījumu pašlaik aktuālajā ES mēroga diskusijā. Tam ir trīskāršs mērķis:






  — | uzsvērt privātās dzīves un datu aizsardzības svarīgumu pašlaik notiekošajās diskusijās par tīkla neitralitāti. Konkrētāk tas uzsver vajadzību ievērot spēkā esošos noteikumus par saziņas konfidencialitāti. Būtu jāatļauj tikai prakse, kas ņem vērā šos noteikumus; |
| --- | --- | --- |

8.

Šis atzinums sniedz ieguldījumu pašlaik aktuālajā ES mēroga diskusijā. Tam ir trīskāršs mērķis:

—

uzsvērt privātās dzīves un datu aizsardzības svarīgumu pašlaik notiekošajās diskusijās par tīkla neitralitāti. Konkrētāk tas uzsver vajadzību ievērot spēkā esošos noteikumus par saziņas konfidencialitāti. Būtu jāatļauj tikai prakse, kas ņem vērā šos noteikumus;

| — | tīkla neitralitāte ir saistīta ar salīdzinoši jaunām tehnoloģiskām iespējām, tāpēc ir uzkrāta neliela pieredze par tiesiskā regulējuma piemērošanu. Tāpēc šajā atzinumā ir sniegti norādījumi par to, kā IPS ir jāpiemēro un jāievēro datu aizsardzības tiesiskais regulējums, ja tie filtrē, bloķē un pārbauda tīkla datplūsmu. Šai informācijai jābūt noderīgai IPS un arī iestādēm, kas ir atbildīgas par regulējuma ieviešanu; |
| --- | --- |

—

tīkla neitralitāte ir saistīta ar salīdzinoši jaunām tehnoloģiskām iespējām, tāpēc ir uzkrāta neliela pieredze par tiesiskā regulējuma piemērošanu. Tāpēc šajā atzinumā ir sniegti norādījumi par to, kā IPS ir jāpiemēro un jāievēro datu aizsardzības tiesiskais regulējums, ja tie filtrē, bloķē un pārbauda tīkla datplūsmu. Šai informācijai jābūt noderīgai IPS un arī iestādēm, kas ir atbildīgas par regulējuma ieviešanu;

| — | attiecībā uz datu aizsardzību un privāto dzīvi šis atzinums identificē jomas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība un kurās, iespējams, būs jāveic ES mēroga pasākumi. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar pašlaik ES līmenī notiekošajām diskusijām un politikas pasākumiem, ko šajā sakarā var sākt Komisija. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz datu aizsardzību un privāto dzīvi šis atzinums identificē jomas, kurām jāpievērš īpaša uzmanība un kurās, iespējams, būs jāveic ES mēroga pasākumi. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar pašlaik ES līmenī notiekošajām diskusijām un politikas pasākumiem, ko šajā sakarā var sākt Komisija.

| 9. | EDAU apzinās, ka tīkla neitralitātes temats aktualizē citus jautājumus, kas sīkāk aprakstīti turpmāk un ir saistīti, piemēram, ar piekļuvi informācijai. Šie jautājumi ir apskatīti tikai tiktāl, ciktāl tie ir saistīti ar datu aizsardzību vai privāto dzīvi vai ietekmē šos aspektus. |
| --- | --- |

9.

EDAU apzinās, ka tīkla neitralitātes temats aktualizē citus jautājumus, kas sīkāk aprakstīti turpmāk un ir saistīti, piemēram, ar piekļuvi informācijai. Šie jautājumi ir apskatīti tikai tiktāl, ciktāl tie ir saistīti ar datu aizsardzību vai privāto dzīvi vai ietekmē šos aspektus.

| 10. | Šī atzinuma struktūra ir aprakstīta turpmāk. II iedaļas sākumā ir sniegts īss pārskats par to, kā IPS izmanto filtrēšanu. III iedaļas sākumā ir aprakstīts tīkla neitralitātes ES tiesiskais regulējums. Turpmāk IV iedaļā ir tehnisks apraksts, kam seko ietekmes uz privāto dzīvi novērtējums atkarībā no izmantotā paņēmiena. V iedaļā ir analizēta pašreizējā ES privātuma tiesiskā regulējuma praktiskie aspekti. Pamatojoties uz šo analīzi, VI iedaļā ir ietverti ieteikumi turpmāku politikas pasākumu izstrādei un apzinātas jomas, kur varētu būt vajadzīga tiesiskā regulējuma skaidrošana un uzlabošana. VII iedaļā ir ietverti secinājumi. |
| --- | --- |

10.

Šī atzinuma struktūra ir aprakstīta turpmāk. II iedaļas sākumā ir sniegts īss pārskats par to, kā IPS izmanto filtrēšanu. III iedaļas sākumā ir aprakstīts tīkla neitralitātes ES tiesiskais regulējums. Turpmāk IV iedaļā ir tehnisks apraksts, kam seko ietekmes uz privāto dzīvi novērtējums atkarībā no izmantotā paņēmiena. V iedaļā ir analizēta pašreizējā ES privātuma tiesiskā regulējuma praktiskie aspekti. Pamatojoties uz šo analīzi, VI iedaļā ir ietverti ieteikumi turpmāku politikas pasākumu izstrādei un apzinātas jomas, kur varētu būt vajadzīga tiesiskā regulējuma skaidrošana un uzlabošana. VII iedaļā ir ietverti secinājumi.

II.   TĪKLA NEITRALITĀTE UN DATPLŪSMAS PĀRVALDĪBAS POLITIKA

Arvien izplatītāka datplūsmas pārvaldības politiku izmantošana

| 11. | Parasti IPS uzrauga un ietekmē tīkla datplūsmu tikai ierobežotos apstākļos. Piemēram, IPS ir izmantojuši pārbaudes paņēmienus un ierobežojuši informācijas plūsmu, lai saglabātu tīkla drošību, piemēram, apkarojot vīrusus. Tāpēc, vispārīgi izsakoties, internets ir palielinājies, saglabājot augstu neitralitātes pakāpi. |
| --- | --- |

11.

Parasti IPS uzrauga un ietekmē tīkla datplūsmu tikai ierobežotos apstākļos. Piemēram, IPS ir izmantojuši pārbaudes paņēmienus un ierobežojuši informācijas plūsmu, lai saglabātu tīkla drošību, piemēram, apkarojot vīrusus. Tāpēc, vispārīgi izsakoties, internets ir palielinājies, saglabājot augstu neitralitātes pakāpi.

| 12. | Tomēr pēdējos gados daļa IPS ir izrādījuši interesi par tīkla datplūsmas pārbaudīšanu, lai diferencētu to un piemērotu dažādu politiku, piemēram, bloķētu noteiktus pakalpojumus vai piekļuvi citiem pakalpojumiem noteiktu kā prioritāti. Šādu praksi dažreiz dēvē par datplūsmas pārvaldības politiku (9). |
| --- | --- |

12.

Tomēr pēdējos gados daļa IPS ir izrādījuši interesi par tīkla datplūsmas pārbaudīšanu, lai diferencētu to un piemērotu dažādu politiku, piemēram, bloķētu noteiktus pakalpojumus vai piekļuvi citiem pakalpojumiem noteiktu kā prioritāti. Šādu praksi dažreiz dēvē par datplūsmas pārvaldības politiku (9).

| 13. | Ir daudz iemeslu, kāpēc IPS pārbauda un diferencē datplūsmu. Datplūsmas pārvaldības politika var, piemēram, palīdzēt IPS pārvaldīt datplūsmu lielas noslodzes periodos, piemēram, nosakot prioritāti datplūsmai, kas ir atkarīga no nodrošināšanas laika, piemēram, video straumēšanai, un samazinot resursus cita veida datplūsmai, kas ir mazāk atkarīga no nodrošināšanas laika, piemēram, vienādranga datu apmaiņai (10). Turklāt datplūsmas pārvaldība IPS var būt ienākumu, kas var nākt no dažādiem avotiem, gūšanas līdzeklis. No vienas puses, IPS var pieprasīt maksu satura nodrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, tiem, kuru pakalpojumiem vajadzīgs lielāks joslas platums, par to piešķirot prioritāti to sniegtajiem pakalpojumiem (tādējādi uzlabojot to darbības ātrumu). Tas nozīmē, ka piekļuve noteiktam pakalpojumam, kas, piemēram, nodrošina video pēc pieprasījuma, būtu ātrāka nekā piekļuve līdzīgam pakalpojumam, kura sniedzējs neizmanto ātras datu nosūtīšanas režīmu. Ieņēmumus var gūt arī no abonentiem, kas ir ar mieru maksāt lielāku (vai mazāku) maksu par noteikta veida diferencētu abonementu. Piemēram, abonements, kurā nav ietverta piekļuve vienādranga datu apmaiņai, varētu būt lētāks nekā abonements, kas nodrošina neierobežotu piekļuvi. |
| --- | --- |

13.

Ir daudz iemeslu, kāpēc IPS pārbauda un diferencē datplūsmu. Datplūsmas pārvaldības politika var, piemēram, palīdzēt IPS pārvaldīt datplūsmu lielas noslodzes periodos, piemēram, nosakot prioritāti datplūsmai, kas ir atkarīga no nodrošināšanas laika, piemēram, video straumēšanai, un samazinot resursus cita veida datplūsmai, kas ir mazāk atkarīga no nodrošināšanas laika, piemēram, vienādranga datu apmaiņai (10). Turklāt datplūsmas pārvaldība IPS var būt ienākumu, kas var nākt no dažādiem avotiem, gūšanas līdzeklis. No vienas puses, IPS var pieprasīt maksu satura nodrošināšanas pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, tiem, kuru pakalpojumiem vajadzīgs lielāks joslas platums, par to piešķirot prioritāti to sniegtajiem pakalpojumiem (tādējādi uzlabojot to darbības ātrumu). Tas nozīmē, ka piekļuve noteiktam pakalpojumam, kas, piemēram, nodrošina video pēc pieprasījuma, būtu ātrāka nekā piekļuve līdzīgam pakalpojumam, kura sniedzējs neizmanto ātras datu nosūtīšanas režīmu. Ieņēmumus var gūt arī no abonentiem, kas ir ar mieru maksāt lielāku (vai mazāku) maksu par noteikta veida diferencētu abonementu. Piemēram, abonements, kurā nav ietverta piekļuve vienādranga datu apmaiņai, varētu būt lētāks nekā abonements, kas nodrošina neierobežotu piekļuvi.

| 14. | Papildus datplūsmas pārvaldības politikas izmantošanas iemesliem, kas ir svarīgi pašiem IPS, arī citas personas ir ieinteresētas, lai IPS izmantotu datplūsmas pārvaldības politiku. Ja IPS pārvaldīs savus tīklus un pārbaudīs saturu, kāds tiek pārraidīts ar to infrastruktūras starpniecību, tie palielinās savas spējas konstatēt iespējamus pretlikumīgas lietošanas gadījumus, piemēram, kas saistīti ar autortiesību pārkāpumiem vai pornogrāfiskiem materiāliem. |
| --- | --- |

14.

Papildus datplūsmas pārvaldības politikas izmantošanas iemesliem, kas ir svarīgi pašiem IPS, arī citas personas ir ieinteresētas, lai IPS izmantotu datplūsmas pārvaldības politiku. Ja IPS pārvaldīs savus tīklus un pārbaudīs saturu, kāds tiek pārraidīts ar to infrastruktūras starpniecību, tie palielinās savas spējas konstatēt iespējamus pretlikumīgas lietošanas gadījumus, piemēram, kas saistīti ar autortiesību pārkāpumiem vai pornogrāfiskiem materiāliem.

Citas ietekmētās intereses, tostarp datu aizsardzība un privātums

| 15. | Šī tendence ir rosinājusi diskusiju par šādu darbību likumību, konkrētāk – vai tiesību aktos būtu turpmāk jānostiprina specifiski tīkla neitralitātes pienākumi. |
| --- | --- |

15.

Šī tendence ir rosinājusi diskusiju par šādu darbību likumību, konkrētāk – vai tiesību aktos būtu turpmāk jānostiprina specifiski tīkla neitralitātes pienākumi.

| 16. | Ja IPS vairāk sāks izmantot datplūsmas pārvaldības politiku, var tikt ierobežota piekļuve informācijai. Ja šāda prakse kļūtu vispārizplatīta, un lietotāji nevarētu pilnībā piekļūt internetam tā pašreizējā izpratnē (vai varētu piekļūt par ļoti lielu maksu), tiktu apdraudēta informācijas pieejamība lietotāja spēja nosūtīt un saņemt vēlamos datus, izmantojot pašu izvēlētas lietotnes vai pakalpojumus. Šo problēmu var novērst, ieviešot juridiski obligātu tīkla neitralitātes principu. |
| --- | --- |

16.

Ja IPS vairāk sāks izmantot datplūsmas pārvaldības politiku, var tikt ierobežota piekļuve informācijai. Ja šāda prakse kļūtu vispārizplatīta, un lietotāji nevarētu pilnībā piekļūt internetam tā pašreizējā izpratnē (vai varētu piekļūt par ļoti lielu maksu), tiktu apdraudēta informācijas pieejamība lietotāja spēja nosūtīt un saņemt vēlamos datus, izmantojot pašu izvēlētas lietotnes vai pakalpojumus. Šo problēmu var novērst, ieviešot juridiski obligātu tīkla neitralitātes principu.

| 17. | Tā EDAU saskaras ar IPS datplūsmas pārvaldības ietekmi uz datu aizsardzību un privāto dzīvi. Tā konkrētāk izpaužas šādi:






  — | ja IPS apstrādā datus par datplūsmu ar vienīgo nolūku maršrutēt informācijas plūsmu no nosūtītāja saņēmējam, tie parasti veic datu apstrādi ierobežotā apmērā (11). Tāpat kā pasts apstrādā informāciju, kas norādīta uz vēstules aploksnes, IPS apstrādā informāciju, kas vajadzīga, lai maršrutētu saziņu līdz saņēmējam. Tas nav pretrunā ar juridiskajām prasībām nodrošināt datu aizsardzību, privātumu un saziņas konfidencialitāti; |
| --- | --- | --- |

17.

Tā EDAU saskaras ar IPS datplūsmas pārvaldības ietekmi uz datu aizsardzību un privāto dzīvi. Tā konkrētāk izpaužas šādi:

—

ja IPS apstrādā datus par datplūsmu ar vienīgo nolūku maršrutēt informācijas plūsmu no nosūtītāja saņēmējam, tie parasti veic datu apstrādi ierobežotā apmērā (11). Tāpat kā pasts apstrādā informāciju, kas norādīta uz vēstules aploksnes, IPS apstrādā informāciju, kas vajadzīga, lai maršrutētu saziņu līdz saņēmējam. Tas nav pretrunā ar juridiskajām prasībām nodrošināt datu aizsardzību, privātumu un saziņas konfidencialitāti;

| — | tomēr, ja IPS pārbauda saziņas datus, lai diferencētu saziņas plūsmas un piemērotu konkrētu politiku, kas var būt nelabvēlīga noteiktām personām, sekas ir būtiskākas. Atkarībā no apstākļiem katrā gadījumā un no veiktās analīzes tipa, datu apstrādei var būt ļoti liels iejaukšanās potenciāls attiecībā uz personas privāto dzīvi un personas datiem. Tas ir uzskatamāk jūtams gadījumos, kad pārvaldības politika atklāj personu interneta saziņas saturu, tostarp nosūtītos un saņemtos e-pasta ziņojumus, apmeklētās tīmekļa vietnes, lejupielādētās vai augšupielādētās datnes utt. |
| --- | --- |

—

tomēr, ja IPS pārbauda saziņas datus, lai diferencētu saziņas plūsmas un piemērotu konkrētu politiku, kas var būt nelabvēlīga noteiktām personām, sekas ir būtiskākas. Atkarībā no apstākļiem katrā gadījumā un no veiktās analīzes tipa, datu apstrādei var būt ļoti liels iejaukšanās potenciāls attiecībā uz personas privāto dzīvi un personas datiem. Tas ir uzskatamāk jūtams gadījumos, kad pārvaldības politika atklāj personu interneta saziņas saturu, tostarp nosūtītos un saņemtos e-pasta ziņojumus, apmeklētās tīmekļa vietnes, lejupielādētās vai augšupielādētās datnes utt.

III.   APSKATS PAR ES TIESISKO REGULĒJUMU TĪKLA NEITRALITĀTES JOMĀ UN TURPMĀKO POLITIKAS ATTĪSTĪBU

III.1.   Īsi par tiesisko regulējumu

| 18. | Līdz 2009. gadam ES tiesību aktos nebija noteikumu, kas skaidri aizliegtu IPS filtrēt vai bloķēt, vai pieprasīt papildu samaksu abonentiem par piekļuvi pakalpojumiem. Vienlaikus tajos nebija noteikumu, kas skaidri atzītu šo praksi. Tāpēc situācija zināmā mērā bija neskaidra. |
| --- | --- |

18.

Līdz 2009. gadam ES tiesību aktos nebija noteikumu, kas skaidri aizliegtu IPS filtrēt vai bloķēt, vai pieprasīt papildu samaksu abonentiem par piekļuvi pakalpojumiem. Vienlaikus tajos nebija noteikumu, kas skaidri atzītu šo praksi. Tāpēc situācija zināmā mērā bija neskaidra.

| 19. | Situāciju mainīja 2009. gada telekomunikāciju tiesību aktu pakete, kurā tika iekļauti noteikumi, kas atbalstīja interneta pieejamību. Piemēram, Direktīvas par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (“pamatdirektīva”) (12) 8. panta 4. punktā noteikts pārvaldes iestādēm pienākums veicināt lietotāju iespējas piekļūt to izvēlētai informācijai, lietotnēm vai pakalpojumiem. Šis noteikums attiecas uz tīklu kopumā, nevis atsevišķiem nodrošinātājiem. Arī nesenajos Padomes secinājumos tika uzsvērta vajadzība saglabāt interneta pieejamību (13). |
| --- | --- |

19.

Situāciju mainīja 2009. gada telekomunikāciju tiesību aktu pakete, kurā tika iekļauti noteikumi, kas atbalstīja interneta pieejamību. Piemēram, Direktīvas par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (“pamatdirektīva”) (12) 8. panta 4. punktā noteikts pārvaldes iestādēm pienākums veicināt lietotāju iespējas piekļūt to izvēlētai informācijai, lietotnēm vai pakalpojumiem. Šis noteikums attiecas uz tīklu kopumā, nevis atsevišķiem nodrošinātājiem. Arī nesenajos Padomes secinājumos tika uzsvērta vajadzība saglabāt interneta pieejamību (13).

| 20. | Universālo pakalpojumu direktīvā (14) ir ietverti konkrētāki pienākumi. Tās 20. un 21. pantā ir izklāstītas pārredzamības prasības, kas attiecas uz piekļuves pakalpojumiem un lietotnēm un to lietošanas iespēju ierobežošanu. Tajā ir norādīti arī minimālie pakalpojumu kvalitātes līmeņi. |
| --- | --- |

20.

Universālo pakalpojumu direktīvā (14) ir ietverti konkrētāki pienākumi. Tās 20. un 21. pantā ir izklāstītas pārredzamības prasības, kas attiecas uz piekļuves pakalpojumiem un lietotnēm un to lietošanas iespēju ierobežošanu. Tajā ir norādīti arī minimālie pakalpojumu kvalitātes līmeņi.

| 21. | Attiecībā uz IPS darbībām, kas ietver personu saziņas pārbaudi, Direktīvas, ar ko groza Universālo pakalpojumu direktīvu un e-privātuma direktīvu (15), 28. apsvērumā ir uzsvērts, ka “atkarībā no izmantotās tehnoloģijas un ierobežojuma veida šādu ierobežojumu piemērošanai var būt vajadzīga patērētāju piekrišana saskaņā ar Direktīvu par privāto dzīvi”. Tādējādi 28. apsvērumā tiek atgādināta vajadzība iegūt piekrišanu saskaņā ar E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktu gadījumā, ja tiek piemēroti jebkādi ierobežojumi, kas pamatoti uz saziņas uzraudzību. Turpmāk IV iedaļā ir sīkāk analizēta 5. panta 1. punkta un vispārējā datu aizsardzības un privātuma tiesiskā regulējuma piemērošana. |
| --- | --- |

21.

Attiecībā uz IPS darbībām, kas ietver personu saziņas pārbaudi, Direktīvas, ar ko groza Universālo pakalpojumu direktīvu un e-privātuma direktīvu (15), 28. apsvērumā ir uzsvērts, ka “atkarībā no izmantotās tehnoloģijas un ierobežojuma veida šādu ierobežojumu piemērošanai var būt vajadzīga patērētāju piekrišana saskaņā ar Direktīvu par privāto dzīvi”. Tādējādi 28. apsvērumā tiek atgādināta vajadzība iegūt piekrišanu saskaņā ar E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktu gadījumā, ja tiek piemēroti jebkādi ierobežojumi, kas pamatoti uz saziņas uzraudzību. Turpmāk IV iedaļā ir sīkāk analizēta 5. panta 1. punkta un vispārējā datu aizsardzības un privātuma tiesiskā regulējuma piemērošana.

| 22. | Visbeidzot Universālo pakalpojumu direktīvas 22. panta 3. punkts tagad piešķir valsts regulatīvajām iestādēm pilnvaras vajadzības gadījumā noteikt IPS minimālās pakalpojumu kvalitātes prasības, lai novērstu pakalpojumu kvalitātes pazemināšanos un datu plūsmas kavējumus vai palēninājumus publiskos tīklos. |
| --- | --- |

22.

Visbeidzot Universālo pakalpojumu direktīvas 22. panta 3. punkts tagad piešķir valsts regulatīvajām iestādēm pilnvaras vajadzības gadījumā noteikt IPS minimālās pakalpojumu kvalitātes prasības, lai novērstu pakalpojumu kvalitātes pazemināšanos un datu plūsmas kavējumus vai palēninājumus publiskos tīklos.

| 23. | Iepriekšminētais nozīmē, ka ES līmenī ir plaša mēroga centieni panākt atklātu internetu (skatīt Pamatdirektīvas 8. panta 4. punktu). Tomēr šis politiskais mērķis, kas attiecas uz tīklu kopumā, nav tieši saistīts ar atsevišķiem IPS noteiktiem aizliegumiem vai pienākumiem. Citiem vārdiem, IPS var īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, kas var izslēgt piekļuvi noteiktām lietotnēm ar nosacījumu, ka lietotāji tiek pilnīgā informēti un ir brīvi, specifiski un viennozīmīgi pauduši savu piekrišanu. |
| --- | --- |

23.

Iepriekšminētais nozīmē, ka ES līmenī ir plaša mēroga centieni panākt atklātu internetu (skatīt Pamatdirektīvas 8. panta 4. punktu). Tomēr šis politiskais mērķis, kas attiecas uz tīklu kopumā, nav tieši saistīts ar atsevišķiem IPS noteiktiem aizliegumiem vai pienākumiem. Citiem vārdiem, IPS var īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, kas var izslēgt piekļuvi noteiktām lietotnēm ar nosacījumu, ka lietotāji tiek pilnīgā informēti un ir brīvi, specifiski un viennozīmīgi pauduši savu piekrišanu.

| 24. | Atkarībā no dalībvalsts situācija var būt dažāda. Dažās dalībvalstīs IPS ar zināmiem nosacījumiem var īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, lai bloķētu, piemēram, balss pārraides ar interneta protokolu (VoIP) lietotnes (lētāka interneta pakalpojumu abonementa gadījumā), ar nosacījumu, ka lietotāji ir devuši brīvu, specifisku un viennozīmīgu, apzinātu piekrišanu. Citas dalībvalstis ir izvēlējušās nostiprināt tīkla neitralitātes principu. Piemēram, Nīderlandes parlaments 2011. gada jūlijā pieņēma likumu, kas vispārēji aizliedz pakalpojumu sniedzējiem kavēt vai palēnināt lietotņu vai pakalpojumu (piemēram, VoIP) darbību internetā, ja tas nav vajadzīgs, lai mazinātu pārblīves sekas, integritātes vai drošības apsvērumu dēļ, lai apkarotu surogātpastu vai saskaņā ar tiesas rīkojumu (16). |
| --- | --- |

24.

Atkarībā no dalībvalsts situācija var būt dažāda. Dažās dalībvalstīs IPS ar zināmiem nosacījumiem var īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, lai bloķētu, piemēram, balss pārraides ar interneta protokolu (VoIP) lietotnes (lētāka interneta pakalpojumu abonementa gadījumā), ar nosacījumu, ka lietotāji ir devuši brīvu, specifisku un viennozīmīgu, apzinātu piekrišanu. Citas dalībvalstis ir izvēlējušās nostiprināt tīkla neitralitātes principu. Piemēram, Nīderlandes parlaments 2011. gada jūlijā pieņēma likumu, kas vispārēji aizliedz pakalpojumu sniedzējiem kavēt vai palēnināt lietotņu vai pakalpojumu (piemēram, VoIP) darbību internetā, ja tas nav vajadzīgs, lai mazinātu pārblīves sekas, integritātes vai drošības apsvērumu dēļ, lai apkarotu surogātpastu vai saskaņā ar tiesas rīkojumu (16).

III.2.   Paziņojums par tīkla neitralitāti

| 25. | Eiropas Komisija paziņojumā par tīkla neitralitāti (17) secināja, ka situācija tīkla neitralitātes jomā ir jāuzrauga un tai vajadzīga turpmāka analīze. Tās politika ir raksturota kā “nogaidoša”, pirms apsvērt turpmākus regulatīvus pasākumus. |
| --- | --- |

25.

Eiropas Komisija paziņojumā par tīkla neitralitāti (17) secināja, ka situācija tīkla neitralitātes jomā ir jāuzrauga un tai vajadzīga turpmāka analīze. Tās politika ir raksturota kā “nogaidoša”, pirms apsvērt turpmākus regulatīvus pasākumus.

| 26. | Komisijas paziņojumā tika atzīts, ka jebkuram pasākumam un turpmākiem regulatīviem pasākumiem tiks veikts datu aizsardzības un privātuma aspektu padziļināts novērtējums. Arī Padomes secinājumu projektā ir minēti ietekmētie datu aizsardzības un privātuma jautājumi (18). |
| --- | --- |

26.

Komisijas paziņojumā tika atzīts, ka jebkuram pasākumam un turpmākiem regulatīviem pasākumiem tiks veikts datu aizsardzības un privātuma aspektu padziļināts novērtējums. Arī Padomes secinājumu projektā ir minēti ietekmētie datu aizsardzības un privātuma jautājumi (18).

| 27. | No datu aizsardzības un privātuma viedokļa ir jāizvērtē jautājums, vai pietiek īstenot nogaidošu politiku. Kaut gan datu aizsardzības un privātuma tiesiskajā regulējumā pašlaik ir paredzēti daži aizsardzības pasākumi, jo īpaši saskaņā ar saziņas konfidencialitātes principu, šķiet, ka ir rūpīgi jāuzrauga, cik lielā mērā tas tiek ievērots, un jāizdod vadlīnijas par vairākiem neskaidriem aspektiem. Turklāt ir jāpiedāvā idejas par to, kā skaidrot un turpmāk uzlabot regulējumu, ņemot vērā tehnoloģijas attīstību. Ja uzraudzībā atklāsies, ka tirgū pastāv virzība uz lielapjoma saziņas pārbaudēm reāllaikā un ar regulējuma ievērošanu saistītas problēmas, būs jāpieņem tiesību akti. Konkrēti ieteikumi šajā ziņā tiks izteikti VI iedaļā. |
| --- | --- |

27.

