# Úřední věstník C 72/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.072.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 72 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5510. března 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.072.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 72

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5510. března 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2012/C 072/01 | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. prosince 2011 o financování úvěrových institucí denominovaném v amerických dolarech (ESRB/2011/2) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2012/C 072/01

Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. prosince 2011 o financování úvěrových institucí denominovaném v amerických dolarech (ESRB/2011/2)

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 072/02 | Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 22 |
| 2012/C 072/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  2
  ) | 24 |
| 2012/C 072/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV) (
  2
  ) | 24 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2012/C 072/02

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

22

2012/C 072/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  2
  )

2

24

2012/C 072/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV) (
  2
  )

2

24

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 072/05 | Směnné kurzy vůči euru | 25 |
| 2012/C 072/06 | Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2012 o jmenování tří nových členů Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství | 26 |
| 2012/C 072/07 | Sdělení Komise – Pokyny pro odpočet kvót podle čl. 105 odst. 1, 2 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009 | 27 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2012/C 072/08 | Seznam orgánů příslušných k vydávání vývozních povolení pro kulturní statky zveřejněný v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 116/2009 | 29 |
| 2012/C 072/09 | Informace, které předložilo Švédsko ohledně provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU | 43 |
| 2012/C 072/10 | Aktualizace referenčních částek potřebných k překročení vnějších hranic uvedených v čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 19; Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 22; Úř. věst. C 182, 4.8.2007, s. 18; Úř. věst. C 57, 1.3.2008, s. 38; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 19; Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 8; Úř. věst. C 35, 12.2.2010, s. 7; Úř. věst. C 304, 10.11.2010, s. 5; Úř. věst. C 24, 26.1.2011, s. 6; Úř. věst. C 157, 27.5.2011, s. 8; Úř. věst. C 203, 9.7.2011, s. 16; Úř. věst. C 11, 13.1.2012, s. 13) | 44 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2012/C 072/05

Směnné kurzy vůči euru

25

2012/C 072/06

Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2012 o jmenování tří nových členů Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství

26

2012/C 072/07

Sdělení Komise – Pokyny pro odpočet kvót podle čl. 105 odst. 1, 2 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009

27

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2012/C 072/08

Seznam orgánů příslušných k vydávání vývozních povolení pro kulturní statky zveřejněný v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 116/2009

29

2012/C 072/09

Informace, které předložilo Švédsko ohledně provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU

43

2012/C 072/10

Aktualizace referenčních částek potřebných k překročení vnějších hranic uvedených v čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 19; Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 22; Úř. věst. C 182, 4.8.2007, s. 18; Úř. věst. C 57, 1.3.2008, s. 38; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 19; Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 8; Úř. věst. C 35, 12.2.2010, s. 7; Úř. věst. C 304, 10.11.2010, s. 5; Úř. věst. C 24, 26.1.2011, s. 6; Úř. věst. C 157, 27.5.2011, s. 8; Úř. věst. C 203, 9.7.2011, s. 16; Úř. věst. C 11, 13.1.2012, s. 13)

44

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 072/11 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta) (
  2
  ) | 45 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2012/C 072/11

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta) (
  2
  )

2

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy |
| | (2)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy

1

(2)   Text s významem pro EHP

2

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. prosince 2011

o financování úvěrových institucí denominovaném v amerických dolarech

(ESRB/2011/2)

2012/C 72/01

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 tohoto nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 tohoto rozhodnutí,

s ohledem na stanovisko příslušných zainteresovaných stran ze soukromého sektoru,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Americký dolar představuje významnou měnu pro financování úvěrových institucí v Unii, které získávají většinu financování v amerických dolarech na velkoobchodních trzích. |
| --- | --- |

(1)

Americký dolar představuje významnou měnu pro financování úvěrových institucí v Unii, které získávají většinu financování v amerických dolarech na velkoobchodních trzích.

| (2) | Mezi splatností aktiv a závazků úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech existuje významný nesoulad, kdy krátkodobé velkoobchodní financování se používá k financování dlouhodobějších činností a aktiv; kromě toho jsou některé protistrany volatilní. Tento nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v kombinaci s volatilitou investorů představuje klíčový druh zranitelnosti. |
| --- | --- |

(2)

Mezi splatností aktiv a závazků úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech existuje významný nesoulad, kdy krátkodobé velkoobchodní financování se používá k financování dlouhodobějších činností a aktiv; kromě toho jsou některé protistrany volatilní. Tento nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v kombinaci s volatilitou investorů představuje klíčový druh zranitelnosti.