No datu aizsardzības un privātuma viedokļa ir jāizvērtē jautājums, vai pietiek īstenot nogaidošu politiku. Kaut gan datu aizsardzības un privātuma tiesiskajā regulējumā pašlaik ir paredzēti daži aizsardzības pasākumi, jo īpaši saskaņā ar saziņas konfidencialitātes principu, šķiet, ka ir rūpīgi jāuzrauga, cik lielā mērā tas tiek ievērots, un jāizdod vadlīnijas par vairākiem neskaidriem aspektiem. Turklāt ir jāpiedāvā idejas par to, kā skaidrot un turpmāk uzlabot regulējumu, ņemot vērā tehnoloģijas attīstību. Ja uzraudzībā atklāsies, ka tirgū pastāv virzība uz lielapjoma saziņas pārbaudēm reāllaikā un ar regulējuma ievērošanu saistītas problēmas, būs jāpieņem tiesību akti. Konkrēti ieteikumi šajā ziņā tiks izteikti VI iedaļā.

IV.   TEHNISKS RAKSTUROJUMS UN ATTIECĪGĀ IETEKME UZ PRIVĀTUMU UN DATU AIZSARDZĪBU

| 28. | Pirms temata detalizētāka izklāsta ir svarīgi labāk izprast pārbaudes paņēmienus, ko IPS var lietot, lai īstenotu datplūsmas pārvaldību un tās ietekmi uz tīkla neitralitātes principu. Šo paņēmienu ietekme uz privātumu un datu aizsardzību var ievērojami atšķirties atkarībā no tā, kāds(-i) paņēmiens(-i) tiek izmantots(-i). Šis tehniskais raksturojums ir vajadzīgs, lai izprastu un pareizi piemērotu V iedaļā aprakstīto datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Tomēr jānorāda, ka šī joma ir pastāvīgi mainīga un sarežģīta. Tāpēc turpmāk sniegtais apraksts nav uzskatāms par izsmeļošu un pilnībā aktuālu, bet ir paredzēts tikai, lai sniegtu tehnisko informāciju, kas ir neaizstājama, lai izprastu juridisko argumentāciju. |
| --- | --- |

28.

Pirms temata detalizētāka izklāsta ir svarīgi labāk izprast pārbaudes paņēmienus, ko IPS var lietot, lai īstenotu datplūsmas pārvaldību un tās ietekmi uz tīkla neitralitātes principu. Šo paņēmienu ietekme uz privātumu un datu aizsardzību var ievērojami atšķirties atkarībā no tā, kāds(-i) paņēmiens(-i) tiek izmantots(-i). Šis tehniskais raksturojums ir vajadzīgs, lai izprastu un pareizi piemērotu V iedaļā aprakstīto datu aizsardzības tiesisko regulējumu. Tomēr jānorāda, ka šī joma ir pastāvīgi mainīga un sarežģīta. Tāpēc turpmāk sniegtais apraksts nav uzskatāms par izsmeļošu un pilnībā aktuālu, bet ir paredzēts tikai, lai sniegtu tehnisko informāciju, kas ir neaizstājama, lai izprastu juridisko argumentāciju.

IV.1.   Informācijas pārsūtīšana internetā: pamati

| 29. | Kad lietotājs internetā sazinās, pārsūtītā informācija tiek sadalīta paketēs. Šīs paketes tiek internetā pārsūtītas no nosūtītāja saņēmējam. Katrā paketē cita starpā tiek iekļauta informācija par izcelsmi un adresātu. Turklāt IPS var iekļaut šīs paketes papildu slāņos un protokolos (19), kas tiek izmantoti, lai pārvaldītu dažādo datplūsmu apriti IPS tīklā. |
| --- | --- |

29.

Kad lietotājs internetā sazinās, pārsūtītā informācija tiek sadalīta paketēs. Šīs paketes tiek internetā pārsūtītas no nosūtītāja saņēmējam. Katrā paketē cita starpā tiek iekļauta informācija par izcelsmi un adresātu. Turklāt IPS var iekļaut šīs paketes papildu slāņos un protokolos (19), kas tiek izmantoti, lai pārvaldītu dažādo datplūsmu apriti IPS tīklā.

| 30. | Atkārtoti atsaucoties uz salīdzinājumu ar vēstuli, kas tiek nosūtīta pa pastu, tīkla pārraides protokola lietošana ir līdzvērtīga pa pastu sūtītas vēstules satura ievietošanai aploksnē, uz kuras ir saņēmēja adrese, ko izlasa un nosūta pasta nodaļa. Pasta nodaļa savā iekšējā apritē var izmantot papildu protokolus, lai pārvaldītu visas nosūtāmās aploksnes; šīs darbības mērķis ir, lai katra aploksne sasniegtu adresātu, ko sākotnēji norādījis sūtītājs. Atbilstoši šim salīdzinājumam katrai paketei ir divas daļas, no kurām viena ir IP vērtums, kurā ir saziņas saturs un kas atbilst salīdzinājumā minētajai vēstulei. Tajā ir informācija, kas adresēta tikai saņēmējam. Paketes otrā daļa ir IP galvene, kas cita starpā ietver saņēmēja un sūtītāja adresi un kas atbilst salīdzinājumā minētajai aploksnei. IP galvene nodrošina IPS un citiem starpniekiem maršrutēt vērtumu no tā izcelsmes adreses to uz tās galamērķa adresi. |
| --- | --- |

30.

Atkārtoti atsaucoties uz salīdzinājumu ar vēstuli, kas tiek nosūtīta pa pastu, tīkla pārraides protokola lietošana ir līdzvērtīga pa pastu sūtītas vēstules satura ievietošanai aploksnē, uz kuras ir saņēmēja adrese, ko izlasa un nosūta pasta nodaļa. Pasta nodaļa savā iekšējā apritē var izmantot papildu protokolus, lai pārvaldītu visas nosūtāmās aploksnes; šīs darbības mērķis ir, lai katra aploksne sasniegtu adresātu, ko sākotnēji norādījis sūtītājs. Atbilstoši šim salīdzinājumam katrai paketei ir divas daļas, no kurām viena ir IP vērtums, kurā ir saziņas saturs un kas atbilst salīdzinājumā minētajai vēstulei. Tajā ir informācija, kas adresēta tikai saņēmējam. Paketes otrā daļa ir IP galvene, kas cita starpā ietver saņēmēja un sūtītāja adresi un kas atbilst salīdzinājumā minētajai aploksnei. IP galvene nodrošina IPS un citiem starpniekiem maršrutēt vērtumu no tā izcelsmes adreses to uz tās galamērķa adresi.

| 31. | IPS un citi starpnieki nodrošina IP pakešu kustību tīklā pa mezgliem, kas nolasa IP galvenes informāciju, salīdzina to ar maršrutēšanas tabulās ietverto informāciju un pēc tam pārvirza tās uz nākamo mezglu ceļā uz galamērķi. Šis process tiek realizēts visā tīklā, izmantojot labākās piepūles bezatmiņas pieeju, jo visas paketes, kas nonāk līdz mezglam, tiek apdarinātas neitrāli. Kad tās ir pārvirzītas uz nākamo mezglu, maršrutētājā nav jāpatur papildu informācija (20). |
| --- | --- |

31.

IPS un citi starpnieki nodrošina IP pakešu kustību tīklā pa mezgliem, kas nolasa IP galvenes informāciju, salīdzina to ar maršrutēšanas tabulās ietverto informāciju un pēc tam pārvirza tās uz nākamo mezglu ceļā uz galamērķi. Šis process tiek realizēts visā tīklā, izmantojot labākās piepūles bezatmiņas pieeju, jo visas paketes, kas nonāk līdz mezglam, tiek apdarinātas neitrāli. Kad tās ir pārvirzītas uz nākamo mezglu, maršrutētājā nav jāpatur papildu informācija (20).

IV.2.   Pārbaudes paņēmieni

| 32. | Kā norādīts iepriekš, IPS ir vajadzīgi IP lasītāji, lai maršrutētu informāciju uz galamērķi. Tomēr, kā minēts iepriekš, datplūsmas (tostarp IP galvenes un IP vērtuma) analīzi var veikt citos nolūkos un izmantojot dažādu tehnoloģiju. Jaunās tendences ir, piemēram, dažu lietotāju izmantotu lietotņu, piemēram, P2P lietotņu, savienojuma palēnināšana, vai noteiktu pakalpojumu, piemēram, video pakalpojumu pēc pieprasījuma, datplūsmas palielināšana augstākas kategorijas pakalpojumu abonentiem. Kaut gan teorētiski pakešu pārbaudi var veikt, izmantojot visus pārbaudes paņēmienus, tiem ir dažādas iejaukšanās pakāpes. Ir divas pārbaudes paņēmienu kategorijas. Saskaņā ar vienu tiek pārbaudīta tikai IP galvene, bet saskaņā ar otru – arī IP vērtums.

  Pārbaude, ko veic, pamatojoties uz IP galvenes informāciju. IP paketes galvenes pārbaudē tiek atklāti daži lauki, kas var sniegt iespēju IPS lietot vairākas specifiskas datplūsmas pārvaldes politikas. Izmantojot paņēmienus, kuros tiek pārbaudītas IP galvenes, dati, kuri principā ir paredzēti informācijas maršrutēšanai, tiek apstrādāti citā nolūkā (t. i., lai diferencētu datplūsmu). Avota IP adresi IPS var attiecināt uz konkrētu abonentu un īstenot specifisku politiku, piemēram, maršrutēt paketi pa ātrāku vai lēnāku savienojumu. Arī galamērķa IP adresei IPS var īstenot specifisku politiku, piemēram, bloķēt vai filtrēt piekļuvi noteiktām tīmekļa vietnēm.

  Datu padziļināta pārbaude. Pakešu padziļināta pārbaude sniedz iespēju IPS piekļūt informācijai, kas paredzēta tikai saziņas adresātam. Atgriežoties pie salīdzinājuma ar saziņu pa pastu, šo pieeju var salīdzināt ar aploksnes atvēršanu un tajā esošās vēstules izlasīšanu, lai analizētu (IP paketēs ietvertās) saziņas saturu, lai īstenotu specifisku tīkla politiku. Ir dažādi pārbaudes veikšanas veidi, no kuriem katrs rada citādu apdraudējumu datu subjektam.






  — | Pakešu padziļināta pārbaude, pamatojoties uz protokolu analīzi un reģistrēto statistiku. Papildus IP protokolam, kas ir paredzēts, lai nodrošinātu datu pārraidi internetā, ir vēl citi protokoli, kas saskaņotā veidā kodē (transportēšana, sesija, pasniegšana un lietošana utt.) pārraidāmo informāciju. Šo protokolu mērķis ir nodrošināt, lai saziņā iesaistītās personas saprastos. Piemēram, daļa protokolu ir saistīti ar tīmekļa pārlūkošanu (21), citi ir paredzēti datņu pārsūtīšanai (22) utt. Tāpēc to pārbaudes paņēmienu mērķis, kas pamatoti uz protokolu pārbaudi un apvienoti ar statistikas analīzi, ir meklēt specifiskas sakarības vai raksturīgās pazīmes, kas nosaka, kādi protokoli tiek izmantoti (23). Šie pārbaudes paņēmieni ļauj IPS noskaidrot saziņas veidu (e-pasta saziņa, tīmekļa pārlūkošana, datņu augšupielādēšana) un dažos gadījumos identificēt, kāds pakalpojums vai lietotne tiek izmantota, kā ir, piemēram, dažu VoIP saziņas veidu gadījumā, kuros izmantotie protokoli ir raksturīgi tieši konkrētam izplatītājam vai pakalpojumu sniedzējam. Ja ir zināms saziņas veids, IPS var piemērot konkrētu datplūsmas pārvaldības politiku, piemēram, bloķēt tīmekļa datplūsmu. Tas var būt arī pirmais posms darbību secībā, kura rezultātā IPS sāk veikt analīzes, kam var būt vajadzīga pilnīga piekļuve saziņas metadatiem un saturam. |
| --- | --- | --- |

32.

Kā norādīts iepriekš, IPS ir vajadzīgi IP lasītāji, lai maršrutētu informāciju uz galamērķi. Tomēr, kā minēts iepriekš, datplūsmas (tostarp IP galvenes un IP vērtuma) analīzi var veikt citos nolūkos un izmantojot dažādu tehnoloģiju. Jaunās tendences ir, piemēram, dažu lietotāju izmantotu lietotņu, piemēram, P2P lietotņu, savienojuma palēnināšana, vai noteiktu pakalpojumu, piemēram, video pakalpojumu pēc pieprasījuma, datplūsmas palielināšana augstākas kategorijas pakalpojumu abonentiem. Kaut gan teorētiski pakešu pārbaudi var veikt, izmantojot visus pārbaudes paņēmienus, tiem ir dažādas iejaukšanās pakāpes. Ir divas pārbaudes paņēmienu kategorijas. Saskaņā ar vienu tiek pārbaudīta tikai IP galvene, bet saskaņā ar otru – arī IP vērtums.

Pārbaude, ko veic, pamatojoties uz IP galvenes informāciju. IP paketes galvenes pārbaudē tiek atklāti daži lauki, kas var sniegt iespēju IPS lietot vairākas specifiskas datplūsmas pārvaldes politikas. Izmantojot paņēmienus, kuros tiek pārbaudītas IP galvenes, dati, kuri principā ir paredzēti informācijas maršrutēšanai, tiek apstrādāti citā nolūkā (t. i., lai diferencētu datplūsmu). Avota IP adresi IPS var attiecināt uz konkrētu abonentu un īstenot specifisku politiku, piemēram, maršrutēt paketi pa ātrāku vai lēnāku savienojumu. Arī galamērķa IP adresei IPS var īstenot specifisku politiku, piemēram, bloķēt vai filtrēt piekļuvi noteiktām tīmekļa vietnēm.

Datu padziļināta pārbaude. Pakešu padziļināta pārbaude sniedz iespēju IPS piekļūt informācijai, kas paredzēta tikai saziņas adresātam. Atgriežoties pie salīdzinājuma ar saziņu pa pastu, šo pieeju var salīdzināt ar aploksnes atvēršanu un tajā esošās vēstules izlasīšanu, lai analizētu (IP paketēs ietvertās) saziņas saturu, lai īstenotu specifisku tīkla politiku. Ir dažādi pārbaudes veikšanas veidi, no kuriem katrs rada citādu apdraudējumu datu subjektam.

—

Pakešu padziļināta pārbaude, pamatojoties uz protokolu analīzi un reģistrēto statistiku. Papildus IP protokolam, kas ir paredzēts, lai nodrošinātu datu pārraidi internetā, ir vēl citi protokoli, kas saskaņotā veidā kodē (transportēšana, sesija, pasniegšana un lietošana utt.) pārraidāmo informāciju. Šo protokolu mērķis ir nodrošināt, lai saziņā iesaistītās personas saprastos. Piemēram, daļa protokolu ir saistīti ar tīmekļa pārlūkošanu (21), citi ir paredzēti datņu pārsūtīšanai (22) utt. Tāpēc to pārbaudes paņēmienu mērķis, kas pamatoti uz protokolu pārbaudi un apvienoti ar statistikas analīzi, ir meklēt specifiskas sakarības vai raksturīgās pazīmes, kas nosaka, kādi protokoli tiek izmantoti (23). Šie pārbaudes paņēmieni ļauj IPS noskaidrot saziņas veidu (e-pasta saziņa, tīmekļa pārlūkošana, datņu augšupielādēšana) un dažos gadījumos identificēt, kāds pakalpojums vai lietotne tiek izmantota, kā ir, piemēram, dažu VoIP saziņas veidu gadījumā, kuros izmantotie protokoli ir raksturīgi tieši konkrētam izplatītājam vai pakalpojumu sniedzējam. Ja ir zināms saziņas veids, IPS var piemērot konkrētu datplūsmas pārvaldības politiku, piemēram, bloķēt tīmekļa datplūsmu. Tas var būt arī pirmais posms darbību secībā, kura rezultātā IPS sāk veikt analīzes, kam var būt vajadzīga pilnīga piekļuve saziņas metadatiem un saturam.

| — | Pakešu padziļinātā pārbaude, kas pamatota uz saziņas satura analīzi. Visbeidzot var arī pārbaudīt pašas saziņas metadatus (24) un saturu. Izmantojot šo paņēmienu, tiek pārtvertas visas sākotnējās saziņas plūsmas IP paketes, lai pilnībā varētu rekonstruēt un analizēt saziņas sākotnējo saturu. Piemēram, lai konstatētu tādu kaitīgu vai pretlikumīgu saturu kā vīrusi, bērnu pornogrāfija utt., ir jārekonstruē saziņas saturs, lai to varētu analizēt. Jānorāda, ka dažreiz saziņā iesaistītās personas visā datu pārraides ceļā var būt saziņu atklāti šifrējušas, un šāda rīcība traucē IPS analizēt saziņas saturu. |
| --- | --- |

—

Pakešu padziļinātā pārbaude, kas pamatota uz saziņas satura analīzi. Visbeidzot var arī pārbaudīt pašas saziņas metadatus (24) un saturu. Izmantojot šo paņēmienu, tiek pārtvertas visas sākotnējās saziņas plūsmas IP paketes, lai pilnībā varētu rekonstruēt un analizēt saziņas sākotnējo saturu. Piemēram, lai konstatētu tādu kaitīgu vai pretlikumīgu saturu kā vīrusi, bērnu pornogrāfija utt., ir jārekonstruē saziņas saturs, lai to varētu analizēt. Jānorāda, ka dažreiz saziņā iesaistītās personas visā datu pārraides ceļā var būt saziņu atklāti šifrējušas, un šāda rīcība traucē IPS analizēt saziņas saturu.

IV.3.   Ietekme uz privāto dzīvi un datu aizsardzību

| 33. | Izmantojot pārbaudes paņēmienus, kas pamatoti uz IP galveņu pārbaudi, konkrētāk – kas pamatoti uz pakešu pārbaudi, šie dati tiek uzraudzīti un filtrēti, kas var nopietni ietekmēt privāto dzīvi un datu aizsardzību. Šīs darbības, iespējams, ir pretrunā arī ar saziņas konfidencialitātes tiesībām. |
| --- | --- |

33.

Izmantojot pārbaudes paņēmienus, kas pamatoti uz IP galveņu pārbaudi, konkrētāk – kas pamatoti uz pakešu pārbaudi, šie dati tiek uzraudzīti un filtrēti, kas var nopietni ietekmēt privāto dzīvi un datu aizsardzību. Šīs darbības, iespējams, ir pretrunā arī ar saziņas konfidencialitātes tiesībām.

| 34. | Personu saziņas apskatei pašai par sevi jau ir ievērojama ietekme uz privāto dzīvi un datu aizsardzību. Taču šajā gadījumā problēmas mērogs ir lielāks, jo atkarībā no uzraudzības un pārtveršanas paredzētā mērķa šo darbību ietekme uz privāto dzīvi var būt vēl lielāka. Jāatzīst, ka saziņas pārbaudīšana, lai nodrošinātu sistēmas sekmīgu darbību nav salīdzināma ar saziņas pārbaudīšanu, kuras mērķis ir piemērot politiku, kas var ietekmēt privātpersonas. Ja datplūsmas un atlases politikas mērķis ir tikai izvairīšanās no tīkla pārblīves, šīs darbības būtiski neietekmēs personas privāto dzīvi. Tomēr datplūsmas pārvaldības politiku mērķis var būt saziņas saturā ietvertās informācijas daļas bloķēšana vai saziņas ietekmēšana, piemēram, izmantojot paradumorientēto reklamēšanu. Šajos gadījumos veiktajām darbībām ir lielāks iejaukšanās potenciāls. Šī problēma kļūst vēl akūtāka, ja apzināmies, ka šāda informācija tiktu apkopota nevis par nelielu personu grupu, bet vispārēji, par visiem IPS klientiem (25). Ja visi IPS sāktu izmantot filtrēšanas paņēmienus, varētu aizsākties interneta lietojuma vispārējas uzraudzības tendence. Turklāt, ja ņem vērā apstrādātās informācijas veidu, privātumam radītais risks nepārprotami ir liels, jo liela daļa vāktās informācijas var būt ļoti sensitīva un pēc savākšanas būtu pieejama visiem IPS un personām, kuras no tiem mēģinātu iegūt informāciju. Turklāt šai informācijai var būt arī ļoti liela komerciāla vērtība. Šīm darbībām ir liels funkciju nobīdes risks, kā rezultātā savāktā informācija vairs netiktu lietota sākotnējos nolūkos, bet izmantota komerciālām vajadzībām vai citā neparedzētā nolūkā. |
| --- | --- |

34.

Personu saziņas apskatei pašai par sevi jau ir ievērojama ietekme uz privāto dzīvi un datu aizsardzību. Taču šajā gadījumā problēmas mērogs ir lielāks, jo atkarībā no uzraudzības un pārtveršanas paredzētā mērķa šo darbību ietekme uz privāto dzīvi var būt vēl lielāka. Jāatzīst, ka saziņas pārbaudīšana, lai nodrošinātu sistēmas sekmīgu darbību nav salīdzināma ar saziņas pārbaudīšanu, kuras mērķis ir piemērot politiku, kas var ietekmēt privātpersonas. Ja datplūsmas un atlases politikas mērķis ir tikai izvairīšanās no tīkla pārblīves, šīs darbības būtiski neietekmēs personas privāto dzīvi. Tomēr datplūsmas pārvaldības politiku mērķis var būt saziņas saturā ietvertās informācijas daļas bloķēšana vai saziņas ietekmēšana, piemēram, izmantojot paradumorientēto reklamēšanu. Šajos gadījumos veiktajām darbībām ir lielāks iejaukšanās potenciāls. Šī problēma kļūst vēl akūtāka, ja apzināmies, ka šāda informācija tiktu apkopota nevis par nelielu personu grupu, bet vispārēji, par visiem IPS klientiem (25). Ja visi IPS sāktu izmantot filtrēšanas paņēmienus, varētu aizsākties interneta lietojuma vispārējas uzraudzības tendence. Turklāt, ja ņem vērā apstrādātās informācijas veidu, privātumam radītais risks nepārprotami ir liels, jo liela daļa vāktās informācijas var būt ļoti sensitīva un pēc savākšanas būtu pieejama visiem IPS un personām, kuras no tiem mēģinātu iegūt informāciju. Turklāt šai informācijai var būt arī ļoti liela komerciāla vērtība. Šīm darbībām ir liels funkciju nobīdes risks, kā rezultātā savāktā informācija vairs netiktu lietota sākotnējos nolūkos, bet izmantota komerciālām vajadzībām vai citā neparedzētā nolūkā.

| 35. | Lai pareizi lietotu uzraudzības, pārbaudes un filtrēšanas paņēmienus, tiem jāatbilst piemērojamajiem datu aizsardzības un privātās dzīves neaizskaramības aizsardzības pasākumiem, kas nosaka veicamo darbību ierobežojumus un apstākļus. Turpmāk ir sniegts pārskats par piemērojamajiem aizsardzības pasākumiem saskaņā ar spēkā esošo ES tiesisko regulējumu datu aizsardzības un privātuma jomā. |
| --- | --- |

35.

Lai pareizi lietotu uzraudzības, pārbaudes un filtrēšanas paņēmienus, tiem jāatbilst piemērojamajiem datu aizsardzības un privātās dzīves neaizskaramības aizsardzības pasākumiem, kas nosaka veicamo darbību ierobežojumus un apstākļus. Turpmāk ir sniegts pārskats par piemērojamajiem aizsardzības pasākumiem saskaņā ar spēkā esošo ES tiesisko regulējumu datu aizsardzības un privātuma jomā.

V.   ES PRIVĀTĀS DZĪVES NEAIZSKARAMĪBAS UN DATU AIZSARDZĪBAS TIESISKĀ REGULĒJUMA PIEMĒROŠANA

| 36. | ES datu aizsardzības tiesiskais regulējums ir tehnoloģiski neitrāls, tāpēc tas nereglamentē tādus specifiskus pārbaudes paņēmienus kā iepriekš aprakstītie. E-privātuma direktīva reglamentē privātumu elektroniskās saziņas pakalpojumu jomā publiskos tīklos (parasti piekļuve internetam un telefonija) (26), bet Datu aizsardzības direktīva reglamentē datu apstrādi vispārīgi. Kopumā šis tiesiskais regulējums nosaka dažādus pienākumus, kas attiecas uz IPS, kuri apstrādā un uzrauga datplūsmas un saziņas datus. |
| --- | --- |

36.

ES datu aizsardzības tiesiskais regulējums ir tehnoloģiski neitrāls, tāpēc tas nereglamentē tādus specifiskus pārbaudes paņēmienus kā iepriekš aprakstītie. E-privātuma direktīva reglamentē privātumu elektroniskās saziņas pakalpojumu jomā publiskos tīklos (parasti piekļuve internetam un telefonija) (26), bet Datu aizsardzības direktīva reglamentē datu apstrādi vispārīgi. Kopumā šis tiesiskais regulējums nosaka dažādus pienākumus, kas attiecas uz IPS, kuri apstrādā un uzrauga datplūsmas un saziņas datus.

V.1.   Datplūsmas un satura datu apstrādes juridiskais pamatojums

| 37. | Saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem personas datu apstrādei kā šajā datplūsmas un saziņas datu apstrādes gadījumā ir vajadzīgs pietiekams juridisks pamatojums. Papildus šai vispārīgajai prasībai noteiktos gadījumos var būt spēkā specifiskas prasības. |
| --- | --- |

37.

Saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem personas datu apstrādei kā šajā datplūsmas un saziņas datu apstrādes gadījumā ir vajadzīgs pietiekams juridisks pamatojums. Papildus šai vispārīgajai prasībai noteiktos gadījumos var būt spēkā specifiskas prasības.

| 38. | Šajā gadījumā personiskie dati, ko apstrādā IPS, ir datplūsmas dati un saziņas saturs. Gan saziņas saturu, gan datplūsmas datus aizsargā sarakstes konfidencialitātes princips, ko garantē ECHR 8. pants un Hartas 7. un 8. pants. Konkrētāk, e-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktā “komunikāciju konfidencialitāte” ir ietverta prasība dalībvalstīm nodrošināt komunikāciju un saistītās informācijas par datu plūsmu konfidencialitāti ar publisko komunikāciju tīkla un publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumiem. Vienlaikus e-privātuma direktīvas 5. panta 1. punkts paredz, ka IPS zināmos apstākļos ar lietotāju piekrišanu drīkst apstrādāt datus par datu plūsmu un saziņas saturu. Šis noteikums ir formulēts, paredzot aizliegumu “komunikāciju un saistītās informācijas par datu plūsmu noklausīšanos, ierakstīšanu, uzglabāšanu vai cita veida aizturēšanu vai pārraudzību personām, kas nav lietotāji, bez attiecīgo lietotāju piekrišanas, izņemot gadījumus, kad to darīt ir ar likumu atļauts saskaņā ar 15. panta 1. punktu”. Šis noteikums ir sīkāk izskaidrots turpmāk. |
| --- | --- |

38.

Šajā gadījumā personiskie dati, ko apstrādā IPS, ir datplūsmas dati un saziņas saturs. Gan saziņas saturu, gan datplūsmas datus aizsargā sarakstes konfidencialitātes princips, ko garantē ECHR 8. pants un Hartas 7. un 8. pants. Konkrētāk, e-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktā “komunikāciju konfidencialitāte” ir ietverta prasība dalībvalstīm nodrošināt komunikāciju un saistītās informācijas par datu plūsmu konfidencialitāti ar publisko komunikāciju tīkla un publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumiem. Vienlaikus e-privātuma direktīvas 5. panta 1. punkts paredz, ka IPS zināmos apstākļos ar lietotāju piekrišanu drīkst apstrādāt datus par datu plūsmu un saziņas saturu. Šis noteikums ir formulēts, paredzot aizliegumu “komunikāciju un saistītās informācijas par datu plūsmu noklausīšanos, ierakstīšanu, uzglabāšanu vai cita veida aizturēšanu vai pārraudzību personām, kas nav lietotāji, bez attiecīgo lietotāju piekrišanas, izņemot gadījumus, kad to darīt ir ar likumu atļauts saskaņā ar 15. panta 1. punktu”. Šis noteikums ir sīkāk izskaidrots turpmāk.

| 39. | Papildus attiecīgo lietotāju piekrišanai E-privātuma direktīva paredz citu pamatojumu, kas padara likumīgu IPS veiktu datu apstrādi par datplūsmu un saziņu. Piemērojamais datu apstrādes juridiskais pamatojums šajā gadījumā ir i) pakalpojuma sniegšana; ii) pakalpojuma drošības aizsardzība un iii) pārblīves mazināšana. Citi iespējamie pamatojuma veidi, kas padara likumīgu pārvaldības politiku, kura pamatota uz datiem par datplūsmu vai saziņas datiem, ir turpmāk apspriesti iv) apakšpunktā. |
| --- | --- |

39.

Papildus attiecīgo lietotāju piekrišanai E-privātuma direktīva paredz citu pamatojumu, kas padara likumīgu IPS veiktu datu apstrādi par datplūsmu un saziņu. Piemērojamais datu apstrādes juridiskais pamatojums šajā gadījumā ir i) pakalpojuma sniegšana; ii) pakalpojuma drošības aizsardzība un iii) pārblīves mazināšana. Citi iespējamie pamatojuma veidi, kas padara likumīgu pārvaldības politiku, kura pamatota uz datiem par datplūsmu vai saziņas datiem, ir turpmāk apspriesti iv) apakšpunktā.

i)   ar pakalpojumu sniegšanu saistītais juridiskais pamatojums

| 40. | Kā parādīts IV iedaļā, IPS apstrādā IP galvenēs ietverto informāciju, lai maršrutētu katru IP paketi uz tās galamērķi. E-privātuma direktīvas 6. panta 1. un 2. punkts atļauj apstrādāt datus par datplūsmu, lai nodrošinātu saziņu. Tādējādi IPS drīkst apstrādāt informāciju, kas ir vajadzīga, lai sniegtu pakalpojumu. |
| --- | --- |

40.

Kā parādīts IV iedaļā, IPS apstrādā IP galvenēs ietverto informāciju, lai maršrutētu katru IP paketi uz tās galamērķi. E-privātuma direktīvas 6. panta 1. un 2. punkts atļauj apstrādāt datus par datplūsmu, lai nodrošinātu saziņu. Tādējādi IPS drīkst apstrādāt informāciju, kas ir vajadzīga, lai sniegtu pakalpojumu.

ii)   ar pakalpojuma drošības aizsardzību saistītais juridiskais pamatojums

| 41. | Atbilstīgi E-privātuma direktīvas 4. pantam IPS ir vispārējs pienākums veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību. Lai filtrētu vīrusus, var būt jāapstrādā gan IP galvenes, gan IP vērtums. Ņemot vērā to, ka E-privātuma direktīvas 4. pants pieprasa, lai IPS garantētu to tīkla drošību, šis noteikums padara likumīgus pārbaudes paņēmienus, kas pamatoti uz IP galveņu un satura pārbaudi un kas ir paredzēti tieši šāda mērķa sasniegšanai. Praksē tas nozīmē, ka IPS, atbilstoši proporcionalitātes principa paredzētajiem ierobežojumiem skatīt V.3. iedaļu), drīkst uzraudzīt un filtrēt saziņas datus, lai apkarotu vīrusus un nodrošinātu tīkla vispārējo drošību (27). |
| --- | --- |

41.

Atbilstīgi E-privātuma direktīvas 4. pantam IPS ir vispārējs pienākums veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu savu pakalpojumu drošību. Lai filtrētu vīrusus, var būt jāapstrādā gan IP galvenes, gan IP vērtums. Ņemot vērā to, ka E-privātuma direktīvas 4. pants pieprasa, lai IPS garantētu to tīkla drošību, šis noteikums padara likumīgus pārbaudes paņēmienus, kas pamatoti uz IP galveņu un satura pārbaudi un kas ir paredzēti tieši šāda mērķa sasniegšanai. Praksē tas nozīmē, ka IPS, atbilstoši proporcionalitātes principa paredzētajiem ierobežojumiem skatīt V.3. iedaļu), drīkst uzraudzīt un filtrēt saziņas datus, lai apkarotu vīrusus un nodrošinātu tīkla vispārējo drošību (27).

iii)   ar pārblīves seku mazināšanu saistītais juridiskais pamatojums

| 42. | Šī juridiskā pamatojuma motivācija ir atrodama E-privātuma direktīvas 22. apsvērumā, kas izskaidro 5. panta 1. punktā paredzēto aizliegumu uzglabāt saziņas datus. Šis noteikums neaizliedz automātisku, pastarpinātu un īslaicīgu uzglabāšanu, ciktāl tās vienīgais nolūks ir nodrošināt datu pārraidi, tā nav ilgāka, nekā vajadzīgs datu pārraides un datplūsmas pārvaldības nodrošināšanai, un tiek saglabāta saziņas konfidencialitātes garantija. |
| --- | --- |

42.

Šī juridiskā pamatojuma motivācija ir atrodama E-privātuma direktīvas 22. apsvērumā, kas izskaidro 5. panta 1. punktā paredzēto aizliegumu uzglabāt saziņas datus. Šis noteikums neaizliedz automātisku, pastarpinātu un īslaicīgu uzglabāšanu, ciktāl tās vienīgais nolūks ir nodrošināt datu pārraidi, tā nav ilgāka, nekā vajadzīgs datu pārraides un datplūsmas pārvaldības nodrošināšanai, un tiek saglabāta saziņas konfidencialitātes garantija.

| 43. | Pārblīves gadījumā rodas jautājums, vai IPS var apsvērt iespēju pēc nejaušības principa atmest vai aizkavēt datplūsmu vai palēnināt saziņu, kas nav atkarīga no nodrošināšanas laika, piemēram, vienādranga datu apmaiņas vai e-pasta saziņas datplūsmu, lai nodrošinātu, piemēram, balss datplūsmas pieņemamu kvalitāti. |
| --- | --- |

43.

Pārblīves gadījumā rodas jautājums, vai IPS var apsvērt iespēju pēc nejaušības principa atmest vai aizkavēt datplūsmu vai palēnināt saziņu, kas nav atkarīga no nodrošināšanas laika, piemēram, vienādranga datu apmaiņas vai e-pasta saziņas datplūsmu, lai nodrošinātu, piemēram, balss datplūsmas pieņemamu kvalitāti.

| 44. | Ņemot vērā sabiedrības vispārējo ieinteresētību, lai tai tiktu garantēts lietojams sakaru tīkls, IPS var argumentēt, ka datplūsmas prioritāšu noteikšana vai droselēšana, lai risinātu pārblīves problēmu, ir likumīgs pasākums, kas ir vajadzīgs, lai pienācīgi sniegtu pakalpojumus. Tas nozīmē, ka šajos gadījumos un šajā nolūkā personisko datu apstrādei būtu vispārējs juridisks pamatojums, un nebūtu vajadzīga atsevišķa lietotāju piekrišana. |
| --- | --- |

44.

Ņemot vērā sabiedrības vispārējo ieinteresētību, lai tai tiktu garantēts lietojams sakaru tīkls, IPS var argumentēt, ka datplūsmas prioritāšu noteikšana vai droselēšana, lai risinātu pārblīves problēmu, ir likumīgs pasākums, kas ir vajadzīgs, lai pienācīgi sniegtu pakalpojumus. Tas nozīmē, ka šajos gadījumos un šajā nolūkā personisko datu apstrādei būtu vispārējs juridisks pamatojums, un nebūtu vajadzīga atsevišķa lietotāju piekrišana.

| 45. | Vienlaikus spēja šādi iejaukties nav neierobežota. Ja IPS ir jāpārbauda saziņa, no konfidencialitātes viedokļa un stingri piemērojot proporcionalitātes principu, lai sasniegtu šo mērķi, tiem jāizmanto metode ar vismazāko iespējamo iejaukšanās pakāpi (izvairoties no pakešu padziļinātas pārbaudes), un viņi drīkst šo metodi izmantot tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu pārblīvi. |
| --- | --- |

45.

Vienlaikus spēja šādi iejaukties nav neierobežota. Ja IPS ir jāpārbauda saziņa, no konfidencialitātes viedokļa un stingri piemērojot proporcionalitātes principu, lai sasniegtu šo mērķi, tiem jāizmanto metode ar vismazāko iespējamo iejaukšanās pakāpi (izvairoties no pakešu padziļinātas pārbaudes), un viņi drīkst šo metodi izmantot tikai tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu pārblīvi.

iv)   ar citiem nolūkiem saistītas datu apstrādes juridiskais pamatojums

| 46. | IPS, iespējams, vēlēsies pārbaudīt datus par datplūsmu un saziņas datus citos nolūkos, piemēram, lai piedāvātu specializētu abonementu (piemēram, abonementu, kas ierobežo piekļuvi vienādranga datu apmaiņai, vai abonementu ar lielāku savienojuma ātrumu noteiktām lietotnēm). Pārbaudīt un turpmāk izmantot datus par datplūsmu un saziņas datus citos nolūkos, nevis lai sniegtu pakalpojumu vai nodrošinātu tā drošību un novērstu pārblīvi, ir atļauts tikai saskaņā ar stingriem noteikumiem atbilstoši tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

46.

IPS, iespējams, vēlēsies pārbaudīt datus par datplūsmu un saziņas datus citos nolūkos, piemēram, lai piedāvātu specializētu abonementu (piemēram, abonementu, kas ierobežo piekļuvi vienādranga datu apmaiņai, vai abonementu ar lielāku savienojuma ātrumu noteiktām lietotnēm). Pārbaudīt un turpmāk izmantot datus par datplūsmu un saziņas datus citos nolūkos, nevis lai sniegtu pakalpojumu vai nodrošinātu tā drošību un novērstu pārblīvi, ir atļauts tikai saskaņā ar stingriem noteikumiem atbilstoši tiesiskajam regulējumam.

| 47. | Tiesiskais regulējums ir galvenokārt E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punkts, kurā pieprasīts iegūt attiecīgo lietotāju piekrišanu, lai noklausītos, ierakstītu, uzglabātu vai citādi aizturētu vai pārraudzītu saziņas un saistītās datplūsmas datus. Praksē tas nozīmē, ka, lai atbilstoši 5. panta 1. punktam padarītu likumīgu datplūsmas vai saziņas datu apstrādi, ir vajadzīga saziņā iesaistīto lietotāju piekrišana. |
| --- | --- |

47.

Tiesiskais regulējums ir galvenokārt E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punkts, kurā pieprasīts iegūt attiecīgo lietotāju piekrišanu, lai noklausītos, ierakstītu, uzglabātu vai citādi aizturētu vai pārraudzītu saziņas un saistītās datplūsmas datus. Praksē tas nozīmē, ka, lai atbilstoši 5. panta 1. punktam padarītu likumīgu datplūsmas vai saziņas datu apstrādi, ir vajadzīga saziņā iesaistīto lietotāju piekrišana.

| 48. | Kā izskaidrots iepriekš, pārbaudes un filtrēšanas paņēmieni ir pamatoti uz IP galveņu pārbaudi, kurās ir dati par datplūsmu, vai uz pakešu padziļinātu pārbaudi, pārbaudot IP vērtumus, kuros ir saziņas dati. Tāpēc principā šādu paņēmienu lietošana citos nolūkos, nevis lai sniegtu pakalpojumu vai nodrošinātu tā drošību, būtu aizliegta, ja nav likumīga pamatojuma, kas atļautu veikt datu apstrādi, piemēram, iegūta piekrišana (5. panta 1. punkts). 5. panta 1. punkts tiktu piemērots, piemēram, ja IPS izlemtu piedāvāt klientiem piekļuvi internetam par zemāku tarifu, pretī saņemot tiesības rādīt paradumorientētas reklāmas, to nodrošināšanai izmantojot pakešu padziļināto pārbaudi, respektīvi, saziņas datus. Tāpēc saskaņā ar 5. panta 1. punktu ir jāiegūst īsta, konkrēta un apzināta piekrišana. |
| --- | --- |

48.

Kā izskaidrots iepriekš, pārbaudes un filtrēšanas paņēmieni ir pamatoti uz IP galveņu pārbaudi, kurās ir dati par datplūsmu, vai uz pakešu padziļinātu pārbaudi, pārbaudot IP vērtumus, kuros ir saziņas dati. Tāpēc principā šādu paņēmienu lietošana citos nolūkos, nevis lai sniegtu pakalpojumu vai nodrošinātu tā drošību, būtu aizliegta, ja nav likumīga pamatojuma, kas atļautu veikt datu apstrādi, piemēram, iegūta piekrišana (5. panta 1. punkts). 5. panta 1. punkts tiktu piemērots, piemēram, ja IPS izlemtu piedāvāt klientiem piekļuvi internetam par zemāku tarifu, pretī saņemot tiesības rādīt paradumorientētas reklāmas, to nodrošināšanai izmantojot pakešu padziļināto pārbaudi, respektīvi, saziņas datus. Tāpēc saskaņā ar 5. panta 1. punktu ir jāiegūst īsta, konkrēta un apzināta piekrišana.

| 49. | Turklāt E-privātuma direktīvas 6. pantā “Informācija par datu plūsmu” ir paredzēti daži noteikumi, kas attiecas īpaši uz datiem par datu plūsmu. Konkrētāk, tajā ir paredzēta iespēja IPS apstrādāt datus par datplūsmu, pamatojoties uz lietotāju piekrišanu, lai saņemtu pievienotās vērtības pakalpojumus (28). Šajā noteikumā ir ietverta 5. panta 1. punktā paredzētā prasība iegūt piekrišanu, ja ir paredzēts apstrādāt datus par datplūsmu. |
| --- | --- |

49.

Turklāt E-privātuma direktīvas 6. pantā “Informācija par datu plūsmu” ir paredzēti daži noteikumi, kas attiecas īpaši uz datiem par datu plūsmu. Konkrētāk, tajā ir paredzēta iespēja IPS apstrādāt datus par datplūsmu, pamatojoties uz lietotāju piekrišanu, lai saņemtu pievienotās vērtības pakalpojumus (28). Šajā noteikumā ir ietverta 5. panta 1. punktā paredzētā prasība iegūt piekrišanu, ja ir paredzēts apstrādāt datus par datplūsmu.

| 50. | Praksē, iespējams, vienmēr nebūs viegli noteikt, piemēram, kuros gadījumos ir vajadzīga piekrišana un kuros gadījumos tīkla drošības apsvērumi padara apstrādi likumīgu, jo īpaši, ja pārbaudes paņēmieniem ir divējādi mērķi (piemēram, novērst pārblīvi un sniegt pievienotās vērtības pakalpojumus). Jāuzsver, ka piekrišanu nevar uzskatīt par vienkāršu un sistēmisku ceļu uz atbilstību datu aizsardzības principiem. |
| --- | --- |

50.

Praksē, iespējams, vienmēr nebūs viegli noteikt, piemēram, kuros gadījumos ir vajadzīga piekrišana un kuros gadījumos tīkla drošības apsvērumi padara apstrādi likumīgu, jo īpaši, ja pārbaudes paņēmieniem ir divējādi mērķi (piemēram, novērst pārblīvi un sniegt pievienotās vērtības pakalpojumus). Jāuzsver, ka piekrišanu nevar uzskatīt par vienkāršu un sistēmisku ceļu uz atbilstību datu aizsardzības principiem.

| 51. | Tiesiskā regulējuma piemērošanas jomā, konkrētāk, attiecībā uz dažādajiem iepriekš aprakstītajiem aspektiem, trūkst pieredzes. Šajā jomā ir vajadzīgas papildu vadlīnijas, kā turpmāk aprakstīts VI iedaļā. Turklāt ir vēl citi ar piekrišanas iegūšanu saistīti svarīgi aspekti, kam arī vajadzīga īpaša uzmanība. Šie aspekti ir aprakstīti turpmāk. |
| --- | --- |

51.

Tiesiskā regulējuma piemērošanas jomā, konkrētāk, attiecībā uz dažādajiem iepriekš aprakstītajiem aspektiem, trūkst pieredzes. Šajā jomā ir vajadzīgas papildu vadlīnijas, kā turpmāk aprakstīts VI iedaļā. Turklāt ir vēl citi ar piekrišanas iegūšanu saistīti svarīgi aspekti, kam arī vajadzīga īpaša uzmanība. Šie aspekti ir aprakstīti turpmāk.

V.2.   Ar apzinātas piekrišanas kā juridiska pamata sniegšanu saistītie jautājumi

| 52. | E-privātuma direktīvas 5. un 6. pantā prasītā piekrišana nozīmē to pašu, ko datu subjekta piekrišana, kā definēts un turpmāk precizēts Direktīvā 95/46/EK (29). Saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvas 2. panta h) apakšpunktu datu subjekta piekrišana ir “jebkurš labprātīgi sniegts šīs personas vēlmju konkrēts un paziņots norādījumu, ar kuru datu subjekts izsaka savu piekrišanu uz viņu attiecināmu personas datu apstrādei”. Piekrišanas lomu un prasības tās spēkā esamībai nesen savā atzinumā 15/2011 par piekrišanu (30) apskatīja 29. panta darba grupa. |
| --- | --- |

52.

E-privātuma direktīvas 5. un 6. pantā prasītā piekrišana nozīmē to pašu, ko datu subjekta piekrišana, kā definēts un turpmāk precizēts Direktīvā 95/46/EK (29). Saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvas 2. panta h) apakšpunktu datu subjekta piekrišana ir “jebkurš labprātīgi sniegts šīs personas vēlmju konkrēts un paziņots norādījumu, ar kuru datu subjekts izsaka savu piekrišanu uz viņu attiecināmu personas datu apstrādei”. Piekrišanas lomu un prasības tās spēkā esamībai nesen savā atzinumā 15/2011 par piekrišanu (30) apskatīja 29. panta darba grupa.

| 53. | Tāpēc IPS, kas pieprasa lietotāju piekrišanu datplūsmas pārbaudei un filtrēšanai, jānodrošina, lai piekrišana būtu labprātīga un konkrēta, un tai jābūt pilnībā apzinātam personas vēlmju norādījumam, ar ko tā izsaka savu piekrišanu uz viņu attiecināmu personas datu apstrādei. To atkārtoti apstiprina E-privātuma direktīvas 17. apsvērums: “(...) Piekrišanu var sniegt ar jebkuru pienācīgu metodi, kas ļauj lietotājam brīvi sniegt konkrētu un informētu norādi par savu vēlmi, tostarp atzīmēšanu ar ķeksīti interneta tīmekļa vietnē.” Turpmāk izklāstīti daži praktiski piemēri tam, ko šajā kontekstā nozīmē labprātīga, konkrēta un apzināta piekrišana. |
| --- | --- |

53.

Tāpēc IPS, kas pieprasa lietotāju piekrišanu datplūsmas pārbaudei un filtrēšanai, jānodrošina, lai piekrišana būtu labprātīga un konkrēta, un tai jābūt pilnībā apzinātam personas vēlmju norādījumam, ar ko tā izsaka savu piekrišanu uz viņu attiecināmu personas datu apstrādei. To atkārtoti apstiprina E-privātuma direktīvas 17. apsvērums: “(...) Piekrišanu var sniegt ar jebkuru pienācīgu metodi, kas ļauj lietotājam brīvi sniegt konkrētu un informētu norādi par savu vēlmi, tostarp atzīmēšanu ar ķeksīti interneta tīmekļa vietnē.” Turpmāk izklāstīti daži praktiski piemēri tam, ko šajā kontekstā nozīmē labprātīga, konkrēta un apzināta piekrišana.

Piekrišana: labprātīgs, konkrēts un apzināts vēlmju norādījums

| 54. | Labprātīga piekrišana. Lietotājiem nedrīkstētu uzlikt ierobežojumus, kas saista piekrišanu ar to interneta pakalpojumu abonēšanu, kuru tie vēlas. |
| --- | --- |

54.

Labprātīga piekrišana. Lietotājiem nedrīkstētu uzlikt ierobežojumus, kas saista piekrišanu ar to interneta pakalpojumu abonēšanu, kuru tie vēlas.

| 55. | Personas piekrišana nebūtu sniegta labprātīgi, ja, lai saņemtu sakaru pakalpojumus, tiem būtu jāpiekrīt viņu saziņas datu uzraudzībai. Šī situācija būtu vēl uzskatāmāka, ja visi pakalpojumu sniedzēji noteiktā tirgū veiktu datplūsmas pārvaldību citos nolūkos, ne tikai lai nodrošinātu tīkla drošību. Vienīgā alternatīva būtu vispār neabonēt interneta pakalpojumus. Ņemot vērā to, ka internets ir kļuvis par būtisku instrumentu gan darba vajadzībām, gan brīvā laika pavadīšanas vajadzībām, interneta pakalpojumu neabonēšana nav uzskatāma par pilnvērtīgu alternatīvu. Rezultātā personām nebūtu reālas izvēles, t. i., tās nevarētu labprātīgi dot piekrišanu (31). |
| --- | --- |

55.

Personas piekrišana nebūtu sniegta labprātīgi, ja, lai saņemtu sakaru pakalpojumus, tiem būtu jāpiekrīt viņu saziņas datu uzraudzībai. Šī situācija būtu vēl uzskatāmāka, ja visi pakalpojumu sniedzēji noteiktā tirgū veiktu datplūsmas pārvaldību citos nolūkos, ne tikai lai nodrošinātu tīkla drošību. Vienīgā alternatīva būtu vispār neabonēt interneta pakalpojumus. Ņemot vērā to, ka internets ir kļuvis par būtisku instrumentu gan darba vajadzībām, gan brīvā laika pavadīšanas vajadzībām, interneta pakalpojumu neabonēšana nav uzskatāma par pilnvērtīgu alternatīvu. Rezultātā personām nebūtu reālas izvēles, t. i., tās nevarētu labprātīgi dot piekrišanu (31).

| 56. | EDAU uzskata, ka ir nepārprotami vajadzīgs, lai Komisija un valstu iestādes uzraudzītu tirgu, jo īpaši, lai pārliecinātos, vai šī tendence, t. i., telesakaru pakalpojumu saistīšana ar saziņas pārraudzību, nekļūst vispārēja. Pakalpojumu sniedzējiem jāpiedāvā alternatīvi pakalpojumi, tostarp interneta pieslēgums, kas nav pakļauts datplūsmas pārvaldībai, neradot privātpersonām lielākas izmaksas. |
| --- | --- |

56.

EDAU uzskata, ka ir nepārprotami vajadzīgs, lai Komisija un valstu iestādes uzraudzītu tirgu, jo īpaši, lai pārliecinātos, vai šī tendence, t. i., telesakaru pakalpojumu saistīšana ar saziņas pārraudzību, nekļūst vispārēja. Pakalpojumu sniedzējiem jāpiedāvā alternatīvi pakalpojumi, tostarp interneta pieslēgums, kas nav pakļauts datplūsmas pārvaldībai, neradot privātpersonām lielākas izmaksas.

| 57. | Konkrēta piekrišana. Prasība, lai piekrišana būtu konkrēta šajā gadījumā nozīmē, ka IPS ir jāiegūst skaidra un izteikta piekrišana datplūsmas un saziņas uzraudzībai. Pēc 29. panta darba grupas domām, “... lai piekrišana būtu konkrēta, tai jābūt saprotamai: tai skaidri jānorāda uz datu apstrādes apjomu un sekām. Tā nedrīkst attiekties uz vispārīgu apstrādes darbību kopu. Citiem vārdiem, tas nozīmē, ka piekrišanai jābūt spēkā ierobežotā kontekstā.” Konkrētu piekrišanu visticamāk nevarēs iegūt, ja piekrišana datplūsmas un saziņas datu pārbaudei ir “apvienota” ar vispārīgu piekrišanu pakalpojumu abonēšanai. Lai piekrišana būtu konkrēta, tās iegūšanai ir mērķtiecīgi jāizmanto specifisks līdzeklis, piemēram, specifiska piekrišanas veidlapa vai atsevišķs lodziņš, kas skaidri paredzēts tam, lai sniegtu piekrišanu datu uzraudzībai (nevis vienkārši iekļaujot informāciju līguma vispārīgajos nosacījumos un pieprasot parakstīt piedāvāto līgumu). |
| --- | --- |

57.

Konkrēta piekrišana. Prasība, lai piekrišana būtu konkrēta šajā gadījumā nozīmē, ka IPS ir jāiegūst skaidra un izteikta piekrišana datplūsmas un saziņas uzraudzībai. Pēc 29. panta darba grupas domām, “... lai piekrišana būtu konkrēta, tai jābūt saprotamai: tai skaidri jānorāda uz datu apstrādes apjomu un sekām. Tā nedrīkst attiekties uz vispārīgu apstrādes darbību kopu. Citiem vārdiem, tas nozīmē, ka piekrišanai jābūt spēkā ierobežotā kontekstā.” Konkrētu piekrišanu visticamāk nevarēs iegūt, ja piekrišana datplūsmas un saziņas datu pārbaudei ir “apvienota” ar vispārīgu piekrišanu pakalpojumu abonēšanai. Lai piekrišana būtu konkrēta, tās iegūšanai ir mērķtiecīgi jāizmanto specifisks līdzeklis, piemēram, specifiska piekrišanas veidlapa vai atsevišķs lodziņš, kas skaidri paredzēts tam, lai sniegtu piekrišanu datu uzraudzībai (nevis vienkārši iekļaujot informāciju līguma vispārīgajos nosacījumos un pieprasot parakstīt piedāvāto līgumu).

| 58. | Apzināta piekrišana. Lai piekrišana būtu spēkā, tai jābūt apzinātai. Vajadzība iepriekš sniegt pietiekamu informāciju izriet ne tikai no E-privātuma un Datu aizsardzības direktīvas, bet arī no Universālo pakalpojumu direktīvas, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/136/EK (32), 20. un 21. pantā. Informācijas un piekrišanas vajadzība tika skaidri apstiprināta Direktīvas 2009/136/EK 28. apsvērumā: “lietotāji jebkurā gadījumā būtu pilnībā jāinformē par jebkādiem ierobežojošiem apstākļiem, ko elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantošanas jomā nosaka tīkla operators un/vai pakalpojumu sniedzējs. Šādā informācijā pēc pakalpojumu sniedzēja ieskatiem būtu jāprecizē vai nu attiecīgā satura, lietotnes vai pakalpojuma veids, vai atsevišķas lietotnes vai pakalpojumi, vai arī abi minētie.” Tajā turpmāk noteikts: “Atkarībā no izmantotās tehnoloģijas un ierobežojuma veida šādu ierobežojumu piemērošanai var būt vajadzīga patērētāju piekrišana saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK”. |
| --- | --- |

58.

Apzināta piekrišana. Lai piekrišana būtu spēkā, tai jābūt apzinātai. Vajadzība iepriekš sniegt pietiekamu informāciju izriet ne tikai no E-privātuma un Datu aizsardzības direktīvas, bet arī no Universālo pakalpojumu direktīvas, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/136/EK (32), 20. un 21. pantā. Informācijas un piekrišanas vajadzība tika skaidri apstiprināta Direktīvas 2009/136/EK 28. apsvērumā: “lietotāji jebkurā gadījumā būtu pilnībā jāinformē par jebkādiem ierobežojošiem apstākļiem, ko elektronisko komunikāciju pakalpojumu izmantošanas jomā nosaka tīkla operators un/vai pakalpojumu sniedzējs. Šādā informācijā pēc pakalpojumu sniedzēja ieskatiem būtu jāprecizē vai nu attiecīgā satura, lietotnes vai pakalpojuma veids, vai atsevišķas lietotnes vai pakalpojumi, vai arī abi minētie.” Tajā turpmāk noteikts: “Atkarībā no izmantotās tehnoloģijas un ierobežojuma veida šādu ierobežojumu piemērošanai var būt vajadzīga patērētāju piekrišana saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK”.

| 59. | Ņemot vērā šo uzraudzības paņēmienu sarežģītību, jēgpilnas iepriekšējas informācijas sniegšana ir viens no sarežģītākajiem uzdevumiem, kas jāveic, lai iegūtu derīgu piekrišanu. Patērētājus jāinformē tā, lai viņi varētu izprast, kāda informācija tiek apstrādāta, kā tā tiek lietota, un šo darbību ietekmi uz lietojamību un ar paņēmienu saistīto iejaukšanās potenciālu privātajā dzīvē. |
| --- | --- |

59.