| (3) | Po výrazném napětí, které zasáhlo trhy financování v amerických dolarech v roce 2008 a které vedlo k zavedení swapových linek mezi centrálními bankami za účelem zajištění přístupu k americkému dolaru, panuje na těchto trzích od června 2011 neustálé napětí. To vytváří klíčová přímá potenciální systémová rizika: v krátkodobém horizontu zejména pro likviditu bank a ve střednědobém horizontu zejména pro reálnou ekonomiku v důsledku omezení poskytování úvěrů v amerických dolarech ze strany úvěrových institucí v Unii a pro platební schopnost těchto úvěrových institucí, pokud ke snižování finanční páky dojde za velmi nízké ceny. |
| --- | --- |

(3)

Po výrazném napětí, které zasáhlo trhy financování v amerických dolarech v roce 2008 a které vedlo k zavedení swapových linek mezi centrálními bankami za účelem zajištění přístupu k americkému dolaru, panuje na těchto trzích od června 2011 neustálé napětí. To vytváří klíčová přímá potenciální systémová rizika: v krátkodobém horizontu zejména pro likviditu bank a ve střednědobém horizontu zejména pro reálnou ekonomiku v důsledku omezení poskytování úvěrů v amerických dolarech ze strany úvěrových institucí v Unii a pro platební schopnost těchto úvěrových institucí, pokud ke snižování finanční páky dojde za velmi nízké ceny.

| (4) | Úvěrové instituce, centrální banky a orgány dohledu zavedly v minulých letech opatření ke zmírnění obecných rizik financování a likvidity. Některá z těchto opatření přispěla i ke zlepšení pozic financování a likvidity úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech. Avšak aby se zabránilo opakovanému vzniku napětí na trzích financování v amerických dolarech, je zapotřebí strukturovanějšího přístupu. |
| --- | --- |

(4)

Úvěrové instituce, centrální banky a orgány dohledu zavedly v minulých letech opatření ke zmírnění obecných rizik financování a likvidity. Některá z těchto opatření přispěla i ke zlepšení pozic financování a likvidity úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech. Avšak aby se zabránilo opakovanému vzniku napětí na trzích financování v amerických dolarech, je zapotřebí strukturovanějšího přístupu.

| (5) | V makroobezřetnostním zájmu je třeba posílit mikroobezřetnostní nástroje, aby se zabránilo vzniku takové míry napětí při financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech, jaká nastala během nedávných finančních krizí. |
| --- | --- |

(5)

V makroobezřetnostním zájmu je třeba posílit mikroobezřetnostní nástroje, aby se zabránilo vzniku takové míry napětí při financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech, jaká nastala během nedávných finančních krizí.

| (6) | Chybějící údaje na úrovni Unie omezují schopnost analyzovat možný dopad rizik financování v amerických dolarech. Proto je třeba zlepšit kvalitu údajů. |
| --- | --- |

(6)

Chybějící údaje na úrovni Unie omezují schopnost analyzovat možný dopad rizik financování v amerických dolarech. Proto je třeba zlepšit kvalitu údajů.

| (7) | Pozorné sledování na úrovni bankovního sektoru a jednotlivých podniků by pomohlo příslušným orgánům, aby lépe porozuměly vývoji rizik financování a likvidity v amerických dolarech. Pomohlo by jim i při jejich působení na banky, aby přijaly nezbytná opatření ex ante s cílem omezit nadměrné expozice a napravit deformace v řízení rizik. Opatření doporučovaná v těchto oblastech jsou v souladu s doporučením F ESRB ze dne 21. září 2011 o poskytování úvěrů v cizích měnách (3). |
| --- | --- |

(7)

Pozorné sledování na úrovni bankovního sektoru a jednotlivých podniků by pomohlo příslušným orgánům, aby lépe porozuměly vývoji rizik financování a likvidity v amerických dolarech. Pomohlo by jim i při jejich působení na banky, aby přijaly nezbytná opatření ex ante s cílem omezit nadměrné expozice a napravit deformace v řízení rizik. Opatření doporučovaná v těchto oblastech jsou v souladu s doporučením F ESRB ze dne 21. září 2011 o poskytování úvěrů v cizích měnách (3).

| (8) | Jedním z nástrojů ke zmírnění rizik financování v amerických dolarech jsou pohotovostní plány financování, jejichž cílem je zabránit prohloubení problémů s financováním v extrémních situacích. Pohotovostní plány by však mohly způsobit nové systémové problémy, pokud by v jejich důsledku úvěrové instituce souběžně přistoupily k obdobným krokům. |
| --- | --- |

(8)

Jedním z nástrojů ke zmírnění rizik financování v amerických dolarech jsou pohotovostní plány financování, jejichž cílem je zabránit prohloubení problémů s financováním v extrémních situacích. Pohotovostní plány by však mohly způsobit nové systémové problémy, pokud by v jejich důsledku úvěrové instituce souběžně přistoupily k obdobným krokům.