Ņemot vērā šo uzraudzības paņēmienu sarežģītību, jēgpilnas iepriekšējas informācijas sniegšana ir viens no sarežģītākajiem uzdevumiem, kas jāveic, lai iegūtu derīgu piekrišanu. Patērētājus jāinformē tā, lai viņi varētu izprast, kāda informācija tiek apstrādāta, kā tā tiek lietota, un šo darbību ietekmi uz lietojamību un ar paņēmienu saistīto iejaukšanās potenciālu privātajā dzīvē.

| 60. | Tas nozīmē, ka informācijai jābūt ne tikai skaidrai un parastam lietotājam saprotamai, bet informācija arī jāsniedz personām tieši un uzskatāmi, lai to nevarētu neievērot. |
| --- | --- |

60.

Tas nozīmē, ka informācijai jābūt ne tikai skaidrai un parastam lietotājam saprotamai, bet informācija arī jāsniedz personām tieši un uzskatāmi, lai to nevarētu neievērot.

| 61. | Norādījums par vēlmēm. Piemērojamais tiesiskais regulējums pieprasa, lai, dodot piekrišanu, lietotājs veiktu apstiprinošu darbību, kas norādītu uz viņa/viņas piekrišanu. Netieša piekrišana šai prasībai neatbilst. Šī prasība arī apstiprina vajadzību izmantot īpaši atvēlētu līdzekli, lai iegūtu piekrišanu tam, ka IPS pārbauda datplūsmas un saziņas datus, piemērojot datplūsmas pārvaldības politiku. 29. panta darba grupa savā nesenajā atzinumā par piekrišanu uzsvēra vajadzību nodrošināt detalizētību attiecībā uz dažādajiem datu apstrādes elementiem, iegūstot piekrišanu. |
| --- | --- |

61.

Norādījums par vēlmēm. Piemērojamais tiesiskais regulējums pieprasa, lai, dodot piekrišanu, lietotājs veiktu apstiprinošu darbību, kas norādītu uz viņa/viņas piekrišanu. Netieša piekrišana šai prasībai neatbilst. Šī prasība arī apstiprina vajadzību izmantot īpaši atvēlētu līdzekli, lai iegūtu piekrišanu tam, ka IPS pārbauda datplūsmas un saziņas datus, piemērojot datplūsmas pārvaldības politiku. 29. panta darba grupa savā nesenajā atzinumā par piekrišanu uzsvēra vajadzību nodrošināt detalizētību attiecībā uz dažādajiem datu apstrādes elementiem, iegūstot piekrišanu.

| 62. | Var argumentēt, ka, ja saziņā iesaistītās personas nevēlas, lai IPS to pārtvertu ar nolūku piemērot datplūsmas pārvaldības politiku, tās jebkurā laikā var saziņu šifrēt. Šo pieeju var uzskatīt par praktiski noderīgu, tomēr, lai to izdarītu, ir vajadzīga zināma piepūle un tehniskās zināšanas, un to nevar uzskatīt par līdzīgu labprātīgai, konkrētai un apzinātai piekrišanai. Turklāt šifrēšanas paņēmienu lietošana negarantē saziņas pilnīgu konfidencialitāti, jo IPS varēs piekļūt vismaz IP galvenēs ietvertajai informācijai, lai maršrutētu saziņu, tātad varēs arī veikt statistisku analīzi. |
| --- | --- |

62.

Var argumentēt, ka, ja saziņā iesaistītās personas nevēlas, lai IPS to pārtvertu ar nolūku piemērot datplūsmas pārvaldības politiku, tās jebkurā laikā var saziņu šifrēt. Šo pieeju var uzskatīt par praktiski noderīgu, tomēr, lai to izdarītu, ir vajadzīga zināma piepūle un tehniskās zināšanas, un to nevar uzskatīt par līdzīgu labprātīgai, konkrētai un apzinātai piekrišanai. Turklāt šifrēšanas paņēmienu lietošana negarantē saziņas pilnīgu konfidencialitāti, jo IPS varēs piekļūt vismaz IP galvenēs ietvertajai informācijai, lai maršrutētu saziņu, tātad varēs arī veikt statistisku analīzi.

| 63. | Saskaņā ar E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktu, piekrišana jāiegūst no attiecīgajiem lietotājiem. Daudzos gadījumos lietotājs un abonents būs viena un tā pati persona, tādējādi piekrišanu var iegūt telesakaru pakalpojuma abonēšanas brīdī. Citos gadījumos, tostarp tādos, kuros iesaistītas vairākas personas, attiecīgo lietotāju piekrišana jāiegūst atsevišķi. No tā izriet turpmāk apspriestie praktiskie jautājumi. |
| --- | --- |

63.

Saskaņā ar E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktu, piekrišana jāiegūst no attiecīgajiem lietotājiem. Daudzos gadījumos lietotājs un abonents būs viena un tā pati persona, tādējādi piekrišanu var iegūt telesakaru pakalpojuma abonēšanas brīdī. Citos gadījumos, tostarp tādos, kuros iesaistītas vairākas personas, attiecīgo lietotāju piekrišana jāiegūst atsevišķi. No tā izriet turpmāk apspriestie praktiskie jautājumi.

Visu attiecīgo lietotāju piekrišana

| 64. | Direktīvas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka, lai apstrādi padarītu likumīgu, vajadzīga lietotāju piekrišana. Tā jāiegūst no visiem saziņā iesaistītajiem lietotājiem. Šīs prasības motivācija ir tāda, ka saziņa parasti attiecas vismaz uz divām personām (sūtītājs un saņēmējs). Piemēram, ja IPS skenē IP vērtumus, kas attiecas uz e-pasta ziņojumu, viņš pārbauda informāciju, kas attiecas gan uz e-pasta ziņojuma sūtītāju, gan saņēmēju. |
| --- | --- |

64.

Direktīvas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka, lai apstrādi padarītu likumīgu, vajadzīga lietotāju piekrišana. Tā jāiegūst no visiem saziņā iesaistītajiem lietotājiem. Šīs prasības motivācija ir tāda, ka saziņa parasti attiecas vismaz uz divām personām (sūtītājs un saņēmējs). Piemēram, ja IPS skenē IP vērtumus, kas attiecas uz e-pasta ziņojumu, viņš pārbauda informāciju, kas attiecas gan uz e-pasta ziņojuma sūtītāju, gan saņēmēju.

| 65. | Uzraugot un pārtverot datplūsmu un saziņu (piemēram, daļu tīmekļa datplūsmas), IPS var pietikt ar lietotāja, tas ir, abonenta, piekrišanu. Tas tāpēc, ka otru saziņas pusi, šajā gadījumā, apmeklētu tīmekļa vietni, nevar uzskatīt par “attiecīgu lietotāju” (33). Tomēr situācija kļūst sarežģītāka, ja šāda uzraudzība ietver e-pasta ziņojumu satura pārbaudi, tādējādi, e-pasta ziņojuma sūtītāja un saņēmēja personisko informāciju, kam abiem var nebūt līgumattiecības ar vienu un to pašu IPS. Šādos gadījumos IPS apstrādātu lietotāju, kas nav tā klienti, personas datus (vārds, e-pasta adrese un iespējami sensitīvi saziņas satura dati). No praktiskā viedokļa šādu personu piekrišanu var būt grūtāk iegūt, jo tas jādara katrā gadījumā individuāli, nevis slēdzot līgumu par telesakaru pakalpojumu sniegšanu. Nav arī reālistiski pieņemt, ka abonenta piekrišana ir sniegta arī citu lietotāju vārdā, piemēram, kā bieži ir privātās mājsaimniecībās. |
| --- | --- |

65.

Uzraugot un pārtverot datplūsmu un saziņu (piemēram, daļu tīmekļa datplūsmas), IPS var pietikt ar lietotāja, tas ir, abonenta, piekrišanu. Tas tāpēc, ka otru saziņas pusi, šajā gadījumā, apmeklētu tīmekļa vietni, nevar uzskatīt par “attiecīgu lietotāju” (33). Tomēr situācija kļūst sarežģītāka, ja šāda uzraudzība ietver e-pasta ziņojumu satura pārbaudi, tādējādi, e-pasta ziņojuma sūtītāja un saņēmēja personisko informāciju, kam abiem var nebūt līgumattiecības ar vienu un to pašu IPS. Šādos gadījumos IPS apstrādātu lietotāju, kas nav tā klienti, personas datus (vārds, e-pasta adrese un iespējami sensitīvi saziņas satura dati). No praktiskā viedokļa šādu personu piekrišanu var būt grūtāk iegūt, jo tas jādara katrā gadījumā individuāli, nevis slēdzot līgumu par telesakaru pakalpojumu sniegšanu. Nav arī reālistiski pieņemt, ka abonenta piekrišana ir sniegta arī citu lietotāju vārdā, piemēram, kā bieži ir privātās mājsaimniecībās.

| 66. | Šajā kontekstā EDAU uzskata, ka IPS jāievēro spēkā esošās juridiskās prasības, un jāīsteno politika, kas neietver informācijas uzraudzību un pārbaudi. Tas ir vēl būtiskāk attiecībā uz sakaru pakalpojumiem, kas ietver trešās personas, kuras nevar sniegt piekrišanu informācijas uzraudzībai, jo īpaši attiecībā uz nosūtītajiem un saņemtajiem e-pasta ziņojumiem (šī situācija neattiecas uz gadījumiem, kad tas tiek darīts drošības apsvērumu dēļ). |
| --- | --- |

66.

Šajā kontekstā EDAU uzskata, ka IPS jāievēro spēkā esošās juridiskās prasības, un jāīsteno politika, kas neietver informācijas uzraudzību un pārbaudi. Tas ir vēl būtiskāk attiecībā uz sakaru pakalpojumiem, kas ietver trešās personas, kuras nevar sniegt piekrišanu informācijas uzraudzībai, jo īpaši attiecībā uz nosūtītajiem un saņemtajiem e-pasta ziņojumiem (šī situācija neattiecas uz gadījumiem, kad tas tiek darīts drošības apsvērumu dēļ).

| 67. | Vienlaikus jānorāda, ka valstu tiesību akti, ar ko īsteno E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktu, šajā ziņā var nebūt apmierinoši, un ka kopumā šķiet, ka būtu vajadzīgas labākas vadlīnijas par E-privātuma direktīvas prasībām šajā kontekstā. Tāpēc EDAU aicina Komisija šajā ziņā būt aktīvākai un uzņemties iniciatīvu, kurā vērtīgu ieguldījumu varētu dot 29. panta darba grupā iesaistītās uzraudzības iestādes un citas ieinteresētās personas. Ja vajadzīgs, jāceļ prasība Eiropas Tiesā, lai iegūtu pilnīgu noteiktību par 5. panta 1. punkta nozīmi un sekām. |
| --- | --- |

67.

Vienlaikus jānorāda, ka valstu tiesību akti, ar ko īsteno E-privātuma direktīvas 5. panta 1. punktu, šajā ziņā var nebūt apmierinoši, un ka kopumā šķiet, ka būtu vajadzīgas labākas vadlīnijas par E-privātuma direktīvas prasībām šajā kontekstā. Tāpēc EDAU aicina Komisija šajā ziņā būt aktīvākai un uzņemties iniciatīvu, kurā vērtīgu ieguldījumu varētu dot 29. panta darba grupā iesaistītās uzraudzības iestādes un citas ieinteresētās personas. Ja vajadzīgs, jāceļ prasība Eiropas Tiesā, lai iegūtu pilnīgu noteiktību par 5. panta 1. punkta nozīmi un sekām.

V.3.   Proporcionalitāte – datu minimizācijas princips

| 68. | Datu aizsardzības direktīvas 6. panta c) apakšpunktā ir noteikts proporcionalitātes princips (34), kas attiecas uz IPS, jo, veicot uzraudzību un filtrēšanu, tie minētās direktīvas izpratnē ir personas datu apstrādātāji. |
| --- | --- |

68.

Datu aizsardzības direktīvas 6. panta c) apakšpunktā ir noteikts proporcionalitātes princips (34), kas attiecas uz IPS, jo, veicot uzraudzību un filtrēšanu, tie minētās direktīvas izpratnē ir personas datu apstrādātāji.

| 69. | Atbilstīgi minētajam principam, personas datus drīkst apstrādāt tikai tiktāl, ciktāl tie ir “adekvātiem, attiecīgiem un ne pārmērīgā apjomā attiecībā uz nolūkiem, kādiem tie savākti un/vai tālāk apstrādāti”. No šī principa piemērošanas izriet vajadzība novērtēt, vai datu apstrādē izmantoti līdzekļi un izmantotie personas datu veidi ir piemēroti šīs darbības mērķu sasniegšanai un vai ir pamatoti uzskatīt, ka ar tiem šos mērķus var sasniegt. Ja tiek konstatēts, ka ir savākts vairāk datu nekā vajadzīgs, princips nav ievērots. |
| --- | --- |

69.

Atbilstīgi minētajam principam, personas datus drīkst apstrādāt tikai tiktāl, ciktāl tie ir “adekvātiem, attiecīgiem un ne pārmērīgā apjomā attiecībā uz nolūkiem, kādiem tie savākti un/vai tālāk apstrādāti”. No šī principa piemērošanas izriet vajadzība novērtēt, vai datu apstrādē izmantoti līdzekļi un izmantotie personas datu veidi ir piemēroti šīs darbības mērķu sasniegšanai un vai ir pamatoti uzskatīt, ka ar tiem šos mērķus var sasniegt. Ja tiek konstatēts, ka ir savākts vairāk datu nekā vajadzīgs, princips nav ievērots.

| 70. | Dažādu pārbaudes paņēmienu veidu atbilstība proporcionalitātes principam jāvērtē katrā gadījumā individuāli. Secinājumus nevar izdarīt abstrakti. Tomēr var norādīt uz dažādiem konkrētiem aspektiem, kas jāvērtē, lai novērtētu, vai tiek ievērots proporcionalitātes princips. |
| --- | --- |

70.

Dažādu pārbaudes paņēmienu veidu atbilstība proporcionalitātes principam jāvērtē katrā gadījumā individuāli. Secinājumus nevar izdarīt abstrakti. Tomēr var norādīt uz dažādiem konkrētiem aspektiem, kas jāvērtē, lai novērtētu, vai tiek ievērots proporcionalitātes princips.

| 71. | Apstrādātās informācijas daudzums. Maksimāli dziļa IPS klientu saziņas uzraudzība lielākajā daļā gadījumu ir pārmērīga un pretlikumīga. Ietekmi uz privātpersonu privāto dzīvi palielina apstāklis, ka to var īstenot ar līdzekļiem, kas nav tām redzami un ka tām šis process var būt grūti saprotams. IPS jānovērtē, kuram no vajadzīgā rezultāta sasniegšanai pieejamajiem līdzekļiem ir vismazākais iejaukšanās potenciāls. Piemēram, vai vajadzīgo rezultātu var sasniegt, uzraugot IP galveņu informāciju, nevis veicot pakešu padziļinātu pārbaudi? Arī tad, ja tiek lietota pakešu padziļinātā pārbaude, vajadzīgās informācijas ieguvei var pietikt tikai ar to, ka tiek identificēti noteikti protokoli. Būtiska var būt arī datu aizsardzības pasākumu, tostarp pseidoanonimizācijas lietošana. Novērtējuma rezultātā ir jāgūst apstiprinājums tam, ka datu apstrāde ir proporcionāla. |
| --- | --- |

71.

Apstrādātās informācijas daudzums. Maksimāli dziļa IPS klientu saziņas uzraudzība lielākajā daļā gadījumu ir pārmērīga un pretlikumīga. Ietekmi uz privātpersonu privāto dzīvi palielina apstāklis, ka to var īstenot ar līdzekļiem, kas nav tām redzami un ka tām šis process var būt grūti saprotams. IPS jānovērtē, kuram no vajadzīgā rezultāta sasniegšanai pieejamajiem līdzekļiem ir vismazākais iejaukšanās potenciāls. Piemēram, vai vajadzīgo rezultātu var sasniegt, uzraugot IP galveņu informāciju, nevis veicot pakešu padziļinātu pārbaudi? Arī tad, ja tiek lietota pakešu padziļinātā pārbaude, vajadzīgās informācijas ieguvei var pietikt tikai ar to, ka tiek identificēti noteikti protokoli. Būtiska var būt arī datu aizsardzības pasākumu, tostarp pseidoanonimizācijas lietošana. Novērtējuma rezultātā ir jāgūst apstiprinājums tam, ka datu apstrāde ir proporcionāla.

| 72. | Apstrādes sekas (tieši saistītas ar nolūkiem). Proporcionalitātes princips, iespējams, netiek ievērots gadījumos, kad IPS izmanto datplūsmas pārvaldības politiku, kas neļauj lietotājiem piekļūt noteiktiem pakalpojumiem, un neļauj lietotājiem izmantot pietiekamu daļu rezultātā iegūto priekšrocību. |
| --- | --- |

72.

Apstrādes sekas (tieši saistītas ar nolūkiem). Proporcionalitātes princips, iespējams, netiek ievērots gadījumos, kad IPS izmanto datplūsmas pārvaldības politiku, kas neļauj lietotājiem piekļūt noteiktiem pakalpojumiem, un neļauj lietotājiem izmantot pietiekamu daļu rezultātā iegūto priekšrocību.

| 73. | Ir būtiski atgādināt, ka proporcionalitātes princips ir jāpiemēro, pat ja citas obligātās juridiskās prasības ir izpildītas, tostarp ja IPS ir, piemēram, ieguvis personu piekrišanu satura uzraudzībai. Tas nozīmē, ka datu apstrāde, kas tiek veikta, īstenojot satura uzraudzību, joprojām var tikt uzskatīta par pretlikumīgu, ja tā pārkāpj proporcionalitātes pamatprincipu. |
| --- | --- |

73.

Ir būtiski atgādināt, ka proporcionalitātes princips ir jāpiemēro, pat ja citas obligātās juridiskās prasības ir izpildītas, tostarp ja IPS ir, piemēram, ieguvis personu piekrišanu satura uzraudzībai. Tas nozīmē, ka datu apstrāde, kas tiek veikta, īstenojot satura uzraudzību, joprojām var tikt uzskatīta par pretlikumīgu, ja tā pārkāpj proporcionalitātes pamatprincipu.

V.4.   Drošības un organizatoriskie pasākumi

| 74. | E-privātuma direktīvas 4. pants skaidri pieprasa IPS veikt tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu i) ka personas datiem piekļūst tikai pilnvaroti darbinieki likumīgiem mērķiem; ii) personas datu aizsardzību pret nejaušu vai pretlikumīgu apstrādi un iii) ka attiecībā uz personas datu apstrādi tiek īstenota drošības politika. Šis pants arī pilnvaro kompetentās valsts iestādes veikt šo pasākumu revīziju. |
| --- | --- |

74.

E-privātuma direktīvas 4. pants skaidri pieprasa IPS veikt tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu i) ka personas datiem piekļūst tikai pilnvaroti darbinieki likumīgiem mērķiem; ii) personas datu aizsardzību pret nejaušu vai pretlikumīgu apstrādi un iii) ka attiecībā uz personas datu apstrādi tiek īstenota drošības politika. Šis pants arī pilnvaro kompetentās valsts iestādes veikt šo pasākumu revīziju.

| 75. | Turklāt saskaņā ar E-privātuma direktīvas 4. panta 2. un 3. punktu IPS ir arī pienākums paziņot par pārkāpumiem, kas saistīti ar personas datiem, attiecīgi kompetentajām valsts iestādēm, kā arī personām, kuras ietekmē šie pārkāpumi, gadījumā, ja datu izpaušanas sekas šīm personām var būt negatīvas. |
| --- | --- |

75.

Turklāt saskaņā ar E-privātuma direktīvas 4. panta 2. un 3. punktu IPS ir arī pienākums paziņot par pārkāpumiem, kas saistīti ar personas datiem, attiecīgi kompetentajām valsts iestādēm, kā arī personām, kuras ietekmē šie pārkāpumi, gadījumā, ja datu izpaušanas sekas šīm personām var būt negatīvas.

| 76. | Saziņā ietverto personas datu apstrādes rezultātā, kas tiek veikta ar mērķi piemērot datplūsmas pārvaldības politikas, IPS var iegūt piekļuvi datiem, kas ir sensitīvāki nekā datplūsmas dati. |
| --- | --- |

76.

Saziņā ietverto personas datu apstrādes rezultātā, kas tiek veikta ar mērķi piemērot datplūsmas pārvaldības politikas, IPS var iegūt piekļuvi datiem, kas ir sensitīvāki nekā datplūsmas dati.

| 77. | Tāpēc IPS izstrādātajās drošības politikās ir jāparedz specifiski aizsardzības pasākumi, lai garantētu, ka veiktie pasākumi ir atbilstīgi šiem apdraudējumiem. Vienlaikus kompetentajām valsts iestādēm, kas veic šo pasākumu revīziju, jābūt īpaši prasīgām. Visbeidzot, ir jānodrošina, lai tiktu ieviestas efektīvas paziņošanas procedūras to datu subjektu informēšanai, kuru informācija ir kompromitēta un kurus tas var negatīvi ietekmēt. |
| --- | --- |

77.

Tāpēc IPS izstrādātajās drošības politikās ir jāparedz specifiski aizsardzības pasākumi, lai garantētu, ka veiktie pasākumi ir atbilstīgi šiem apdraudējumiem. Vienlaikus kompetentajām valsts iestādēm, kas veic šo pasākumu revīziju, jābūt īpaši prasīgām. Visbeidzot, ir jānodrošina, lai tiktu ieviestas efektīvas paziņošanas procedūras to datu subjektu informēšanai, kuru informācija ir kompromitēta un kurus tas var negatīvi ietekmēt.

VI.   POLITISKO UN LIKUMDOŠANAS PASĀKUMU IETEIKUMI

| 78. | Izmantojot pārbaudes paņēmienus, kas pamatoti uz datplūsmas datu un IP vērtumu, t. i., saziņas satura, pārbaudi, var noskaidrot lietotāju internetā veiktās darbības: apmeklētās tīmekļa vietnes un šajās vietnēs veiktās darbības, vienādranga datu apmaiņas lietotņu izmantošanu, lejupielādētās datnes, nosūtītos un saņemtos e-pasta ziņojumus, to adresātus, tematus un nosūtīšanas laiku utt. IPS šo informāciju var izmantot, lai piešķirtu prioritāti noteiktiem saziņas veidiem, piemēram, video pakalpojumiem pēc pieprasījuma, salīdzinājumā ar citiem. Tie var lietot šo informāciju, lai identificētu vīrusus vai izstrādātu lietotāju profilus ar nolūku rādīt paradumorientētas reklāmas. Šīs darbības ir tiesību uz saziņas konfidencialitāti pārkāpums. |
| --- | --- |

78.

Izmantojot pārbaudes paņēmienus, kas pamatoti uz datplūsmas datu un IP vērtumu, t. i., saziņas satura, pārbaudi, var noskaidrot lietotāju internetā veiktās darbības: apmeklētās tīmekļa vietnes un šajās vietnēs veiktās darbības, vienādranga datu apmaiņas lietotņu izmantošanu, lejupielādētās datnes, nosūtītos un saņemtos e-pasta ziņojumus, to adresātus, tematus un nosūtīšanas laiku utt. IPS šo informāciju var izmantot, lai piešķirtu prioritāti noteiktiem saziņas veidiem, piemēram, video pakalpojumiem pēc pieprasījuma, salīdzinājumā ar citiem. Tie var lietot šo informāciju, lai identificētu vīrusus vai izstrādātu lietotāju profilus ar nolūku rādīt paradumorientētas reklāmas. Šīs darbības ir tiesību uz saziņas konfidencialitāti pārkāpums.

| 79. | Atkarībā no izmantotajiem paņēmieniem un gadījuma specifikas ietekme uz privāto dzīvi var palielināties. Jo dziļāk sniedzas datu pārtveršana un savāktās informācijas analīze, jo vairāk tā ir pretrunā ar saziņas konfidencialitātes principu. Būtiski elementi, pēc kā var noteikt iejaukšanās pakāpi privātpersonu privātajā dzīvē, ir uzraudzības veikšanas nolūks un īstenotie datu aizsardzības pasākumi. Datplūsmas bloķēšanu un uzraudzību, kas tiek veikta ļaunprātīgas programmatūras apkarošanas nolūkos, ievērojot stingrus pārbaudīto datu saglabāšanas un lietošanas ierobežojumus, nevar salīdzināt ar situācijām, kad iegūtā informācija tiek reģistrētu, lai veidotu individuālus profilus ar nolūku rādīt paradumorientētas reklāmas. |
| --- | --- |

79.

Atkarībā no izmantotajiem paņēmieniem un gadījuma specifikas ietekme uz privāto dzīvi var palielināties. Jo dziļāk sniedzas datu pārtveršana un savāktās informācijas analīze, jo vairāk tā ir pretrunā ar saziņas konfidencialitātes principu. Būtiski elementi, pēc kā var noteikt iejaukšanās pakāpi privātpersonu privātajā dzīvē, ir uzraudzības veikšanas nolūks un īstenotie datu aizsardzības pasākumi. Datplūsmas bloķēšanu un uzraudzību, kas tiek veikta ļaunprātīgas programmatūras apkarošanas nolūkos, ievērojot stingrus pārbaudīto datu saglabāšanas un lietošanas ierobežojumus, nevar salīdzināt ar situācijām, kad iegūtā informācija tiek reģistrētu, lai veidotu individuālus profilus ar nolūku rādīt paradumorientētas reklāmas.

| 80. | Principā EDAU uzskata, ka spēkā esošais ES regulējums privātuma un datu aizsardzības jomā, ja to pareizi interpretē, piemēro un ievieš, ir pietiekams, lai garantētu, ka tiek ievērotas tiesības uz konfidencialitāti un ka netiek apdraudēta privātpersonu privātā dzīve un datu aizsardzība (35). IPS nebūtu jāizmanto šādi mehānismi, ja tie nav pienācīgi piemērojuši tiesisko regulējumu. Konkrētāk, IPS jāapsver un jāievēro šādi būtiski regulējuma elementi:






  — | IPS var īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, kas paredzēta, lai garantētu pakalpojuma drošību, nodrošinātu pakalpojuma sniegšanu, tostarp ierobežojot pārblīvi, saskaņā ar E-privātuma direktīvas 4. un 6. pantu; |
| --- | --- | --- |

80.

Principā EDAU uzskata, ka spēkā esošais ES regulējums privātuma un datu aizsardzības jomā, ja to pareizi interpretē, piemēro un ievieš, ir pietiekams, lai garantētu, ka tiek ievērotas tiesības uz konfidencialitāti un ka netiek apdraudēta privātpersonu privātā dzīve un datu aizsardzība (35). IPS nebūtu jāizmanto šādi mehānismi, ja tie nav pienācīgi piemērojuši tiesisko regulējumu. Konkrētāk, IPS jāapsver un jāievēro šādi būtiski regulējuma elementi:

—

IPS var īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, kas paredzēta, lai garantētu pakalpojuma drošību, nodrošinātu pakalpojuma sniegšanu, tostarp ierobežojot pārblīvi, saskaņā ar E-privātuma direktīvas 4. un 6. pantu;

| — | lai īstenotu datplūsmas pārvaldības politiku, kas ietver datplūsmas un/vai saziņas datu apstrādi citos, nevis iepriekš minētajos nolūkos, IPS ir vajadzīgs cits specifisks juridisks pamatojums un, iespējams, lietotāju piekrišana. Piemēram, lai uzraudzītu un filtrētu privātpersonu saziņu piekļuves ierobežošanas (vai atļaušanas) nolūkā noteiktām lietotnēm un pakalpojumiem, piemēram, P2P vai VoIP, ir jāiegūst apzināta lietotāju piekrišana; |
| --- | --- |

—

lai īstenotu datplūsmas pārvaldības politiku, kas ietver datplūsmas un/vai saziņas datu apstrādi citos, nevis iepriekš minētajos nolūkos, IPS ir vajadzīgs cits specifisks juridisks pamatojums un, iespējams, lietotāju piekrišana. Piemēram, lai uzraudzītu un filtrētu privātpersonu saziņu piekļuves ierobežošanas (vai atļaušanas) nolūkā noteiktām lietotnēm un pakalpojumiem, piemēram, P2P vai VoIP, ir jāiegūst apzināta lietotāju piekrišana;

| — | piekrišanai jābūt labprātīgai, skaidrai un apzinātai. Tā jānorāda ar apstiprinošu darbību. Šīs prasības ievērojami uzsver vajadzību aktīvāk strādāt, lai nodrošinātu, ka privātpersonas tiek pienācīgi, tieši, saprotami un konkrēti informētas, lai novērtētu šo darbību sekas un spētu pieņemt apzinātu lēmumu. Ņemot vērā šo paņēmienu sarežģītību, jēgpilnas iepriekšējas informācijas sniegšana ir viens no sarežģītākajiem uzdevumiem, kas jāveic, lai iegūtu derīgu piekrišanu. Turklāt lietotāji, kuri nepiekrīt uzraudzībai nedrīkst tikt nelabvēlīgi ietekmēti (tostarp finansiāli); |
| --- | --- |

—

piekrišanai jābūt labprātīgai, skaidrai un apzinātai. Tā jānorāda ar apstiprinošu darbību. Šīs prasības ievērojami uzsver vajadzību aktīvāk strādāt, lai nodrošinātu, ka privātpersonas tiek pienācīgi, tieši, saprotami un konkrēti informētas, lai novērtētu šo darbību sekas un spētu pieņemt apzinātu lēmumu. Ņemot vērā šo paņēmienu sarežģītību, jēgpilnas iepriekšējas informācijas sniegšana ir viens no sarežģītākajiem uzdevumiem, kas jāveic, lai iegūtu derīgu piekrišanu. Turklāt lietotāji, kuri nepiekrīt uzraudzībai nedrīkst tikt nelabvēlīgi ietekmēti (tostarp finansiāli);

| — | proporcionalitātes principam ir izšķirīga loma gadījumos, kad IPS īsteno datplūsmas pārvaldības politiku, neatkarīgi no apstrādes juridiskā pamatojuma un nolūka: pakalpojuma sniegšana, pārblīves novēršana vai specifisku pieslēguma abonementu piedāvāšana, kuros ir vai nav ietverta piekļuve noteiktiem pakalpojumiem vai lietotnēm. Šis princips ierobežo IPS iespējas veikt tādu privātpersonu saziņas uzraudzību, kas ietver pārmērīga informācijas daudzuma apstrādi vai sniedz priekšrocības tikai IPS. No loģistikas viedokļa IPS iespējas ir atkarīgas no paņēmienu iejaukšanās potenciāla, vajadzīgajiem rezultātiem (no kuriem tie var gūt labumu) un īstenotajiem specifiskajiem privātās dzīves un datu aizsardzības pasākumiem. Pirms pārbaudes paņēmienu lietošanas IPS ir jāveic novērtējums, vai tie atbilst proporcionalitātes principam. |
| --- | --- |

—

proporcionalitātes principam ir izšķirīga loma gadījumos, kad IPS īsteno datplūsmas pārvaldības politiku, neatkarīgi no apstrādes juridiskā pamatojuma un nolūka: pakalpojuma sniegšana, pārblīves novēršana vai specifisku pieslēguma abonementu piedāvāšana, kuros ir vai nav ietverta piekļuve noteiktiem pakalpojumiem vai lietotnēm. Šis princips ierobežo IPS iespējas veikt tādu privātpersonu saziņas uzraudzību, kas ietver pārmērīga informācijas daudzuma apstrādi vai sniedz priekšrocības tikai IPS. No loģistikas viedokļa IPS iespējas ir atkarīgas no paņēmienu iejaukšanās potenciāla, vajadzīgajiem rezultātiem (no kuriem tie var gūt labumu) un īstenotajiem specifiskajiem privātās dzīves un datu aizsardzības pasākumiem. Pirms pārbaudes paņēmienu lietošanas IPS ir jāveic novērtējums, vai tie atbilst proporcionalitātes principam.

| 81. | Kaut gan spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā ir ietverti attiecīgi nosacījumi un aizsardzības pasākumi, ir jāpievērš īpaša uzmanība tam, vai IPS reāli atbilst juridiskajām prasībām, vai viņi sniedz patērētājiem vajadzīgo informāciju, lai tie varētu izdarīt jēgpilnu izvēli, un vai viņi ievēro proporcionalitātes principu. Valsts līmenī pie iepriekš minētajā jomā kompetentajām iestādēm pieder valsts telesakaru iestādes no vienas puses, un valsts datu aizsardzības iestādes no otras puses. ES līmenī attiecīgās ES līmeņa iestādes ir, piemēram, BEREC. Arī EDAU šajā kontekstā, iespējams, ir zināma loma. |
| --- | --- |

81.

Kaut gan spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā ir ietverti attiecīgi nosacījumi un aizsardzības pasākumi, ir jāpievērš īpaša uzmanība tam, vai IPS reāli atbilst juridiskajām prasībām, vai viņi sniedz patērētājiem vajadzīgo informāciju, lai tie varētu izdarīt jēgpilnu izvēli, un vai viņi ievēro proporcionalitātes principu. Valsts līmenī pie iepriekš minētajā jomā kompetentajām iestādēm pieder valsts telesakaru iestādes no vienas puses, un valsts datu aizsardzības iestādes no otras puses. ES līmenī attiecīgās ES līmeņa iestādes ir, piemēram, BEREC. Arī EDAU šajā kontekstā, iespējams, ir zināma loma.

| 82. | Papildus šībrīža atbilstības līmeņa uzraudzībai, ņemot vērā, ka iespēja reālā laikā veikt saziņas lielapjoma pārbaudi ir salīdzinoši jauna, daži ar regulējuma piemērošanu saistītie aspekti, kas apspriesti šajā atzinumā, ir detalizētāk jāanalizē un turpmāk jāskaidro. Jo īpaši būtiskas vairākās jomās ir turpmāk minētās vadlīnijas:






  — | tādu likumīgu pārbaudes paņēmienu noteikšana, kas paredzēti netraucētas datplūsmas nodrošināšanai un kuru īstenošanai var nebūt vajadzīga lietotāju piekrišana, piemēram, cīņa ar surogātpastu. Papildus lietotās uzraudzības iejaukšanās potenciālam būtiski ir tādi aspekti kā, piemēram, traucējumu līmenis datplūsmas netraucētai apritei, kāda tā būtu, ja minētie paņēmieni netiktu īstenoti; |
| --- | --- | --- |

82.

Papildus šībrīža atbilstības līmeņa uzraudzībai, ņemot vērā, ka iespēja reālā laikā veikt saziņas lielapjoma pārbaudi ir salīdzinoši jauna, daži ar regulējuma piemērošanu saistītie aspekti, kas apspriesti šajā atzinumā, ir detalizētāk jāanalizē un turpmāk jāskaidro. Jo īpaši būtiskas vairākās jomās ir turpmāk minētās vadlīnijas:

—

tādu likumīgu pārbaudes paņēmienu noteikšana, kas paredzēti netraucētas datplūsmas nodrošināšanai un kuru īstenošanai var nebūt vajadzīga lietotāju piekrišana, piemēram, cīņa ar surogātpastu. Papildus lietotās uzraudzības iejaukšanās potenciālam būtiski ir tādi aspekti kā, piemēram, traucējumu līmenis datplūsmas netraucētai apritei, kāda tā būtu, ja minētie paņēmieni netiktu īstenoti;

| — | to pārbaudes paņēmienu noteikšana, kurus drīkst īstenot drošības apsvērumu dēļ un kuru īstenošanai var nebūt vajadzīga lietotāju piekrišana; |
| --- | --- |

—

to pārbaudes paņēmienu noteikšana, kurus drīkst īstenot drošības apsvērumu dēļ un kuru īstenošanai var nebūt vajadzīga lietotāju piekrišana;

| — | to gadījumu noteikšana, kad uzraudzības veikšanai vajadzīga privātpersonas piekrišana, jo īpaši visu attiecīgo lietotāju piekrišana, un pieļaujamie tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka, īstenojot pārbaudes paņēmienu, netiek apstrādāts šī paņēmiena mērķa sasniegšana nesamērīgs datu apjoms; |
| --- | --- |

—

to gadījumu noteikšana, kad uzraudzības veikšanai vajadzīga privātpersonas piekrišana, jo īpaši visu attiecīgo lietotāju piekrišana, un pieļaujamie tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka, īstenojot pārbaudes paņēmienu, netiek apstrādāts šī paņēmiena mērķa sasniegšana nesamērīgs datu apjoms;

| — | turklāt trijos iepriekš minētajos gadījumos var būt vajadzīgas vadlīnijas par vajadzīgo datu aizsardzības pasākumu piemērošanu (nolūka ierobežošana, drošība utt.). |
| --- | --- |

—

turklāt trijos iepriekš minētajos gadījumos var būt vajadzīgas vadlīnijas par vajadzīgo datu aizsardzības pasākumu piemērošanu (nolūka ierobežošana, drošība utt.).

| 83. | Ņemot vērā to, ka šī joma ir gan valstu, gan ES kompetencē, EDAU uzskata, ka būtiski svarīgi ir apmainīties ar viedokli un pieredzi, lai atrastu saskaņotu pieeju. Lai to sasniegtu EDAU ierosina izveidot platformu vai ekspertu grupu, kurā apvienotos valstu regulatīvo iestāžu, 29. panta darba grupas, EDAU un BEREC pārstāvji. Šīs platformas pirmais mērķis būtu izstrādāt vadlīnijas vismaz iepriekš apzinātajos jautājumos, lai izveidotu stabilu un saskaņotu pieeju un vienlīdzīgus apstākļus. EDAU aicina Komisiju uzņemties šo iniciatīvu. |
| --- | --- |

83.

Ņemot vērā to, ka šī joma ir gan valstu, gan ES kompetencē, EDAU uzskata, ka būtiski svarīgi ir apmainīties ar viedokli un pieredzi, lai atrastu saskaņotu pieeju. Lai to sasniegtu EDAU ierosina izveidot platformu vai ekspertu grupu, kurā apvienotos valstu regulatīvo iestāžu, 29. panta darba grupas, EDAU un BEREC pārstāvji. Šīs platformas pirmais mērķis būtu izstrādāt vadlīnijas vismaz iepriekš apzinātajos jautājumos, lai izveidotu stabilu un saskaņotu pieeju un vienlīdzīgus apstākļus. EDAU aicina Komisiju uzņemties šo iniciatīvu.

| 84. | Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais aspekts ir tāds, ka gan valstu, gan ES iestādēm, tostarp BEREC un ES Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība aktualitātēm tirgū šajā jomā. No datu aizsardzības un privātās dzīves skatupunkta, situācijas attīstība, kuras rezultātā IPS sāktu ikdienā īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, piedāvājot abonēt pakalpojumus, kas pamatoti uz piekļuves saturam un lietotnēm filtrēšanu, būtu ļoti problemātiska. Ja tā notiktu, lai atrisinātu situāciju, būtu jāpieņem tiesību akti. |
| --- | --- |

84.

Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais aspekts ir tāds, ka gan valstu, gan ES iestādēm, tostarp BEREC un ES Komisijai ir jāpievērš īpaša uzmanība aktualitātēm tirgū šajā jomā. No datu aizsardzības un privātās dzīves skatupunkta, situācijas attīstība, kuras rezultātā IPS sāktu ikdienā īstenot datplūsmas pārvaldības politiku, piedāvājot abonēt pakalpojumus, kas pamatoti uz piekļuves saturam un lietotnēm filtrēšanu, būtu ļoti problemātiska. Ja tā notiktu, lai atrisinātu situāciju, būtu jāpieņem tiesību akti.

VII.   SECINĀJUMI

| 85. | Arvien pieaugošā uzraudzības un pārbaudes paņēmienu lietošanas apmēri IPS vidū apdraud interneta neitralitāti un saziņas konfidencialitāti. No šīs situācijas izriet nopietni ar lietotāju privātās dzīves un personas datu aizsardzību saistīti jautājumi. |
| --- | --- |

85.

Arvien pieaugošā uzraudzības un pārbaudes paņēmienu lietošanas apmēri IPS vidū apdraud interneta neitralitāti un saziņas konfidencialitāti. No šīs situācijas izriet nopietni ar lietotāju privātās dzīves un personas datu aizsardzību saistīti jautājumi.

| 86. | Kaut gan šie jautājumi ir īsi apskatīti Komisijas paziņojumā par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā, EDAU uzskata, ka ir jādara vairāk, lai izstrādātu apmierinošu nākotnes rīcības politiku. Tāpēc šajā atzinumā viņš ir devis savu ieguldījumu aktuālajā politiskajā diskusijā par tīkla neitralitāti, jo īpaši ar datu aizsardzību un privāto dzīvi saistītajos aspektos. |
| --- | --- |

86.

Kaut gan šie jautājumi ir īsi apskatīti Komisijas paziņojumā par atklāto internetu un tīkla neitralitāti Eiropā, EDAU uzskata, ka ir jādara vairāk, lai izstrādātu apmierinošu nākotnes rīcības politiku. Tāpēc šajā atzinumā viņš ir devis savu ieguldījumu aktuālajā politiskajā diskusijā par tīkla neitralitāti, jo īpaši ar datu aizsardzību un privāto dzīvi saistītajos aspektos.

| 87. | EDAU uzskata, ka valstu iestādēm un BEREC ir jāuzrauga situācija tirgū. Šīs uzraudzības rezultātā jāiegūst skaidrs priekšstats par to, vai tirgū ir vērojama tendence pāriet uz liela apjoma saziņas pārbaudi reāllaikā un par jautājumiem, kas saistīti ar tiesiskā regulējuma ievērošanu. |
| --- | --- |

87.

EDAU uzskata, ka valstu iestādēm un BEREC ir jāuzrauga situācija tirgū. Šīs uzraudzības rezultātā jāiegūst skaidrs priekšstats par to, vai tirgū ir vērojama tendence pāriet uz liela apjoma saziņas pārbaudi reāllaikā un par jautājumiem, kas saistīti ar tiesiskā regulējuma ievērošanu.

| 88. | Veicot tirgus uzraudzību, nedrīkst iztikt bez jauno paņēmienu ietekmes uz datu aizsardzību un privātumu internetā turpmākas analīzes. Šajā atzinumā ir apzinātas dažas jomas, kurās būtu noderīgs skaidrojums. Kaut gan tādas ES aģentūras un struktūras kā BEREC, 29. panta darba grupa un EDAU, iespējams, varētu sekmīgi izskaidrot regulējuma piemērošanas nosacījumus, EDAU uzskata, ka Komisijas pienākums ir koordinēt un vadīt diskusiju. Tāpēc viņš aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, apvienojot visas šīs ieinteresētās personas platformā vai darba grupā ar šādu mērķi. Kopā ar citiem jautājumiem, kam vajadzīga turpmāka analīze, ieteicams apskatīt turpmāk minētos:






  — | tādu likumīgu pārbaudes paņēmienu noteikšana, kas paredzēti netraucētas datplūsmas nodrošināšanai un kurus var īstenot drošības nolūkos; |
| --- | --- | --- |

88.

Veicot tirgus uzraudzību, nedrīkst iztikt bez jauno paņēmienu ietekmes uz datu aizsardzību un privātumu internetā turpmākas analīzes. Šajā atzinumā ir apzinātas dažas jomas, kurās būtu noderīgs skaidrojums. Kaut gan tādas ES aģentūras un struktūras kā BEREC, 29. panta darba grupa un EDAU, iespējams, varētu sekmīgi izskaidrot regulējuma piemērošanas nosacījumus, EDAU uzskata, ka Komisijas pienākums ir koordinēt un vadīt diskusiju. Tāpēc viņš aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu, apvienojot visas šīs ieinteresētās personas platformā vai darba grupā ar šādu mērķi. Kopā ar citiem jautājumiem, kam vajadzīga turpmāka analīze, ieteicams apskatīt turpmāk minētos:

—

tādu likumīgu pārbaudes paņēmienu noteikšana, kas paredzēti netraucētas datplūsmas nodrošināšanai un kurus var īstenot drošības nolūkos;

| — | to gadījumu noteikšana, kad uzraudzības veikšanai vajadzīga privātpersonas piekrišana, jo īpaši visu attiecīgo lietotāju piekrišana, un pieļaujamie tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka, īstenojot pārbaudes paņēmienu, netiek apstrādāts šī paņēmiena mērķa sasniegšana nesamērīgs datu apjoms; |
| --- | --- |

—

to gadījumu noteikšana, kad uzraudzības veikšanai vajadzīga privātpersonas piekrišana, jo īpaši visu attiecīgo lietotāju piekrišana, un pieļaujamie tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka, īstenojot pārbaudes paņēmienu, netiek apstrādāts šī paņēmiena mērķa sasniegšana nesamērīgs datu apjoms;

| — | iepriekš minētajos gadījumos var būt vajadzīgas vadlīnijas par vajadzīgo datu aizsardzības pasākumu piemērošanu (nolūka ierobežošana, drošība utt.). |
| --- | --- |

—

iepriekš minētajos gadījumos var būt vajadzīgas vadlīnijas par vajadzīgo datu aizsardzības pasākumu piemērošanu (nolūka ierobežošana, drošība utt.).

| 89. | Atkarībā no konstatējumiem iepriekš minētajās jomās var būt vajadzīgi papildu tiesību akti. Šādā gadījumā Komisijai jāpiedāvā politiski pasākumi, kuru mērķis būs stiprināt tiesisko regulējumu un nodrošināt juridisko noteiktību. Jāīsteno jauni pasākumi, lai skaidrotu tīkla neitralitātes principa praktiskās sekas, kā tas jau ir darīts dažās dalībvalstīs, un jānodrošina, lai lietotājiem būtu reāla izvēle, jo īpaši, piespiežot IPS piedāvāt pieslēgumus, kas netiek uzraudzīti. |
| --- | --- |

89.

Atkarībā no konstatējumiem iepriekš minētajās jomās var būt vajadzīgi papildu tiesību akti. Šādā gadījumā Komisijai jāpiedāvā politiski pasākumi, kuru mērķis būs stiprināt tiesisko regulējumu un nodrošināt juridisko noteiktību. Jāīsteno jauni pasākumi, lai skaidrotu tīkla neitralitātes principa praktiskās sekas, kā tas jau ir darīts dažās dalībvalstīs, un jānodrošina, lai lietotājiem būtu reāla izvēle, jo īpaši, piespiežot IPS piedāvāt pieslēgumus, kas netiek uzraudzīti.

Briselē, 2011. gada 7. oktobrī

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp., “Datu aizsardzības direktīva”.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp., “Datu aizsardzības regula”.

2

(3)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK (skat. 15. atsauci), “e-privātuma direktīva”.

3

(4)  COM(2011) 222 galīgā redakcija.

4

(5)  EDAU atbildēja, uzsverot, cik svarīgi ir skatīt ar datu aizsardzību un privātās dzīves neaizskaramību saistītos jautājumus kopā ar citām spēkā esošām tiesībām un vērtībām. Atbilde ir pieejama tīmekļa vietnē: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2010/10-10-06_EC_Consultation_Open_Internet_EN.pdf

5

(6)  Pieejams tīmekļa vietnē http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st14/st14209.en11.pdf

6

(7)  Tas ietver piekļuves nodrošināšanu gan fiksētajam, gan mobilajam internetam.

7

(8)  Šis princips tomēr neattiecas uz IPS, kuri izmantojot joslas platuma vai apjoma ierobežojumus, nosaka tās informācijas apmaiņas ātruma vai daudzuma ierobežojumus, ko abonents var nosūtīt vai saņemt, abonējot pakalpojumus. Tāpēc saskaņā ar tīkla neitralitātes principu IPS tomēr varētu piedāvāt interneta piekļuves abonementus, kuros tiek ierobežota piekļuve, pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā ātrums vai apjoms, ja vien netiek diskriminēta vai par prioritāti izvirzīta noteikta veida informācija.

8

(9)  Skatīt, piemēram, OFCOM2011. gada 27. maija ziņojumu “Site blocking to reduce online copyright infringement” (Vietņu bloķēšana, lai samazinātu autortiesību pārkāpumu daudzumu tiešsaistē), kas pieejams šajā tīmekļa vietnē: http://www.culture.gov.uk/images/publications/Ofcom_Site-Blocking-_report_with_redactions_vs2.pdf “Daži IPS savā tīklā datplūsmas pārvaldības un citos nolūkos jau izvieto pakešu pārbaudes sistēmas, tāpēc mēs pieņemam, ka to var izvietot, tomēr tiem, kas šādus pakalpojumus vēl neizmanto, tas būtu ļoti sarežģīti un dārgi. Ņemot vērā kapitālieguldījumus, kas šādā gadījumā jāveic, iespējams, īstermiņā un vidējā termiņā pakešu padziļinātu pārbaudes funkcionalitāti varētu izvietot tikai lielākie IPS”.

9

OFCOM

(10)  Reāllaika lietojumprogrammu, piemēram, video straumēšanas lietojumprogrammu, darbības kvalitāte cita starpā ir atkarīga no latentuma, t. i., aizkaves, piemēram, tīkla pārblīves dēļ.

10

(11)  Te netiek iekļautas darbības, kuru mērķis ir palielināt tīkla drošību un noteikt kaitīgu datplūsmu, kā arī darbības, kas vajadzīgas rēķinu izrakstīšanai un starpsavienojumu izveidei. Netiek iekļauti arī pienākumi, kas izriet no Datu saglabāšanas direktīvas – Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK (OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.) (Datu saglabāšanas direktīva).

11

(12)  2002. gada 7. marta Direktīva 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/140/EK un Regulu (EK) Nr. 544/2009 (OV L 337, 18.12.2009., 37. lpp.).

12

(13)  Skatīt 3. punkta e) apakšpunktu, kur Padome atzīst: “Vajadzība saglabāt interneta atklātumu, vienlaikus nodrošinot, lai tas varētu sniegt kvalitatīvus pakalpojumus saskaņā ar struktūru, kas atbalstītu un ievērotu tādas pamattiesības kā vārda brīvība un uzņēmējdarbības brīvība” un 8. punkta d) apakšpunktu, kas aicina dalībvalstis “atbalstīt interneta atklāto un neitrālo būtību kā politisku mērķi.”

13

(14)  Direktīva 2002/22/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK 2002/22/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.). Salīdzināt arī ar 1. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka Direktīva nedz atļauj, nedz aizliedz IPS ierobežot piekļuvi pakalpojumiem vai lietotnēm un/vai to lietošanu, ja to atļauj valsts tiesību akti un šāda rīcība atbilst Kopienas tiesību aktiem, bet Direktīvā tiem ir prasīts sniegt informāciju par šādiem nosacījumiem.

14

(15)  Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā.

15

(16)  Sākotnējie Nīderlandes grozījumi ir pieejami šajā tīmekļa vietnē: https://zoek.officielebekendmakingen.nl/kst-32549-A.html. Presē šāda politikas izvēle netika saistīta ar datu aizsardzības un privātās dzīves neaizskaramības apsvērumiem, bet gan ar vajadzību nodrošināt, lai lietotājiem netiktu atņemtas vai piedāvātas ierobežotas iespējas piekļūt informācijai. Tāpēc šķiet, ka šie grozījumi ir pieņemti ar piekļuvi informācijai saistītu apsvērumu dēļ.

16

(17)  Skat. 4. atsauci.

17

(18)  Skatīt 4. punkta e) apakšpunktu, kur Padome norāda: “Pastāv zināmas bažas saistībā ar personas datu aizsardzību, ko pauž galvenokārt patērētāji un datu aizsardzības jomā strādājošās iestādes.”

18

(19)  Kā aprakstīts turpmāk IV.2. iedaļā, šādi protokoli kodē pārraidāmo informāciju saskaņotā veidā, piemēram, HTTP, FTP vai citā formātā, lai saziņā iesaistītās personas varētu saprasties.

19

HTTP

FTP

(20)  Tomēr interneta tīkla iekārtas izmanto maršrutēšanas protokolus, kas reģistrē darbību, apstrādā datplūsmas statistiku un apmainās ar informāciju ar citām tīkla iekārtām, lai maršrutētu IP paketes pa visefektīvāko ceļu. Piemēram, ja savienojums ir pārblīvēts vai sarauts un ja maršrutētājs saņem šo informāciju, tas atjauninās maršrutēšanas tabulu, kurā šī savienojuma vietā tiks izmantots cits. Jāpiemin arī datu vākšana un apstrāde, kas dažos gadījumos var tikt veikta norēķinu vajadzībām vai pat saskaņā ar Datu saglabāšanas direktīvas prasībām.

20

(21)  HTTP – hiperteksta pārsūtīšanas protokols, HTML – hiperteksta iezīmēšanas valoda.

21

HTTP

(22)  FTP – datņu pārsūtīšanas protokols.

22

FTP

(23)  Ir dažādi veidi, kā noteikt izmantotos protokolus. Piemēram, var iekšējos protokolos meklēt noteiktus laukus, lai noteiktu portus, kas tiek lietoti, lai izveidotu saziņu. Saziņas plūsmas statistisku raksturojumu var izsecināt arī, analizējot specifiskus laukus un vienlaikus divās IP adresēs izmantoto protokolu korelāciju.

23

(24)  Katra protokola galvenē ir specifiski lauki, kas papildus sniedz neformālu informāciju par pārraidīto saziņu. Tāpēc šo lauku saturu var dēvēt par saziņas metadatiem. Šie lauki var būt, piemēram, izmantotā porta numurs – ja tas ir 80, ir ļoti iespējams, ka saziņas veids ir tīmekļa pārlūkošana.

24

(25)  Protams, izsekošanai vajadzīgie resursi ir ne tikai IPS rīcībā. Arī reklāmas tīklu nodrošinātāji, izmantojot trešo personu sīkdatnes, spēj izsekot lietotāju darbībām tīmekļa vietnēs. Skatīt, piemēram, nesen publicētu zinātnisku rakstu, kurā minēts, ka uzņēmuma Google reklāmas tīkls darbojas 97 no 100 visbiežāk apmeklētajām vietnēm, kas nozīmē, ka Google var izsekot to lietotāju darbībām, kuri nav atteikušies no trešo personu sīkdatņu izmantošanas, pārlūkojot šīs populārās vietnes. Skatīt: Ayenson, Mika, Wambach, Dietrich James, Soltani, Ashkan, Good, Nathan and Hoofnagle, Chris Jay, Flash Cookies and Privacy II: Now with HTML5 and ETag Respawning (Flash sīkdatnes un privātums, II daļa: tagad arī HTML5 formātā un ar entītiju tagu atkārtotu ģenerēšanu) (2011. gada 29. jūlijs). Pieejams SSRN tīmekļa vietnē: http://ssrn.com/abstract=1898390 Jautājumu par lietotāju izsekošanu, izmantojot trešo personu sīkdatnes, ir izskatījusi 29. panta darba grupa. Skatīt Atzinumu 2/2010 par paradumorientēto reklamēšanu tiešsaistē, kas pieņemts 2010. gada 22. jūnijā (WP 171).

25

Google

Google

Ayenson, Mika, Wambach, Dietrich James, Soltani, Ashkan, Good, Nathan and Hoofnagle, Chris Jay, Flash Cookies and Privacy II: Now with HTML5 and ETag Respawning

Flash

SSRN

(26)  E-privātuma direktīvas 10. apsvērums: “Telekomunikāciju nozarē, jo īpaši uz visiem ar pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistītajiem jautājumiem, uz ko konkrēti neattiecas šīs direktīvas noteikumi, tostarp uz personas datu apstrādātāju pienākumiem un fizisku personu tiesībām, attiecas Direktīva 95/46/EK.” Būtisks ir arī 17. apsvērums par datu subjekta piekrišanu. “Šajā direktīvā jēdzienam lietotāja vai abonenta piekrišana, neatkarīgi no tā, vai tas ir fiziska vai juridiska persona, jābūt tādai pašai nozīmei, kāda tā ir jēdzienam informācijas objekta piekrišana, kā noteikts un precizēts Direktīvā 95/46/EK.”

26

(27)  29. panta darba grupas atzinumu 2/2006 par privātuma jautājumiem saistībā ar e-pasta pārbaudīšanas pakalpojumu nodrošināšanu, kas pieņemts 2006. gada 21. februārī (WP 118). Šajā atzinumā darba grupa norāda, ka filtru lietošana 4. panta nolūkā var būt saderīga ar E-privātuma direktīvas 5. pantu.

27

(28)  Direktīvas 18. apsvērumā ir ietverts saraksts, kurā minēti pievienotās vērtības pakalpojumu piemēri. Nav skaidrs, vai var uzskatīt, ka pakalpojumi, kuru sniegšanai tiek piemērota datplūsmas pārvaldības politika, ietilpst šajā sarakstā. Datplūsmas pārvaldības politika, kuras mērķis ir piešķirt prioritāti noteiktam saturam, var uzskatīt par kvalitātes uzlabošanas nolūkā veiktu darbību. Piemēram, datplūsmas pārvaldību, kas tiek īstenota, apstrādājot tikai IP galvenes, un kuras mērķis ir sniegt sakaru pakalpojumus spēļu spēlēšanas vajadzībām par augstāku tarifu, lai tīklā par prioritāru tikta uzskatīta lietotāja personiskā spēļu datplūsma, var uzskatīt par pievienotās vērtības pakalpojumu. No otras puses, ne tuvu nav skaidrs, vai datplūsmas pārvaldība, lai droselētu zināma veida datplūsmu, piemēram, lai palēninātu vienādranga datu apmaiņas datplūsmu, par tādu var uzskatīt.

28

(29)  Skatīt E-privātuma direktīvas 17. apsvērumu un 2. panta f) apakšpunktu.

29

(30)  Pieņemts 2011. gada 13. jūlijā (WP 187).

30

(31)  Līdzīgs gadījums ir PDR, attiecībā uz ko tika apspriests, vai pasažieru piekrišana rezervējumu datu pārsūtīšanai ASV iestādēm ir uzskatāma par spēkā esošu. Darba grupa uzskata, ka pasažieri nevar dot labprātīgu piekrišanu, jo aviosabiedrībām ir pienākums nosūtīt datus pirms reisa izlidošanas, tāpēc pasažieriem nav reālas izvēles lidot vai nelidot; 29. panta darba grupas atzinums 6/2002 par aviosabiedrību pasažieru un ekipāžas locekļu datu un citu datu pārsūtīšanu Amerikas Savienotajām Valstīm.

31

(32)  2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (skat. 15. atsauci).

32

(33)  Neņemot vērā gadījumus, kad tīmekļa datplūsmā tiek pārsūtīta tāda personiska informācija, kā, piemēram, identificējamu fizisku personu fotoattēli, kas publicēti tīmekļa vietnē. Šādas informācijas apstrādei ir vajadzīgs juridiskais pamats, bet uz to neattiektos 5. panta 1. punkts, jo šīs personas nebūtu “attiecīgie lietotāji”.

33

(34)  Kā izskaidrots iepriekš, Datu aizsardzības direktīva attiecas uz visiem ar pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzību saistītajiem jautājumiem, kas nav atsevišķi reglamentēti E-privātuma direktīvā.

34

(35)  Neskarot vajadzību ieviest izmaiņas tiesību aktos, pamatojoties uz citiem apsvērumiem, jo īpaši ES tiesiskā regulējuma vispārējās pārskatīšanas kontekstā, lai uzlabotu tā efektivitāti, ņemot vērā jauno tehnoloģiju un globalizācijas ietekmi.

35

---

| 8.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/18

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par migrāciju

2012/C 34/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 41. pantu (2),

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU:

I.   IEVADS

| 1. | 2011. gada 4. maijā Komisija izdeva Paziņojumu par migrāciju (3) (“Paziņojumu“). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantu EDAU sniedz šo atzinumu pēc savas iniciatīvas. |
| --- | --- |

1.

2011. gada 4. maijā Komisija izdeva Paziņojumu par migrāciju (3) (“Paziņojumu“). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 41. pantu EDAU sniedz šo atzinumu pēc savas iniciatīvas.

| 2. | Pirms šī Paziņojuma pieņemšanas konsultācijas ar EDAU nav notikušas. Diemžēl tā nav pozitīva rīcība, jo agrākā posmā sniegti komentāri būtu palīdzējuši risināt dažas šajā atzinumā izceltās problēmas. |
| --- | --- |

2.

Pirms šī Paziņojuma pieņemšanas konsultācijas ar EDAU nav notikušas. Diemžēl tā nav pozitīva rīcība, jo agrākā posmā sniegti komentāri būtu palīdzējuši risināt dažas šajā atzinumā izceltās problēmas.

Paziņojuma mērķi un darbības joma

| 3. | Paziņojuma mērķis ir nesenos un nākotnes politikas priekšlikumus apvienot sistēmā, kurā tiek ņemti vērā visi svarīgie aspekti, un izvairīties no “īstermiņa pieejas, kas ietver tikai robežkontroli, neņemot vērā ilgtermiņa jautājumus” (4). Tas ir uzrakstīts gandrīz kā atbildes reakcijas uz nesenajiem notikumiem Ziemeļāfrikā, jo īpaši konfliktu Lībijā. |
| --- | --- |

3.

Paziņojuma mērķis ir nesenos un nākotnes politikas priekšlikumus apvienot sistēmā, kurā tiek ņemti vērā visi svarīgie aspekti, un izvairīties no “īstermiņa pieejas, kas ietver tikai robežkontroli, neņemot vērā ilgtermiņa jautājumus” (4). Tas ir uzrakstīts gandrīz kā atbildes reakcijas uz nesenajiem notikumiem Ziemeļāfrikā, jo īpaši konfliktu Lībijā.

| 4. | Lai to sasniegtu, Paziņojumā apskatīti humānās palīdzības, robežpārvaldības, vīzu, patvēruma, imigrācijas un integrācijas ekonomiskās nepieciešamības jautājumi. Tajā ir atsauces uz virkni likumdošanas ierosinājumu, no kuriem daži ir jauni, bet citi jau iesniegti apspriešanai. Daudzi no šiem priekšlikumiem ir saistīti ar robežpārvaldību, kas veido svarīgu Paziņojuma daļu. Daži no tiem ietvertu liela mēroga personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

4.

Lai to sasniegtu, Paziņojumā apskatīti humānās palīdzības, robežpārvaldības, vīzu, patvēruma, imigrācijas un integrācijas ekonomiskās nepieciešamības jautājumi. Tajā ir atsauces uz virkni likumdošanas ierosinājumu, no kuriem daži ir jauni, bet citi jau iesniegti apspriešanai. Daudzi no šiem priekšlikumiem ir saistīti ar robežpārvaldību, kas veido svarīgu Paziņojuma daļu. Daži no tiem ietvertu liela mēroga personas datu apstrādi.

| 5. | Šis Paziņojums ir tikai pirmais no virknes paziņojumu un priekšlikumu, ko paredzēts izdot tuvākajā nākotnē un no kuriem katrā būs sīki apskatīti konkrētie aspekti, kas minēti šajā Paziņojumā. Šajā kontekstā 2011. gada 23.–24. jūnija Eiropadomes secinājumos (5) minēts, ka “centienus stiprinās arī tā darba paātrināšana, kas notiek “lietpratīgu robežu” jomā, ar mērķi nodrošināt, lai robežkontroles uzdevumu veikšanai izmantotu jaunas tehnoloģijas. Konkrēti, būtu jāievieš ieceļošanas/izceļošanas sistēma un reģistrēto ceļotāju programma. Eiropadome atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta par aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā”. |
| --- | --- |

5.

Šis Paziņojums ir tikai pirmais no virknes paziņojumu un priekšlikumu, ko paredzēts izdot tuvākajā nākotnē un no kuriem katrā būs sīki apskatīti konkrētie aspekti, kas minēti šajā Paziņojumā. Šajā kontekstā 2011. gada 23.–24. jūnija Eiropadomes secinājumos (5) minēts, ka “centienus stiprinās arī tā darba paātrināšana, kas notiek “lietpratīgu robežu” jomā, ar mērķi nodrošināt, lai robežkontroles uzdevumu veikšanai izmantotu jaunas tehnoloģijas. Konkrēti, būtu jāievieš ieceļošanas/izceļošanas sistēma un reģistrēto ceļotāju programma. Eiropadome atzinīgi vērtē vienošanos, kas panākta par aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā”.

EDAU atzinuma mērķis

| 6. | Lai gan datu aizsardzības jautājumi nav Paziņojuma galvenā tēma, tomēr tajā minētas vairākas iniciatīvas un priekšlikumi robežpārvaldības jomā, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēma un reģistrēto ceļotāju programma, kas būtiski ietekmēs pamattiesības uz datu aizsardzību. Šajā kontekstā Paziņojumā uzsvērts, ka robežkontrole arī ir ļoti svarīga cīņā pret noziedzību, un minēta atsauce uz Iekšējās drošības stratēģiju, ar ko Komisija nāca klajā 2010. gadā (6). |
| --- | --- |

6.

Lai gan datu aizsardzības jautājumi nav Paziņojuma galvenā tēma, tomēr tajā minētas vairākas iniciatīvas un priekšlikumi robežpārvaldības jomā, piemēram, ieceļošanas/izceļošanas sistēma un reģistrēto ceļotāju programma, kas būtiski ietekmēs pamattiesības uz datu aizsardzību. Šajā kontekstā Paziņojumā uzsvērts, ka robežkontrole arī ir ļoti svarīga cīņā pret noziedzību, un minēta atsauce uz Iekšējās drošības stratēģiju, ar ko Komisija nāca klajā 2010. gadā (6).

| 7. | Daudzi no minētajiem priekšlikumiem un iniciatīvām nākotnē tiks izstrādāti precīzāk, tāpēc šis Paziņojums ir iespēja sniegt komentārus par šīm iniciatīvām agrīnā posmā. Attiecībā uz tām iniciatīvām, kas jau iesniegtas, kā piemēram, Priekšlikumu Regulai, ar ko groza Frontex regulu (7), šī ir iespēja atkārtot svarīgākos no agrāk izteiktajiem komentāriem, kurus Padome un Eiropas Parlaments vēl nav galīgi pieņēmuši. |
| --- | --- |

7.

Daudzi no minētajiem priekšlikumiem un iniciatīvām nākotnē tiks izstrādāti precīzāk, tāpēc šis Paziņojums ir iespēja sniegt komentārus par šīm iniciatīvām agrīnā posmā. Attiecībā uz tām iniciatīvām, kas jau iesniegtas, kā piemēram, Priekšlikumu Regulai, ar ko groza Frontex regulu (7), šī ir iespēja atkārtot svarīgākos no agrāk izteiktajiem komentāriem, kurus Padome un Eiropas Parlaments vēl nav galīgi pieņēmuši.

| 8. | Šī Atzinuma mērķis nav analizēt visas aptvertās politikas jomas un priekšlikumus, kas minēti Paziņojumā, bet:






  — | apskatīt vairākus datu aizsardzības principus un jēdzienus, piemēram, mērķa ierobežojums, nepieciešamība, samērīgums un “integrēta privātās dzīves neaizskaramība”, kas būtu jāņem vērā, īstenojot praksē Paziņojumā izklāstīto pieeju, |
| --- | --- | --- |

8.

Šī Atzinuma mērķis nav analizēt visas aptvertās politikas jomas un priekšlikumus, kas minēti Paziņojumā, bet:

—

apskatīt vairākus datu aizsardzības principus un jēdzienus, piemēram, mērķa ierobežojums, nepieciešamība, samērīgums un “integrēta privātās dzīves neaizskaramība”, kas būtu jāņem vērā, īstenojot praksē Paziņojumā izklāstīto pieeju,

| — | apspriest konkrētos Paziņojumā ierosinātos pasākumus no datu aizsardzības viedokļa un sniegt konsultāciju jau šajā posmā par to, kā nodrošināt atbilstošu pamattiesību ievērošanu, konkrēti, tiesību uz personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

apspriest konkrētos Paziņojumā ierosinātos pasākumus no datu aizsardzības viedokļa un sniegt konsultāciju jau šajā posmā par to, kā nodrošināt atbilstošu pamattiesību ievērošanu, konkrēti, tiesību uz personas datu aizsardzību.

| 9. | Šajā sakarā Atzinumam ir divas galvenās daļas. Pirmajā daļā sniegts komentārs par Paziņojuma vispārīgo pieeju un ietverti horizontāli apsvērumi par Paziņojumu, piemēram, novērtēšanas nepieciešamība un ietekme uz pamattiesībām saistībā ar IT sistēmu uzbūvi. Otrajā daļā ir mērķtiecīgi komentāri par konkrētiem priekšlikumiem un iniciatīvām (8). |
| --- | --- |

9.

Šajā sakarā Atzinumam ir divas galvenās daļas. Pirmajā daļā sniegts komentārs par Paziņojuma vispārīgo pieeju un ietverti horizontāli apsvērumi par Paziņojumu, piemēram, novērtēšanas nepieciešamība un ietekme uz pamattiesībām saistībā ar IT sistēmu uzbūvi. Otrajā daļā ir mērķtiecīgi komentāri par konkrētiem priekšlikumiem un iniciatīvām (8).

II.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

Paziņojuma pieeja

| 10. | EDAU atzinīgi vērtē Paziņojuma pieeju izvairīties no “īstermiņa pieejas, kas ietver tikai robežkontroli, neņemot vērā ilgtermiņa jautājumus” (9). Visaptverošu un efektīvu pieeju migrācijai nevar veidot tikai robežkontrole, tajā jāintegrē arī citi aspekti. |
| --- | --- |

10.

EDAU atzinīgi vērtē Paziņojuma pieeju izvairīties no “īstermiņa pieejas, kas ietver tikai robežkontroli, neņemot vērā ilgtermiņa jautājumus” (9). Visaptverošu un efektīvu pieeju migrācijai nevar veidot tikai robežkontrole, tajā jāintegrē arī citi aspekti.

| 11. | Šādā visaptverošā pieejā jārespektē migrantu un bēgļu pamattiesības, tostarp viņu tiesības uz datu aizsardzību. Tas ir pat vēl svarīgāk tāpēc, ka šīs grupas bieži nonāk neaizsargātā stāvoklī. |
| --- | --- |

11.

Šādā visaptverošā pieejā jārespektē migrantu un bēgļu pamattiesības, tostarp viņu tiesības uz datu aizsardzību. Tas ir pat vēl svarīgāk tāpēc, ka šīs grupas bieži nonāk neaizsargātā stāvoklī.

| 12. | Šajā kontekstā Paziņojumā minēts, ka Eiropas Savienības divkāršajam mērķim jābūt saglabāt augstu drošības līmeni un vienlaikus padarīt vienkāršāku robežšķērsošanu “personām, kuras būtu jāuzņem, pilnībā ievērojot viņu pamattiesības” (10). Šis formulējums varētu radīt priekšstatu, ka personu, kuras dažādu iemeslu dēļ nedrīkst uzņemt, pamattiesības nav nepieciešams aizsargāt. EDAU uzskata, ka ir acīmredzami, ka viņu tiesībās var neietilpt tiesības apmesties ES teritorijā, un tādā gadījumā būtu atbilstīgi jāreaģē, piemēram, veidot atgriešanas darbības, taču vienmēr ievērojot pamattiesības. |
| --- | --- |

12.

Šajā kontekstā Paziņojumā minēts, ka Eiropas Savienības divkāršajam mērķim jābūt saglabāt augstu drošības līmeni un vienlaikus padarīt vienkāršāku robežšķērsošanu “personām, kuras būtu jāuzņem, pilnībā ievērojot viņu pamattiesības” (10). Šis formulējums varētu radīt priekšstatu, ka personu, kuras dažādu iemeslu dēļ nedrīkst uzņemt, pamattiesības nav nepieciešams aizsargāt. EDAU uzskata, ka ir acīmredzami, ka viņu tiesībās var neietilpt tiesības apmesties ES teritorijā, un tādā gadījumā būtu atbilstīgi jāreaģē, piemēram, veidot atgriešanas darbības, taču vienmēr ievērojot pamattiesības.

| 13. | Tiek atzīmēts, ka attiecībā uz robežpārvaldību Paziņojumā aizstāvēta pieeja, kas stingri balstīta uz tehnoloģiju izmantošanu. Cita starpā, tajā atbalstīta paaugstināta robežas uzraudzība (skatīt paredzēto Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu Eurosur) (11). Tajā paredzēta arī jaunu liela apjoma IT sistēmu informācijas par ceļotājiem apstrādei izveides iespējas pētīšana (ieceļošanas-izceļošanas sistēma un reģistrēto ceļotāju programma) (12). Visbeidzot, tajā aizstāvēta esošo sistēmu paplašināšana, iekļaujot jaunus lietotājus (t. i. attiecībā uz Eurodac) (13). Šis uzsvars uz tehnoloģijām atspoguļo vispārējo tendenci pēdējo gadu laikā. |
| --- | --- |

13.

Tiek atzīmēts, ka attiecībā uz robežpārvaldību Paziņojumā aizstāvēta pieeja, kas stingri balstīta uz tehnoloģiju izmantošanu. Cita starpā, tajā atbalstīta paaugstināta robežas uzraudzība (skatīt paredzēto Eiropas Robežu uzraudzības sistēmu Eurosur) (11). Tajā paredzēta arī jaunu liela apjoma IT sistēmu informācijas par ceļotājiem apstrādei izveides iespējas pētīšana (ieceļošanas-izceļošanas sistēma un reģistrēto ceļotāju programma) (12). Visbeidzot, tajā aizstāvēta esošo sistēmu paplašināšana, iekļaujot jaunus lietotājus (t. i. attiecībā uz Eurodac) (13). Šis uzsvars uz tehnoloģijām atspoguļo vispārējo tendenci pēdējo gadu laikā.

Esošo instrumentu izvērtēšana pirms jaunu instrumentu ierosināšanas un nepieciešamības tests

| 14. | EDAU vairākkārtīgi ir uzsvēris, ka pirms jaunu instrumentu ierosināšanas būtu jāizvērtē esošie (14). Šajā kontekstā, atsaucot atmiņā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (15) un Eiropas tiesas (16) judikatūru, EDAU norāda, ka iejaukšanās tiesībās uz privāto dzīvi ir jāatbilst standartam, ka tā ir “nepieciešama demokrātiskā sabiedrībā”, un jāatbilst samērīguma standartam. Nepieciešamības jēdziens nozīmē striktāku pierādīšanas pienākumu, nevis tikai apgalvojumu par “noderīgumu” (17). Tas nozīmē, ka visiem attiecīgajiem priekšlikumiem jāpievieno skaidri pierādījumi par to nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

14.

EDAU vairākkārtīgi ir uzsvēris, ka pirms jaunu instrumentu ierosināšanas būtu jāizvērtē esošie (14). Šajā kontekstā, atsaucot atmiņā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (15) un Eiropas tiesas (16) judikatūru, EDAU norāda, ka iejaukšanās tiesībās uz privāto dzīvi ir jāatbilst standartam, ka tā ir “nepieciešama demokrātiskā sabiedrībā”, un jāatbilst samērīguma standartam. Nepieciešamības jēdziens nozīmē striktāku pierādīšanas pienākumu, nevis tikai apgalvojumu par “noderīgumu” (17). Tas nozīmē, ka visiem attiecīgajiem priekšlikumiem jāpievieno skaidri pierādījumi par to nepieciešamību un samērīgumu.

| 15. | Šādu pierādījumu vajadzētu nodrošināt ar ietekmes uz privātumu novērtējumu (18), balstoties uz pietiekamiem pierādījumiem. (19) Ar selektīvu statistikas un aprēķinu izmantošanu nepietiek. EDAU apzinās, ka ticamas informācijas apkopošana par tādu parādību, kāda ir nelegālā migrācija, ir sarežģīta, taču šajos ietekmes novērtējumos vajadzētu arī apsvērt alternatīvus problēmu, ar kādām nākas saskarties, risinājumus, lai līdz minimumam samazinātu ietekmi uz pamattiesībām. (20) Fakts, ka tehnoloģiskie risinājumi ir iespējami, pats par sevi nenozīmē, ka tie ir nepieciešami un proporcionāli. |
| --- | --- |

15.

Šādu pierādījumu vajadzētu nodrošināt ar ietekmes uz privātumu novērtējumu (18), balstoties uz pietiekamiem pierādījumiem. (19) Ar selektīvu statistikas un aprēķinu izmantošanu nepietiek. EDAU apzinās, ka ticamas informācijas apkopošana par tādu parādību, kāda ir nelegālā migrācija, ir sarežģīta, taču šajos ietekmes novērtējumos vajadzētu arī apsvērt alternatīvus problēmu, ar kādām nākas saskarties, risinājumus, lai līdz minimumam samazinātu ietekmi uz pamattiesībām. (20) Fakts, ka tehnoloģiskie risinājumi ir iespējami, pats par sevi nenozīmē, ka tie ir nepieciešami un proporcionāli.

| 16. | Ja novērtējuma rezultātā tiek secināts, ka jaunas liela mēroga IT sistēmas ir nepieciešamas, tās izstrādājot jāņem vērā koncepcija “integrēta privātās dzīves neaizskaramība”. Kontrolētājiem vajadzētu varēt pierādīt, ka ir veikti atbilstoši pasākumi,lai nodrošinātu, ka to sistēmu uzbūvē ir ņemtas vērā privātās dzīves neaizskaramības prasības. Šāda rīcība var mazināt jauno pasākumu negatīvo ietekmi uz privātās dzīves neaizskaramību (vai palielināt pozitīvo ietekmi). Komisija šādu pieeju ir apstiprinājusi. (21)“Integrētas privātās dzīves neaizskaramības” īstenošanas sistēmu, piemēram, Paziņojumā minētās ieceļošanas-izceļošanas sistēmas, kontekstā rezultātā personas datu apkopošana tiktu samazināta līdz nepieciešamajam minimumam un personas datu apstrāde tiktu padarīta datu subjektiem draudzīga un caurskatāma. |
| --- | --- |

16.

Ja novērtējuma rezultātā tiek secināts, ka jaunas liela mēroga IT sistēmas ir nepieciešamas, tās izstrādājot jāņem vērā koncepcija “integrēta privātās dzīves neaizskaramība”. Kontrolētājiem vajadzētu varēt pierādīt, ka ir veikti atbilstoši pasākumi,lai nodrošinātu, ka to sistēmu uzbūvē ir ņemtas vērā privātās dzīves neaizskaramības prasības. Šāda rīcība var mazināt jauno pasākumu negatīvo ietekmi uz privātās dzīves neaizskaramību (vai palielināt pozitīvo ietekmi). Komisija šādu pieeju ir apstiprinājusi. (21)“Integrētas privātās dzīves neaizskaramības” īstenošanas sistēmu, piemēram, Paziņojumā minētās ieceļošanas-izceļošanas sistēmas, kontekstā rezultātā personas datu apkopošana tiktu samazināta līdz nepieciešamajam minimumam un personas datu apstrāde tiktu padarīta datu subjektiem draudzīga un caurskatāma.

| 17. | Turklāt, jāievēro arī mērķa ierobežojuma princips. Jāizvairās no “funkciju pārbīdes”. Piemēram, Paziņojumā paredzēts atkārtoti ieviest iniciatīvu, saskaņā ar kuru tiesībaizsardzības iestādēm tiek piešķirta piekļuve Eurodac
   (22), kas, šķiet, apstiprina tendenci piešķirt tiesībsargājošajām iestādēm piekļuvi ES liela mēroga sistēmām un izraisa sistēmas sākotnējā nolūka paplašināšanas jautājumu. Piekļuves datubāzēm piešķiršana papildu iestādēm ir jautājums, kam var būt nopietna ietekme: datubāze, kuru uzskata par proporcionālu, kad to izmanto vienam konkrētam mērķim, var kļūt neproporcionāla, kad tās lietošanu vēlāk paplašina, attiecinot to uz citiem mērķiem (23). |
| --- | --- |

17.

Turklāt, jāievēro arī mērķa ierobežojuma princips. Jāizvairās no “funkciju pārbīdes”. Piemēram, Paziņojumā paredzēts atkārtoti ieviest iniciatīvu, saskaņā ar kuru tiesībaizsardzības iestādēm tiek piešķirta piekļuve Eurodac
   (22), kas, šķiet, apstiprina tendenci piešķirt tiesībsargājošajām iestādēm piekļuvi ES liela mēroga sistēmām un izraisa sistēmas sākotnējā nolūka paplašināšanas jautājumu. Piekļuves datubāzēm piešķiršana papildu iestādēm ir jautājums, kam var būt nopietna ietekme: datubāze, kuru uzskata par proporcionālu, kad to izmanto vienam konkrētam mērķim, var kļūt neproporcionāla, kad tās lietošanu vēlāk paplašina, attiecinot to uz citiem mērķiem (23).

| 18. | Tāpēc EDAU aicina visiem (pašreizējiem un jaunajiem) priekšlikumiem, kas saistīti ar pamattiesību uz datu aizsardzību ierobežošanu, pievienot skaidru pierādījumu par to nepieciešamību (24). Turklāt, kad liela mēroga IT sistēmas uzskata par nepieciešamām, tās jāizstrādā, pienācīgi ņemot vērā “integrētas privātās dzīves neaizskaramības” principu. Papildus tam īstenotie pasākumi regulāri jāvērtē, lai noteiktu, vai tie vēl joprojām ir nepieciešami. |
| --- | --- |

18.

Tāpēc EDAU aicina visiem (pašreizējiem un jaunajiem) priekšlikumiem, kas saistīti ar pamattiesību uz datu aizsardzību ierobežošanu, pievienot skaidru pierādījumu par to nepieciešamību (24). Turklāt, kad liela mēroga IT sistēmas uzskata par nepieciešamām, tās jāizstrādā, pienācīgi ņemot vērā “integrētas privātās dzīves neaizskaramības” principu. Papildus tam īstenotie pasākumi regulāri jāvērtē, lai noteiktu, vai tie vēl joprojām ir nepieciešami.

III.   KONKRĒTAS PIEZĪMES

Eurodac

| 19. | Paziņojumā ir atsauce uz tiesībaizsardzības piekļuvi Eurodac, apgalvojot, ka Eurodac, papildus Dublinas regulas efektivitātes atbalsta turpināšanai, būtu arī “jāapmierina citas tiesībaizsardzības iestāžu vajadzības” (25). |
| --- | --- |

19.

Paziņojumā ir atsauce uz tiesībaizsardzības piekļuvi Eurodac, apgalvojot, ka Eurodac, papildus Dublinas regulas efektivitātes atbalsta turpināšanai, būtu arī “jāapmierina citas tiesībaizsardzības iestāžu vajadzības” (25).

| 20. | 2008. gada decembra priekšlikumā Eurodac regulas reformai (26) nebija nosacījumu par piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos. Tie bija iekļauti priekšlikumā, kuru Komisija ierosināja 2009. gada septembrī (27). 2010. gada oktobrī Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu (28), kurā vairs nebija iekļauti nosacījumi par piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos, līdzīgi kā tas bija oriģinālajā priekšlikumā. |
| --- | --- |

20.

2008. gada decembra priekšlikumā Eurodac regulas reformai (26) nebija nosacījumu par piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos. Tie bija iekļauti priekšlikumā, kuru Komisija ierosināja 2009. gada septembrī (27). 2010. gada oktobrī Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu (28), kurā vairs nebija iekļauti nosacījumi par piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos, līdzīgi kā tas bija oriģinālajā priekšlikumā.

| 21. | Savā 2010. gada 15. decembra atzinumā par Eurodac EDAU atzinīgi novērtēja atteikšanos no piekļuves tiesībaizsardzības nolūkos (29), atgādinot, ka šāda lietošana citiem nolūkiem jāpamato ar būtiskiem pierādījumiem par patvēruma pieteikumu iesniedzēju saistību ar terorismu un/vai nopietnu noziegumu. Turklāt, patvēruma meklētāju nedrošā situācija ir jāņem vērā, novērtējot šādas piekļuves nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

21.

Savā 2010. gada 15. decembra atzinumā par Eurodac EDAU atzinīgi novērtēja atteikšanos no piekļuves tiesībaizsardzības nolūkos (29), atgādinot, ka šāda lietošana citiem nolūkiem jāpamato ar būtiskiem pierādījumiem par patvēruma pieteikumu iesniedzēju saistību ar terorismu un/vai nopietnu noziegumu. Turklāt, patvēruma meklētāju nedrošā situācija ir jāņem vērā, novērtējot šādas piekļuves nepieciešamību un samērīgumu.

| 22. | Eurodac Regulas reforma ir daļa no Eiropas patvēruma sistēmas izveides, kas saskaņā ar Stokholmas programmas jāizveido līdz 2012. gadam (30). Viens no Komisijas norādītajiem atteikšanās no piekļuves tiesībaizsardzības nolūkos iemesliem 2010. gada oktobra priekšlikumā bija, ka šī pretrunīgā pasākuma neiekļaušana varētu atvieglot savlaicīgu patvēruma pakotnes pieņemšanu (31). Tas ir saistīts arī ar Aģentūras izveidi liela apjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (32). |
| --- | --- |

22.

Eurodac Regulas reforma ir daļa no Eiropas patvēruma sistēmas izveides, kas saskaņā ar Stokholmas programmas jāizveido līdz 2012. gadam (30). Viens no Komisijas norādītajiem atteikšanās no piekļuves tiesībaizsardzības nolūkos iemesliem 2010. gada oktobra priekšlikumā bija, ka šī pretrunīgā pasākuma neiekļaušana varētu atvieglot savlaicīgu patvēruma pakotnes pieņemšanu (31). Tas ir saistīts arī ar Aģentūras izveidi liela apjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (32).

| 23. | Uz šī fona un, ņemot vērā iepriekšējās piezīmes, EDAU uzskata, ka līdz šim pietiekami skaidri un ticami pierādījumi par piekļuves Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos atkārtotu ieviešanu nav sniegti. Šādu atkārtotu ieviešanu, iespējams, varētu izskatīt tikai pēc jauna ietekmes novērtējuma, kurā ņemtas vērā bažas par privātās dzīves neaizskaramību. Turklāt, piekļuves tiesībaizsardzības iestādēm iekļaušana liktu izdarīt būtiskas izmaiņas Eurodac datubāzē, lai drošā veidā nodrošinātu šādu piekļuvi. Arī šī soļa tehniskās un finansiālās sekas būtu jāapskata jaunā ietekmes novērtējumā (33). |
| --- | --- |

23.

Uz šī fona un, ņemot vērā iepriekšējās piezīmes, EDAU uzskata, ka līdz šim pietiekami skaidri un ticami pierādījumi par piekļuves Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos atkārtotu ieviešanu nav sniegti. Šādu atkārtotu ieviešanu, iespējams, varētu izskatīt tikai pēc jauna ietekmes novērtējuma, kurā ņemtas vērā bažas par privātās dzīves neaizskaramību. Turklāt, piekļuves tiesībaizsardzības iestādēm iekļaušana liktu izdarīt būtiskas izmaiņas Eurodac datubāzē, lai drošā veidā nodrošinātu šādu piekļuvi. Arī šī soļa tehniskās un finansiālās sekas būtu jāapskata jaunā ietekmes novērtējumā (33).

| 24. | Turklāt, priekšlikuma atkārtotai iekļaušanai varētu būt būtiska ietekme uz patvēruma pakotnes termiņiem. Komisija nemin datumu, kad iespējamo jauno priekšlikumu varētu iesniegt; tāpat arī tā nenorāda, kad šādam priekšlikumam tiktu pievienots jauns ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

24.

Turklāt, priekšlikuma atkārtotai iekļaušanai varētu būt būtiska ietekme uz patvēruma pakotnes termiņiem. Komisija nemin datumu, kad iespējamo jauno priekšlikumu varētu iesniegt; tāpat arī tā nenorāda, kad šādam priekšlikumam tiktu pievienots jauns ietekmes novērtējums.

Ieceļošanas-izceļošanas sistēma

| 25. | Paziņojumā arī pateikts, ka 2011. gada septembrī plānots izdot Paziņojumu par lietpratīgajām robežām. Šim Paziņojumam būtu arī sīkāk jāizklāsta iniciatīvas attiecībā uz ieceļošanas-izceļošanas sistēmu un reģistrēto ceļotāju programmu. Komisija atzīst, ka šiem projektiem būs nepieciešami “būtiski ieguldījumi”, lai nodrošinātu “augsta līmeņa standartu personas datu aizsardzībai” (34). |
| --- | --- |

25.

Paziņojumā arī pateikts, ka 2011. gada septembrī plānots izdot Paziņojumu par lietpratīgajām robežām. Šim Paziņojumam būtu arī sīkāk jāizklāsta iniciatīvas attiecībā uz ieceļošanas-izceļošanas sistēmu un reģistrēto ceļotāju programmu. Komisija atzīst, ka šiem projektiem būs nepieciešami “būtiski ieguldījumi”, lai nodrošinātu “augsta līmeņa standartu personas datu aizsardzībai” (34).

| 26. | Kas attiecas uz ieceļošanas-izceļošanas sistēmu, Komisija pamato šo iniciatīvu, apgalvojot, ka “uzturēšanās ilguma pārsniegšana” ir “galvenais nelegālās imigrācijas cēlonis ES” (35). Izņemot šo, Paziņojumā nav sniegts skaidrojums par šīs sistēmas nolūkiem. |
| --- | --- |

26.

Kas attiecas uz ieceļošanas-izceļošanas sistēmu, Komisija pamato šo iniciatīvu, apgalvojot, ka “uzturēšanās ilguma pārsniegšana” ir “galvenais nelegālās imigrācijas cēlonis ES” (35). Izņemot šo, Paziņojumā nav sniegts skaidrojums par šīs sistēmas nolūkiem.

| 27. | “Uzturēšanās ilguma pārsniedzēju” skaita samazināšanai noteikti var būt pozitīva ietekme. EDAU saprot, ka ieceļošanas-izceļošanas sistēma varētu atturēt trešo valstu valstspiederīgos no uzturēšanās ilguma pārsniegšanas, ja viņi zinātu, ka viņi tiks automātiski atklāti pēc vīzas termiņa beigām. Taču paliek neatbildēti vairāki jautājumi. |
| --- | --- |

27.

“Uzturēšanās ilguma pārsniedzēju” skaita samazināšanai noteikti var būt pozitīva ietekme. EDAU saprot, ka ieceļošanas-izceļošanas sistēma varētu atturēt trešo valstu valstspiederīgos no uzturēšanās ilguma pārsniegšanas, ja viņi zinātu, ka viņi tiks automātiski atklāti pēc vīzas termiņa beigām. Taču paliek neatbildēti vairāki jautājumi.

| 28. | Līdz šim nav konsekventas politikas saistībā ar uzturēšanās termiņa dalībvalstīs pārsniegšanu. “Uzturēšanās ilguma pārsniegšanas” jēdziens vispārīgi nav labi definēts; vienošanās par kopēju termina definīciju būtu nepieciešams pirmais solis ceļā uz skaidru šī jautājuma izpratni (36). |
| --- | --- |

28.

Līdz šim nav konsekventas politikas saistībā ar uzturēšanās termiņa dalībvalstīs pārsniegšanu. “Uzturēšanās ilguma pārsniegšanas” jēdziens vispārīgi nav labi definēts; vienošanās par kopēju termina definīciju būtu nepieciešams pirmais solis ceļā uz skaidru šī jautājuma izpratni (36).

| 29. | Turklāt, līdz šim pieejamie skaitļi ir novērtējums (37). Kā pamatota nepieciešamības novērtējuma priekšnoteikums būtu nepieciešama problēmas lieluma noskaidrošana. |
| --- | --- |

29.

Turklāt, līdz šim pieejamie skaitļi ir novērtējums (37). Kā pamatota nepieciešamības novērtējuma priekšnoteikums būtu nepieciešama problēmas lieluma noskaidrošana.

| 30. | Brīdinājumi saskaņā ar Šengenas līguma īstenošanas konvencijas 96. pantu ir esošs pasākums, lai novērstu īpašu personu ieceļošanu Šengenas teritorijā. Šos brīdinājumus var izmantot, lai apturētu zināmu “uzturēšanās ilguma pārsniedzēju” atkārtotu ieceļošanu (38). Nesenā paziņojumā Komisija aicināja dalībvalstis pēc iespējas pilnīgāk izmantot šo iespēju (39). Tas norāda uz to, ka šobrīd šo pasākumu pilnā mērā neizmanto. |
| --- | --- |

30.

Brīdinājumi saskaņā ar Šengenas līguma īstenošanas konvencijas 96. pantu ir esošs pasākums, lai novērstu īpašu personu ieceļošanu Šengenas teritorijā. Šos brīdinājumus var izmantot, lai apturētu zināmu “uzturēšanās ilguma pārsniedzēju” atkārtotu ieceļošanu (38). Nesenā paziņojumā Komisija aicināja dalībvalstis pēc iespējas pilnīgāk izmantot šo iespēju (39). Tas norāda uz to, ka šobrīd šo pasākumu pilnā mērā neizmanto.

| 31. | Iespējams, ka ieceļošanas-izceļošanas sistēmā tiks izmantoti arī biometriskie dati. Lai gan EDAU atzīst iespējamos ieguvumus, ko sniedz biometrisko datu izmantošana, viņa pienākums ir norādīt arī uz to vājajām vietām. Biometrisko datu visa veida izmantošanai jābūt saistītai ar stingriem aizsardzības pasākumiem, un ir jāņem vērā kļūdas risks (40). Šajā kontekstā EDAU aicina izveidot minimālo kritēriju komplektu saistībā ar biometrisko datu lietošanu, piemēram, biometrisko datu uzticamība, mērķtiecīgs ietekmes uz biometriskajiem datiem novērtējums, precizitāte un rezerves procedūra (41). Turklāt, noteiktai daļai iesaistīto cilvēku nav pirkstu nospiedumu, kurus sistēma varētu nolasīt (42). Ja ieceļošanas-izceļošanas sistēmā jāiekļauj biometriskie dati, tajā ir jāparedz rezerves procedūras šādiem ceļotājiem (43). |
| --- | --- |

31.

Iespējams, ka ieceļošanas-izceļošanas sistēmā tiks izmantoti arī biometriskie dati. Lai gan EDAU atzīst iespējamos ieguvumus, ko sniedz biometrisko datu izmantošana, viņa pienākums ir norādīt arī uz to vājajām vietām. Biometrisko datu visa veida izmantošanai jābūt saistītai ar stingriem aizsardzības pasākumiem, un ir jāņem vērā kļūdas risks (40). Šajā kontekstā EDAU aicina izveidot minimālo kritēriju komplektu saistībā ar biometrisko datu lietošanu, piemēram, biometrisko datu uzticamība, mērķtiecīgs ietekmes uz biometriskajiem datiem novērtējums, precizitāte un rezerves procedūra (41). Turklāt, noteiktai daļai iesaistīto cilvēku nav pirkstu nospiedumu, kurus sistēma varētu nolasīt (42). Ja ieceļošanas-izceļošanas sistēmā jāiekļauj biometriskie dati, tajā ir jāparedz rezerves procedūras šādiem ceļotājiem (43).

| 32. | EDAU vēlas vērst uzmanību arī uz pieredzi saistībā ar US-VISIT (Savienoto Valstu Ieceļošanas un imigrācijas statusa noteikšanas tehnoloģiju programma), kas ir līdzīga sistēma ASV. Saskaņā ar US-VISIT lielākajai daļai trešo valstu valstspiederīgo ir pienākums sniegt biometriskos datus, ieceļojot ASV teritorijā. Šīs sistēmas “izceļošanas” daļa vēl atrodas izstrādes stadijā. 2009. gadā tika veikti biometrisko datu apkopošanas pilottesti šai sistēmas daļai (44). Iekšzemes drošības departaments atzina, ka šo testu rezultāti ir “pārspīlēti sakarā ar sistēmas ierobežojumiem, kas saistīti ar situācijām, kad ADIS ieraksti neatspoguļo ceļotāja atjauninātu statusu neseno izmaiņu vai statusa pagarināšanas dēļ” (45). Ar testu palīdzību pasažieri tika pārbaudīti, pamatojoties uz vairākiem uzraudzības sarakstiem, taču “neviens no [...] pozitīviem rezultātiem nebūtu novērsis izbraukšanu” (46). Iekšzemes drošības departaments ir kopā iztērējis aptuveni 1,3 miljardus ASV dolārus, lai izstrādātu US-VISIT ieceļošanas komponentu (47). Tas rada jautājumu, vai ieceļošanas-izceļošanas sistēma ir izmaksu ziņā efektīvs pasākums “uzturēšanās ilguma pārsniegšanas” samazināšanai. |
| --- | --- |

32.

EDAU vēlas vērst uzmanību arī uz pieredzi saistībā ar US-VISIT (Savienoto Valstu Ieceļošanas un imigrācijas statusa noteikšanas tehnoloģiju programma), kas ir līdzīga sistēma ASV. Saskaņā ar US-VISIT lielākajai daļai trešo valstu valstspiederīgo ir pienākums sniegt biometriskos datus, ieceļojot ASV teritorijā. Šīs sistēmas “izceļošanas” daļa vēl atrodas izstrādes stadijā. 2009. gadā tika veikti biometrisko datu apkopošanas pilottesti šai sistēmas daļai (44). Iekšzemes drošības departaments atzina, ka šo testu rezultāti ir “pārspīlēti sakarā ar sistēmas ierobežojumiem, kas saistīti ar situācijām, kad ADIS ieraksti neatspoguļo ceļotāja atjauninātu statusu neseno izmaiņu vai statusa pagarināšanas dēļ” (45). Ar testu palīdzību pasažieri tika pārbaudīti, pamatojoties uz vairākiem uzraudzības sarakstiem, taču “neviens no [...] pozitīviem rezultātiem nebūtu novērsis izbraukšanu” (46). Iekšzemes drošības departaments ir kopā iztērējis aptuveni 1,3 miljardus ASV dolārus, lai izstrādātu US-VISIT ieceļošanas komponentu (47). Tas rada jautājumu, vai ieceļošanas-izceļošanas sistēma ir izmaksu ziņā efektīvs pasākums “uzturēšanās ilguma pārsniegšanas” samazināšanai.

| 33. | Īsumā, ne šādas sistēmas mērķis, ne veids, kā tas tiktu interpretēts un īstenots, nav pietiekami skaidrs. Kas attiecas uz nepieciešamību rīkoties, nav skaidras centrālā termina “uzturēšanās ilguma pārsniegšana” definīcijas, līdz ar to nav ticamu statistikas datu par problēmas apmēru. Kas attiecas uz veicamo rīcību, esošie instrumenti, kas darbojas, lai neļautu zināmiem “uzturēšanās ilguma pārsniedzējiem” ieceļot atkārtoti, iespējams, netiek izmantoti tādā mērā, kā tam būtu jābūt; turklāt, jautājumus rada ieceļošanas-izceļošanas sistēmas biometrisko datu komponents. Kas attiecas uz šīs sistēmas iespējamību un izmaksām, pieredze no ASV norāda uz to, ka ieceļošanas-izceļošanas sistēmas īstenošana būs dārga. Šie punkti rada šaubas par ieceļošanas-izceļošanas sistēmas nepieciešamību un efektivitāti izmaksu ziņā. |
| --- | --- |

33.

Īsumā, ne šādas sistēmas mērķis, ne veids, kā tas tiktu interpretēts un īstenots, nav pietiekami skaidrs. Kas attiecas uz nepieciešamību rīkoties, nav skaidras centrālā termina “uzturēšanās ilguma pārsniegšana” definīcijas, līdz ar to nav ticamu statistikas datu par problēmas apmēru. Kas attiecas uz veicamo rīcību, esošie instrumenti, kas darbojas, lai neļautu zināmiem “uzturēšanās ilguma pārsniedzējiem” ieceļot atkārtoti, iespējams, netiek izmantoti tādā mērā, kā tam būtu jābūt; turklāt, jautājumus rada ieceļošanas-izceļošanas sistēmas biometrisko datu komponents. Kas attiecas uz šīs sistēmas iespējamību un izmaksām, pieredze no ASV norāda uz to, ka ieceļošanas-izceļošanas sistēmas īstenošana būs dārga. Šie punkti rada šaubas par ieceļošanas-izceļošanas sistēmas nepieciešamību un efektivitāti izmaksu ziņā.

Reģistrēto ceļotāju programma

| 34. | Paziņojumā minēta arī reģistrēto ceļotāju programmas ieviešana. Nav līdz galam skaidrs, kāda būs šīs sistēmas pievienotā vērtība salīdzinājumā ar, piemēram, vairākkārtējas iebraukšanas vīzas ar ilgu derīguma termiņa izmantošanu. Mērķa grupas būtu tādas pašas (biežie ceļotāji). Fakts, ka vīzas tiek “izsniegtas nelabprāt” (48), pats par sevi nevar kalpot kā iemesls, lai tā vietā ierosinātu jaunus pasākumus, kad tie, kas šobrīd ir pieejami, – ja tos pilnībā izmantotu – ļautu sasniegt tos pašus mērķus. Ņemot vērā iepriekš norādīto, EDAU nav pilnībā pārliecināts, ka šī sistēma ir patiešām nepieciešama. |
| --- | --- |

34.

Paziņojumā minēta arī reģistrēto ceļotāju programmas ieviešana. Nav līdz galam skaidrs, kāda būs šīs sistēmas pievienotā vērtība salīdzinājumā ar, piemēram, vairākkārtējas iebraukšanas vīzas ar ilgu derīguma termiņa izmantošanu. Mērķa grupas būtu tādas pašas (biežie ceļotāji). Fakts, ka vīzas tiek “izsniegtas nelabprāt” (48), pats par sevi nevar kalpot kā iemesls, lai tā vietā ierosinātu jaunus pasākumus, kad tie, kas šobrīd ir pieejami, – ja tos pilnībā izmantotu – ļautu sasniegt tos pašus mērķus. Ņemot vērā iepriekš norādīto, EDAU nav pilnībā pārliecināts, ka šī sistēma ir patiešām nepieciešama.

| 35. | Turklāt, Paziņojumā ir atsauce uz “bona fide” ceļotājiem (11. lapā), kas attiecas galvenokārt uz reģistrēto ceļotāju programmu. Netieši šo formulējumu var izlasīt kā tādu, ar kuru izveido “mala fide” ceļotāju kategoriju. Par “bona fide” ceļotājiem uzskatītu tikai tādus, kas veiktu papildu darbības, piesakoties reģistrēto ceļotāju programmā un sniedzot papildu personas informāciju. Sākuma pieņēmums vairs nebūtu, ka ceļotāji kopumā jāuzskata par tādiem, kas Savienības teritorijā ieceļo labticīgi, izņemot, ja bažas par to rada konkrēti pierādījumu, bet ceļotājiem pašiem vajadzētu sevi attaisnot, sniedzot papildu informāciju par sevi pat tādā gadījumā, ja nekādu pierādījumu nav. Tas netieši nozīmē, ka pasludinot par “bona fide” tikai dažus ceļotājus, tie, kas nevēlas sniegt papildu informāciju, de facto tiek apzīmēti kā “mala fide”, lai gan šādam atteikumam sniegt papildu informāciju var būt leģitīmi iemesli, piemēram, neceļošana bieži (49). |
| --- | --- |

35.

Turklāt, Paziņojumā ir atsauce uz “bona fide” ceļotājiem (11. lapā), kas attiecas galvenokārt uz reģistrēto ceļotāju programmu. Netieši šo formulējumu var izlasīt kā tādu, ar kuru izveido “mala fide” ceļotāju kategoriju. Par “bona fide” ceļotājiem uzskatītu tikai tādus, kas veiktu papildu darbības, piesakoties reģistrēto ceļotāju programmā un sniedzot papildu personas informāciju. Sākuma pieņēmums vairs nebūtu, ka ceļotāji kopumā jāuzskata par tādiem, kas Savienības teritorijā ieceļo labticīgi, izņemot, ja bažas par to rada konkrēti pierādījumu, bet ceļotājiem pašiem vajadzētu sevi attaisnot, sniedzot papildu informāciju par sevi pat tādā gadījumā, ja nekādu pierādījumu nav. Tas netieši nozīmē, ka pasludinot par “bona fide” tikai dažus ceļotājus, tie, kas nevēlas sniegt papildu informāciju, de facto tiek apzīmēti kā “mala fide”, lai gan šādam atteikumam sniegt papildu informāciju var būt leģitīmi iemesli, piemēram, neceļošana bieži (49).

Frontex un starpaģentūru sadarbība

| 36. | Paziņojumā ir aicinājums uz “ciešu starpaģentūru sadarbību” Eiropola, Frontex un valstu muitas un policijas iestāžu starpā, un to uzskata par “būtisku'”, jo īpaši robežkontroles un muitas iestāžu starpā (50). Šo sadarbību atbalstīs ar priekšlikumiem par paraugpraksi, kas jāiesnidz 2012. gada laikā. Komisija paziņo arī par tiesību aktu projektu, kas jāiesniedz 2011. gada laikā, ļaujot dalībvalstu, kas veic robežu uzraudzību, “dalīties ar operatīvo informāciju un sadarboties savā starpā un ar Frontex” (51). Visbeidzot, šobrīd Padomē un Eiropas Parlamentā norisinās sarunas par priekšlikumu atjaunināt Frontex tiesisko regulējumu, “lai padarītu to efektīvu darbības spēju ziņā pie ārējām robežām” (52). |
| --- | --- |

36.

Paziņojumā ir aicinājums uz “ciešu starpaģentūru sadarbību” Eiropola, Frontex un valstu muitas un policijas iestāžu starpā, un to uzskata par “būtisku'”, jo īpaši robežkontroles un muitas iestāžu starpā (50). Šo sadarbību atbalstīs ar priekšlikumiem par paraugpraksi, kas jāiesnidz 2012. gada laikā. Komisija paziņo arī par tiesību aktu projektu, kas jāiesniedz 2011. gada laikā, ļaujot dalībvalstu, kas veic robežu uzraudzību, “dalīties ar operatīvo informāciju un sadarboties savā starpā un ar Frontex” (51). Visbeidzot, šobrīd Padomē un Eiropas Parlamentā norisinās sarunas par priekšlikumu atjaunināt Frontex tiesisko regulējumu, “lai padarītu to efektīvu darbības spēju ziņā pie ārējām robežām” (52).

| 37. | Ar mērķi nodrošināt konsekvenci un radīt pievienoto vērtību no datu aizsardzības perspektīvas, attiecīgajiem noteikumiem tiesiskajā pamatā iespējamo sadarbības līgumu slēgšanai un personas datu apmaiņai starp Frontex un aģentūrām, ar ko tam jāsadarbojas, būtu jābūt saskaņotiem un konsekventiem, lai nodrošinātu pilnu sadarbību struktūru starpā attiecībā uz datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

37.

Ar mērķi nodrošināt konsekvenci un radīt pievienoto vērtību no datu aizsardzības perspektīvas, attiecīgajiem noteikumiem tiesiskajā pamatā iespējamo sadarbības līgumu slēgšanai un personas datu apmaiņai starp Frontex un aģentūrām, ar ko tam jāsadarbojas, būtu jābūt saskaņotiem un konsekventiem, lai nodrošinātu pilnu sadarbību struktūru starpā attiecībā uz datu aizsardzības noteikumiem.

| 38. | EDAU vēlreiz atkārto šajā Atzinumā par priekšlikumu Frontex Regulas (53) reformai ierosinātos punktus, jo īpaši nepieciešamību nodrošināt skaidru tiesisko pamatu personas datu apstrādei. Ja Frontex tiek piešķirts mandāts veikt personas datu apmaiņu, tajā jāietver stingri un skaidri noteikumi par datu subjekta tiesībām, kā arī citi aizsardzības pasākumi. Jebkādiem noteikumiem, ar kuriem Frontex atļauj apstrādāt personas datus un/vai veikt apmaiņu ar tiem, jābūt precīziem un skaidri noteiktiem. |
| --- | --- |

38.

EDAU vēlreiz atkārto šajā Atzinumā par priekšlikumu Frontex Regulas (53) reformai ierosinātos punktus, jo īpaši nepieciešamību nodrošināt skaidru tiesisko pamatu personas datu apstrādei. Ja Frontex tiek piešķirts mandāts veikt personas datu apmaiņu, tajā jāietver stingri un skaidri noteikumi par datu subjekta tiesībām, kā arī citi aizsardzības pasākumi. Jebkādiem noteikumiem, ar kuriem Frontex atļauj apstrādāt personas datus un/vai veikt apmaiņu ar tiem, jābūt precīziem un skaidri noteiktiem.

Eurosur

| 39. | Komisija paziņo arī par tiesību akta priekšlikumu, ar ko nosaka Eiropas robežu uzraudzības sistēmas (Eurosur) mērķi, darbības jomu un tehnisko un operatīvo satvaru, 2011. gada decembrim (54). Paredzams, ka šis priekšlikums nodrošinās “lielāku modernās tehnoloģijas izmantošana uz sauszemes, kā arī jūras robežām” (55), kā arī operatīvās informācijas par starpgadījumiem apmaiņu (56). Tas attiecas arī uz Frontex, jo Komisija plāno ierosināt vēl vienu priekšlikumu, ar kuru dalībvalstu iestādēm, kas veic robežu uzraudzību, tiktu atļauts dalīties ar operatīvo informāciju savā starpā un ar Frontex
   (57). |
| --- | --- |

39.

Komisija paziņo arī par tiesību akta priekšlikumu, ar ko nosaka Eiropas robežu uzraudzības sistēmas (Eurosur) mērķi, darbības jomu un tehnisko un operatīvo satvaru, 2011. gada decembrim (54). Paredzams, ka šis priekšlikums nodrošinās “lielāku modernās tehnoloģijas izmantošana uz sauszemes, kā arī jūras robežām” (55), kā arī operatīvās informācijas par starpgadījumiem apmaiņu (56). Tas attiecas arī uz Frontex, jo Komisija plāno ierosināt vēl vienu priekšlikumu, ar kuru dalībvalstu iestādēm, kas veic robežu uzraudzību, tiktu atļauts dalīties ar operatīvo informāciju savā starpā un ar Frontex
   (57).

| 40. | Nav skaidrs, vai un kādā mērā tas ietvers personas datu apstrādi (58). EDAU aicina Komisiju skaidri noteikt šos jautājumus turpmākajos priekšlikumos. |
| --- | --- |

40.

Nav skaidrs, vai un kādā mērā tas ietvers personas datu apstrādi (58). EDAU aicina Komisiju skaidri noteikt šos jautājumus turpmākajos priekšlikumos.

Eiropas robežsargu sistēma

| 41. | Paziņojumā minēts, ka būtu jāapsver Eiropas robežsargu sistēmas iespējamība. No teksta nav skaidrs, kā šāda sistēma varētu izskatīties. Saskaņā ar tekstu, tai “nebūt nebūtu jābūt” (59) centralizētai administrācijai, kas tomēr atstāj atvērtu iespēju, ka tāda varētu būt. Ja tā nav centralizēta administrācija, Komisija ierosina, ka, cita starpā, būs jāuzlabo “kopējas spējas” un “praktiskā sadarbība” (60). |
| --- | --- |

41.

Paziņojumā minēts, ka būtu jāapsver Eiropas robežsargu sistēmas iespējamība. No teksta nav skaidrs, kā šāda sistēma varētu izskatīties. Saskaņā ar tekstu, tai “nebūt nebūtu jābūt” (59) centralizētai administrācijai, kas tomēr atstāj atvērtu iespēju, ka tāda varētu būt. Ja tā nav centralizēta administrācija, Komisija ierosina, ka, cita starpā, būs jāuzlabo “kopējas spējas” un “praktiskā sadarbība” (60).

| 42. | Nav skaidrs, vai ar to domāts esošo pasākumu labākas īstenošanas mērķis, vai tā ir norāde uz jauniem, vēl neizziņotiem priekšlikumiem. Ņemot vērā, ka “praktiskā sadarbība” droši vien ietvers apmaiņu ar personas datiem, kam noteikti būs nepieciešams tiesiskais pamats, tas būtu jānorāda turpmākajos priekšlikumos, ja šo projektu turpina virzīt. |
| --- | --- |

42.

Nav skaidrs, vai ar to domāts esošo pasākumu labākas īstenošanas mērķis, vai tā ir norāde uz jauniem, vēl neizziņotiem priekšlikumiem. Ņemot vērā, ka “praktiskā sadarbība” droši vien ietvers apmaiņu ar personas datiem, kam noteikti būs nepieciešams tiesiskais pamats, tas būtu jānorāda turpmākajos priekšlikumos, ja šo projektu turpina virzīt.

IV.   SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 43. | Atbilstīgi Eiropas tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrai EDAU atgādina nepieciešamības un samērīguma prasību attiecībā uz visiem (pašreizējiem un jauniem) priekšlikumiem, kas pārkāpj pamata tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un datu aizsardzību. Attiecībā uz katru priekšlikumu nepieciešamība būtu jāpierāda ar ietekmes uz privātās dzīves neaizskaramību novērtējumu. |
| --- | --- |

43.

Atbilstīgi Eiropas tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrai EDAU atgādina nepieciešamības un samērīguma prasību attiecībā uz visiem (pašreizējiem un jauniem) priekšlikumiem, kas pārkāpj pamata tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un datu aizsardzību. Attiecībā uz katru priekšlikumu nepieciešamība būtu jāpierāda ar ietekmes uz privātās dzīves neaizskaramību novērtējumu.

| 44. | Ierosinot un izstrādājot liela mēroga IT sistēmas, jāievēro “integrētas privātās dzīves neaizskaramības” princips un mērķa ierobežojuma princips. |
| --- | --- |

44.

Ierosinot un izstrādājot liela mēroga IT sistēmas, jāievēro “integrētas privātās dzīves neaizskaramības” princips un mērķa ierobežojuma princips.

| 45. | EDAU uzstāj, ka jebkādai biometrisko datu izmantošanai jāparedz stingri aizsardzības pasākumi un rezerves procedūras tiem, kas nevar piedalīties. Vispārinot, jānosaka minimālie nosacījumi biometrisko datu izmantošanai. |
| --- | --- |

45.

EDAU uzstāj, ka jebkādai biometrisko datu izmantošanai jāparedz stingri aizsardzības pasākumi un rezerves procedūras tiem, kas nevar piedalīties. Vispārinot, jānosaka minimālie nosacījumi biometrisko datu izmantošanai.

| 46. | Turklāt, EDAU uzstāj, ka Komisijai skaidri jānosaka savu priekšlikumu, kas norādīti Atzinumā, darbības joma un saturs. Tas attiecas uz paziņotajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas saistīti ar ieceļošanas-izceļošanas sistēmu, reģistrēto ceļotāju programmu, Eurosur, Frontex un starpaģentūru sadarbību, kā arī Paziņojumu par lietpratīgajām robežām un pētījumu par Eiropas robežsargu sistēmu. |
| --- | --- |

46.

Turklāt, EDAU uzstāj, ka Komisijai skaidri jānosaka savu priekšlikumu, kas norādīti Atzinumā, darbības joma un saturs. Tas attiecas uz paziņotajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas saistīti ar ieceļošanas-izceļošanas sistēmu, reģistrēto ceļotāju programmu, Eurosur, Frontex un starpaģentūru sadarbību, kā arī Paziņojumu par lietpratīgajām robežām un pētījumu par Eiropas robežsargu sistēmu.

| 47. | Viņš arī aicina Komisiju no jauna neiesniegt priekšlikumu par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos, ja jauns ietekmes novērtējums skaidri neparāda priekšlikuma nepieciešamību, tostarp tehnisko un finansiālo ietekmi uz sistēmu. |
| --- | --- |

47.

Viņš arī aicina Komisiju no jauna neiesniegt priekšlikumu par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos, ja jauns ietekmes novērtējums skaidri neparāda priekšlikuma nepieciešamību, tostarp tehnisko un finansiālo ietekmi uz sistēmu.

| 48. | EDAU cieši sekos šiem notikumiem un izdos papildu piezīmes, ja tas būs piemēroti. Viņš ir pieejams, lai veiktu turpmāku apspriešanos labas sadarbības garā. |
| --- | --- |

48.

EDAU cieši sekos šiem notikumiem un izdos papildu piezīmes, ja tas būs piemēroti. Viņš ir pieejams, lai veiktu turpmāku apspriešanos labas sadarbības garā.

Briselē, 2011. gada 7. jūlijā

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  COM(2011) 248 galīgā redakcija.

3

(4)  Paziņojums, 3. lpp.

4

(5)  2011. gada 23.–24. jūnija Eiropadomes secinājumi, EUCO 23/11.

5

(6)  Komisijas paziņojums par ES iekšējās drošības stratēģiju darbībā: pieci soļi pretim drošākai Eiropai, COM(2010) 673.

6

(7)  Priekšlikums Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), COM(2010) 61.

7

Frontex

(8)  Šis atzinums īpaši balstīsies uz EDAU 2010. gada 17. decembra atzinumu par Paziņojumu “Iekšējās drošības stratēģija darbībā” (“EDAU 2010. gada 17. decembra atzinums”) (OV, C 101, 1.4. 2011, 6. lpp.); EDAU 2010. gada 15. decembra atzinumu par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par “Eurodac” izveidi (“EDAU 2010. gada 15. decembra atzinums”) (OV, C 101, 1.4.2011, 14. lpp.); EDAU 2010. gada 30. septembra atzinumu par paziņojumu – “Pārskats par informācijas pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (“EDAU 2010. gada 30. septembra atzinums”) (OV C 355, 29.12.2010, 16. lpp.); un EDAU 2008. gada 3. marta sākotnējiem komentāriem par Robežu pakotni (EDAU 2008. gada 3. marta sākotnējie komentāri), kas pieejami EDAU tīmekļa vietnē.

8

(9)  Paziņojums, 3. lpp.

9

(10)  Paziņojums, 7. lpp.

10

(11)  Paziņojums, 7.–8. lpp. Skatīt arī šā atzinuma 42.–44. punktu.

11

(12)  Paziņojums, 10. lpp.

12

(13)  Paziņojums, 14. lpp.

13

(14)  Skatīt EDAU 2010. gada 30. septembra atzinumu, kas citēts iepriekš; skatīt arī EDAU Sākotnējos komentārus par robežu pakotni, kas citēti iepriekš. Šajā sakarā EDAU atzinīgi vērtē Informācijas projekta kartēšanas darba grupas paveikto darbu Eiropas Informācijas apmaiņas modeļa darba kontekstā. Taču šī darba aptvērums būtu jāpaplašina, un nākotnē darbam šajā jomā būtu jābūt ar plašāku perspektīvu.

14

(15)  Skatīt, piemēram, Eiropas Cilvēktiesību tiesa, S. un Marper pret Apvienoto Karalisti, Nr. 30562/04 un 30566/04, izvēlētas publicēšanai Ziņojumā par spriedumiem un lēmumiem.

15

S. un Marper pret Apvienoto Karalisti

(16)  Piemēram, apvienotās lietas C-92/09 un C-93/09, Volker un Markus Schecke un Hartmut Eifert pret Hesenes federālo zemi [2010], vēl nav publicēts Eiropas tiesas ziņojumā (“Schecke”).

16

Volker un Markus Schecke un Hartmut Eifert pret Hesenes federālo zemi

(17)  Vairāki spriedumi kopš Eiropas Cilvēktiesību tiesas sprieduma Handyside pret Apvienoto Karalisti, Nr. 5493/72, A sērija Nr. 24, 48. punkts.

17

Handyside pret Apvienoto Karalisti

(18)  Tam ir jābūt vai nu atsevišķam ietekmes uz privātumu un datu aizsardzību novērtējumam, vai arī tas jāintegrē vispārējā ietekmes novērtējumā. Pašreizējās ietekmes novērtējuma pamatnostādnēs (Eiropas Komisijas Ietekmes novērtējuma pamatnostādnes, SEC(2009) 92, nav paredzēts atsevišķs ietekmes novērtējums attiecībā uz ietekmi uz pamattiesībām, piemēram, datu aizsardzību; šie aspekti jāintegrē vispārējā ietekmes novērtējumā. Šobrīd, sekojot Komisijas paziņojumam “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā”, (COM(2010) 573), ir sagatavotas papildu vadlīnijas kā Komisijas dienestu darba dokuments “Darbības pamatnostādnes par pamattiesību ņemšanu vērā Komisijas ietekmes novērtējumos” (SEC(2011) 567).

18

(19)  Par šo skatīt arī EDAU 2011. gada 25. marta atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (“EDAU 2011. gada 25. marta atzinums”), kas vēl nav publicēts OV, īpaši 25. punktu.

19

(20)  Par nepieciešamību apsvērt alternatīvus risinājumus skatīt arī Eiropas tiesas spriedumu Schecke lietā, kas citēts iepriekš.

20

Schecke

(21)  Komisijas paziņojums par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā, COM(2010) 609, 12. lpp. Skatīt arī EDAU 2011. gada 14. janvāra atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” (OV C 181, 22.6.2011., 1. lpp.) 108.–115. punkts.

21

(22)  Paziņojums, 14. lpp.

22

(23)  Skatīt EDAU sākotnējos komentārus par robežu pakotni, kas citēti iepriekš, 3. lpp.

23

(24)  Skatīt arī EDAU 2011. gada 31. maija atzinumu par Komisijas izvērtējuma ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Datu saglabāšanas direktīvu (Direktīva 2006/24/EK), kas vēl nav publicēts OV, kā arī EDAU 2011. gada 25. marta atzinumu.

24

(25)  Paziņojums, 14. lpp.

25

(26)  Priekšlikums Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. (.../...) (ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm) (Pārstrādāta versija), COM(2008) 825.

26

Eurodac

(27)  Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. (.../...) (ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm) (Pārstrādāta versija), COM(2009) 342 EDAU izdeva atzinumu par šo priekšlikumu, skatīt EDAU 2009. gada 7. oktobra atzinumu par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. (.../...), (ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm), un par priekšlikumu Padomes Lēmumam par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem, lai veiktu salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos (“EDAU 2009. gada 7. oktobra atzinums”) (OV C 92, 10.4.2010, 1. lpp.).

27

Eurodac

Eurodac

Eurodac

(28)  Grozīts priekšlikums Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. (.../...) (ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm) (Pārstrādāta versija), COM(2010) 555, (“COM(2010) 555”). EDAU izdeva atzinumu par šo priekšlikumu, skatīt EDAU 2010. gada 15. decembra atzinumu, kas citēts iepriekš, īpaši 18.–22., 28.–33., 51.–57. punktu.

28

Eurodac

(29)  EDAU 2010. gada 15. decembra atzinums, īpaši 12.–17. punkts.

29

(30)  Eiropas Padome: Stokholmas programma – Atvērta un droša Eiropa, kas kalpo pilsoņiem un tos aizsargā, 5. lpp., (OV C 115, 4.5.2010, 1. lpp.).

30

(31)  COM(2010) 555, citēts iepriekš, 3. lpp.

31

(32)  Ibid.

32

Ibid.

(33)  2010. gada oktobra priekšlikuma ietekmes novērtējums nebija pievienots. Tā vietā Komisija atsaucās uz ietekmes novērtējumu, kas veikts 2009. gada priekšlikumam, skatīt Komisijas dienestu darba dokumentu – Pavaddokuments grozītajam priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. (.../...) (ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm) (Pārstrādāta versija), un priekšlikumam Padomes Lēmumam par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem, lai veiktu salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos – Ietekmes novērtējums, SEC(2009) 936. Skatīt arī COM(2010) 555, kas citēts iepriekš, 3. lpp.

33

Eurodac

Eurodac

(34)  Paziņojums, 10. lpp.

34

(35)  Paziņojums, 10. lpp.

35

(36)  Būtu arī nepieciešams paskaidrot, kādi izņēmumi tiktu attiecināti – piemēram, medicīniski vai humāni iemesli.

36

(37)  Skatīt EDAU 2010. gada 30. septembra atzinumu, kas citēts iepriekš, īpaši 52.–56. punktu.

37

(38)  Skatīt EDAU 2008. gada 3. marta sākotnējos komentārus, kas citēti iepriekš, 4. lpp.

38

(39)  Komisijas paziņojums: Gada ziņojums par patvērumu, COM(2011) 291, 9. lpp.

39

(40)  Skatīt, piemēram, EDAU 2006. gada 16. oktobra atzinumu par grozīto priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (OV C 320, 28.12.2006., 21. lpp.); skatīt arī 29. panta Datu aizsardzības darba grupas atzinumu Nr. 3/2007 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi (COM(2006) 269, galīgā), 2007. gada 1. marta WP134.

40

(41)  Skatīt, piemēram, EDAU 2005. gada 19. oktobra atzinumu par priekšlikumu Padomes Lēmumam par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, pārvaldību un izmantošanu; priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas izveidi, darbību un izmantojumu (...) (OV C 91, 19.4.2006., 38. lpp.); un “Ceļā uz visaptverošāku datu, tostarp biometrisko, aizsardzību Eiropā – Eiropas perspektīva”, 12. konference – Biometrijas institūts Austrālijā, Sidnejā, 2011. gada 26. maijā;

41

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Speeches/2011/11-05-26_Biometrics_Institute_EN.pdf

(42)  Tas var būt, piemēram, slimības, invaliditātes, ievainojumu un apdegumu dēļ. Šķiet, ka iespējama arī tāda situācija, kad personu, kas strādā lauksaimniecībā un celtniecībā, pirkstu nospiedumi gadījumos, kuru skaits nav tik nenozīmīgs, var būt bojāti līdz tādai pakāpei, ka tie kļūst nenolasāmi. Skatīt arī EDAU 2010. gada 15. decembra atzinumu, kas citēts iepriekš, 19. punktu.

42

(43)  Līdzīgas piezīmes Eurodac kontekstā skatīt EDAU 2010. gada 15. decembra atzinumā, 18.–25. punktā.

43

Eurodac

(44)  Vienā no testēšanai izvēlētajām lidostām testu 35 darbības dienas radīja darbaspēka izmaksas un izdevumus USD 393 410 apmērā, un tika atklāti 90 apgalvoti “uzturēšanās ilguma pārsniegšanas” gadījumi. Otrajā testā, kas tika veikts tajā pat laikā, bija 44 apgalvoti pozitīvi rezultāti, un izmaksas sastādīja USD 77 501. Šie skaitļi neietver izstrādes izmaksas. Šo testu novērtējumu skatīt: Savienoto Valstu Valdības atbildības birojs: US-VISIT pilotnovērtējums sniedz ierobežotu izpratni par izceļošanas ar avio iespējām, 2010. gada augusts, GAO-10-860, pieejams: http://www.gao.gov/new.items/d10860.pdf (“ASV GAO: US-VISIT pilotvērtējumi”).

44

US-VISIT

US-VISIT

(45)  Sagatavots ASV GAO; US-VISIT pilotvērtējumi, 72. lpp.

45

US-VISIT

(46)  ASV GAO: US-VISIT pilotvērtējumi, 72. lpp.

46

US-VISIT

(47)  Skatīt EDAU 2008. gada 3. marta sākotnējos komentārus, kas citēti iepriekš, 4. lpp.

47

(48)  Paziņojums, 11. lpp.

48

(49)  Skatīt arī EDAU 2008. gada 3. marta sākotnējos komentārus, kas citēti iepriekš.

49

(50)  Paziņojums, 10. lpp.

50

(51)  Paziņojums, 8. lpp.

51

(52)  Skat. 51. atsauci.

52

(53)  EDAU 2010. gada 17. maija atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex), vēl nav publicēts OV, skatīt arī EDAU 2010. gada 17. decembra atzinumu, kas citēts iepriekš, 48.–51. punktu.

53

Frontex

(54)  Paziņojums, 18. lpp.

54

(55)  Paziņojums, 7. lpp.

55

(56)  Paziņojums, 8. lpp.

56

(57)  Paziņojums, 8. lpp.

57

(58)  Skatīt arī EDAU 2010. gada 17. decembra atzinumu, kas citēts iepriekš, 46.–47. punktu, kuros šis jautājums jau apskatīts. Šajā atzinumā apskatīts arī līdz šim neatrisinātais jautājums par paredzēto saišu starp Frontex un Eurosur raksturu.

58

Frontex

Eurosur

(59)  Paziņojums, 7. lpp.

59

(60)  Paziņojums, 7. lpp.

60

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 8.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/27

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 7. februāris

2012/C 34/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3113 |
| JPY | Japānas jena | 100,67 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4336 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83020 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8215 |
| CHF | Šveices franks | 1,2087 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6225 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,000 |
| HUF | Ungārijas forints | 291,66 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6990 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1783 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3523 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3076 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2161 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3088 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1682 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5747 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6370 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 467,38 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,9577 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,2763 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5750 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 791,87 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9509 |
| PHP | Filipīnu peso | 55,715 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,2870 |
| THB | Taizemes bāts | 40,611 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2636 |
| MXN | Meksikas peso | 16,6601 |
| INR | Indijas rūpija | 64,7060 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3113

JPY

Japānas jena

100,67

DKK

Dānijas krona

7,4336

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83020

SEK

Zviedrijas krona

8,8215

CHF

Šveices franks

1,2087

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6225

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,000

HUF

Ungārijas forints

291,66

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6990

PLN

Polijas zlots

4,1783

RON

Rumānijas leja

4,3523

TRY

Turcijas lira

2,3076

AUD

Austrālijas dolārs

1,2161

CAD

Kanādas dolārs

1,3088

HKD

Hongkongas dolārs

10,1682

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5747

SGD

Singapūras dolārs

1,6370

KRW

Dienvidkorejas vona

1 467,38

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,9577

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,2763

HRK

Horvātijas kuna

7,5750

IDR

Indonēzijas rūpija

11 791,87

MYR

Malaizijas ringits

3,9509

PHP

Filipīnu peso

55,715

RUB

Krievijas rublis

39,2870

THB

Taizemes bāts

40,611

BRL

Brazīlijas reāls

2,2636

MXN

Meksikas peso

16,6601

INR

Indijas rūpija

64,7060

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 8.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 34/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 34/28

---

Paziņojums Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar ievērībai, kuri ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 97/2012 ir pievienoti sarakstam, kas minēts 2., 3. un 7. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

| 1. | Kopējā nostājā 2002/402/KĀDP (1) Savienība ir aicināta iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas attiecas uz organizācijas Al-Qaida locekļiem un atsevišķām personām, grupām, uzņēmumiem un organizācijām, kas saistītas ar to un kas minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANO DP Rezolūcijām 1267 (1999) un 1333 (2000) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1267 (1999).
  ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:






  — | Al-Qaida, |
| --- | --- | --- |

1.

Kopējā nostājā 2002/402/KĀDP (1) Savienība ir aicināta iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas attiecas uz organizācijas Al-Qaida locekļiem un atsevišķām personām, grupām, uzņēmumiem un organizācijām, kas saistītas ar to un kas minētas sarakstā, kurš sastādīts atbilstīgi ANO DP Rezolūcijām 1267 (1999) un 1333 (2000) un kurš regulāri jāatjaunina ANO komitejai, kas izveidota saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1267 (1999).

ANO komitejas izveidotais saraksts ietver šādas personas un organizācijas:

—

Al-Qaida,

| — | fiziskās un juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas ir saistītas ar Al-Qaida, un |
| --- | --- |

—

fiziskās un juridiskās personas, organizācijas, struktūras un grupas, kas ir saistītas ar Al-Qaida, un

| — | juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kuras jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta. |
| --- | --- |

—

juridiskās personas, organizācijas un struktūras, kuras jebkurai no šīm saistītajām personām, organizācijām, struktūrām un grupām pieder, kuras tās kontrolē vai citādi atbalsta.

Rīcība vai darbības, kas norāda, ka atsevišķa persona, grupa, uzņēmums vai organizācija ir “saistīta ar”Al-Qaida:

| a) | dalība tādas rīcības vai darbību finansēšanā, plānošanā, sekmēšanā, sagatavošanā vai īstenošanā, ko veic Al-Qaida vai jebkura ar to saistīta apakšorganizācija, pakļauta organizācija, saistīta grupa vai to atvasinājumi, tāpat kā rīcība vai darbības saistībā ar to, tās vārdā, tās uzdevumā vai to atbalstot; |
| --- | --- |

a)

dalība tādas rīcības vai darbību finansēšanā, plānošanā, sekmēšanā, sagatavošanā vai īstenošanā, ko veic Al-Qaida vai jebkura ar to saistīta apakšorganizācija, pakļauta organizācija, saistīta grupa vai to atvasinājumi, tāpat kā rīcība vai darbības saistībā ar to, tās vārdā, tās uzdevumā vai to atbalstot;

| b) | ieroču un ar tiem saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkurai no tām; |
| --- | --- |

b)

ieroču un ar tiem saistīto materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana jebkurai no tām;

| c) | rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai |
| --- | --- |

c)

rekrutēšana jebkuru šo personu vai organizāciju uzdevumā; vai

| d) | cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tām. |
| --- | --- |

d)

cita rīcība vai darbības nolūkā atbalstīt jebkuru no tām.

| 2. | ANO komiteja 2012. gada 25. janvārī nolēma attiecīgajam sarakstam pievienot Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar. Šīs personas jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru tās ir iekļautas minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:






  United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Tel. +1 2129632671 |
| Fakss +1 2129631300 / 3778 |
| E-pasts: ombudsperson@un.org |

2.

ANO komiteja 2012. gada 25. janvārī nolēma attiecīgajam sarakstam pievienot Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar. Šīs personas jebkurā laikā var iesniegt ANO ombudam pieprasījumu, pievienojot tam apstiprinošus dokumentus, par tā lēmuma pārskatīšanu, ar kuru tās ir iekļautas minētajā ANO sarakstā. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Tel. +1 2129632671

Fakss +1 2129631300 / 3778

E-pasts: ombudsperson@un.org

Sīkāka informācija pieejama http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Papildus 2. punktā minētajam ANO lēmumam Komisija ir pieņēmusi Regulu (ES) Nr. 97/2012 (2), ar kuru groza I pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (3). Ar grozījumu, kas izdarīts saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 881/2002, minētās regulas I pielikumā (“I pielikums”) iekļautajam sarakstam pievieno Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar.
  Personām un organizācijām, kas iekļautas I pielikuma sarakstā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:






  1) | visu attiecīgajām personām un organizācijām piederošo, to kontrolēto vai to rīcībā esošo naudas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt tām pieejamus naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants (4)); un |
| --- | --- | --- |

3.

Papildus 2. punktā minētajam ANO lēmumam Komisija ir pieņēmusi Regulu (ES) Nr. 97/2012 (2), ar kuru groza I pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (3). Ar grozījumu, kas izdarīts saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 881/2002, minētās regulas I pielikumā (“I pielikums”) iekļautajam sarakstam pievieno Monir Chouka, Yassin Chouka un Mevlüt Kar.

Personām un organizācijām, kas iekļautas I pielikuma sarakstā, piemēro šādus Regulā (EK) Nr. 881/2002 noteiktos pasākumus:

1)

visu attiecīgajām personām un organizācijām piederošo, to kontrolēto vai to rīcībā esošo naudas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana un aizliegums (visiem) tieši vai netieši darīt tām pieejamus naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus (2. un 2.a pants (4)); un

| 2) | aizliegums tieši vai netieši piešķirt, pārdot, piegādāt vai nodot jebkurai no minētajām personām un organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām (3. pants). |
| --- | --- |

2)

aizliegums tieši vai netieši piešķirt, pārdot, piegādāt vai nodot jebkurai no minētajām personām un organizācijām tehniskas konsultācijas, palīdzību vai apmācības, kas saistītas ar militārām darbībām (3. pants).

| 4. | Regulas (EK) Nr. 881/2002 7.a pantā (5) paredzēta pārskatīšanas procedūra, ja sarakstā iekļautās personas ir iesniegušas apsvērumus par iekļaušanas sarakstā pamatojumu. Personas un organizācijas, kas iekļautas I pielikumā ar Regulu (ES) Nr. 97/2012, var pieprasīt Komisijai pamatot viņu iekļaušanu šajā sarakstā. Šis pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Regulas (EK) Nr. 881/2002 7.a pantā (5) paredzēta pārskatīšanas procedūra, ja sarakstā iekļautās personas ir iesniegušas apsvērumus par iekļaušanas sarakstā pamatojumu. Personas un organizācijas, kas iekļautas I pielikumā ar Regulu (ES) Nr. 97/2012, var pieprasīt Komisijai pamatot viņu iekļaušanu šajā sarakstā. Šis pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Attiecīgo personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Regulu (ES) Nr. 97/2012 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgo personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Regulu (ES) Nr. 97/2012 Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

| 6. | Regulas I pielikumā iekļauto personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus izmantot svarīgām vajadzībām vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu. |
| --- | --- |

6.

Regulas I pielikumā iekļauto personu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz iespēju iesniegt pieteikumu attiecīgo dalībvalstu kompetentajās iestādēm, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 881/2002 II pielikumā, lai saņemtu atļauju iesaldētos naudas līdzekļus un saimnieciskos resursus izmantot svarīgām vajadzībām vai īpašiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 2.a pantu.

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 4. lpp.

(2)  OV L 35, 8.2.2012., 4 lpp.

(3)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

(4)  Regulas 2.a pants tajā iekļauts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2003 (OV L 82, 29.3.2003., 1. lpp.).

(5)  Regulas 7.a pants tajā iekļauts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2009 (OV L 346, 23.12.2009., 42. lpp.).

---