| (9) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) vyhodnotí pokrok při provádění tohoto doporučení v druhé polovině roku 2012. |
| --- | --- |

(9)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) vyhodnotí pokrok při provádění tohoto doporučení v druhé polovině roku 2012.

| (10) | V příloze tohoto doporučení jsou analyzována významná systémová rizika pro finanční stabilitu v Unii, která vznikají v důsledku financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech. |
| --- | --- |

(10)

V příloze tohoto doporučení jsou analyzována významná systémová rizika pro finanční stabilitu v Unii, která vznikají v důsledku financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech.

| (11) | Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky ani úkoly svěřené ESRB. |
| --- | --- |

(11)

Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky ani úkoly svěřené ESRB.

| (12) | Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co generální rada informovala Radu o svém záměru je zveřejnit a dala jí příležitost reagovat, |
| --- | --- |

(12)

Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co generální rada informovala Radu o svém záměru je zveřejnit a dala jí příležitost reagovat,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ODDÍL 1

DOPORUČENÍ

Doporučení A –   Sledování financování a likvidity v amerických dolarech

Doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu:

| 1) | v rámci sledování celkových pozic financování a likvidity úvěrových institucí pozorně sledovaly rizika financování a likvidity v amerických dolarech, která úvěrové instituce podstupují. Vnitrostátní orgány dohledu by měly zejména sledovat:






  a) | nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech; |
| --- | --- | --- |

1)

v rámci sledování celkových pozic financování a likvidity úvěrových institucí pozorně sledovaly rizika financování a likvidity v amerických dolarech, která úvěrové instituce podstupují. Vnitrostátní orgány dohledu by měly zejména sledovat:

a)

nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech;

| b) | koncentraci financování podle druhu protistran se zaměřením na protistrany poskytující krátkodobé financování; |
| --- | --- |

b)

koncentraci financování podle druhu protistran se zaměřením na protistrany poskytující krátkodobé financování;

| c) | využívání měnových dolarových swapů (včetně měnových úrokových swapů); |
| --- | --- |

c)

využívání měnových dolarových swapů (včetně měnových úrokových swapů);

| d) | expozice uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

d)

expozice uvnitř skupiny.

| 2) | před tím, než expozice vůči riziku financování a likvidity v amerických dolarech dosáhnou nadměrné míry, zvážily:






  a) | zda by nebylo vhodné působit na úvěrové instituce, aby přijaly opatření k náležitému řízení rizik vyplývajících z nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech; |
| --- | --- | --- |

2)

před tím, než expozice vůči riziku financování a likvidity v amerických dolarech dosáhnou nadměrné míry, zvážily:

a)

zda by nebylo vhodné působit na úvěrové instituce, aby přijaly opatření k náležitému řízení rizik vyplývajících z nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech;

| b) | zavedení limitů pro tyto expozice a přitom současně zajistily, aby nedošlo k nesourodému uvolnění stávajících struktur financování. |
| --- | --- |

b)

zavedení limitů pro tyto expozice a přitom současně zajistily, aby nedošlo k nesourodému uvolnění stávajících struktur financování.

Doporučení B –   Pohotovostní plány financování

Doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu:

| 1) | zajistily, že úvěrové instituce zahrnou do svých pohotovostních plánů financování postupy řízení zaměřené na řešení šoku při financování v amerických dolarech a posoudí proveditelnost takových postupů v případě, kdy by se je snažilo uplatnit více úvěrových institucí současně. Pohotovostní plány financování by se měly přinejmenším zabývat pohotovostními zdroji financování, které budou dostupné v případě poklesu nabídky ze strany různých tříd protistran; |
| --- | --- |

1)

zajistily, že úvěrové instituce zahrnou do svých pohotovostních plánů financování postupy řízení zaměřené na řešení šoku při financování v amerických dolarech a posoudí proveditelnost takových postupů v případě, kdy by se je snažilo uplatnit více úvěrových institucí současně. Pohotovostní plány financování by se měly přinejmenším zabývat pohotovostními zdroji financování, které budou dostupné v případě poklesu nabídky ze strany různých tříd protistran;

| 2) | posoudily proveditelnost těchto postupů řízení upravených v pohotovostních plánech financování na úrovni bankovního sektoru. Je-li pravděpodobné, že by souběžný postup úvěrových institucí způsobil potenciální systémová rizika, doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu zvážily opatření ke snížení těchto rizik, jakož i dopad těchto postupů na stabilitu bankovního sektoru v Unii. |
| --- | --- |

2)

posoudily proveditelnost těchto postupů řízení upravených v pohotovostních plánech financování na úrovni bankovního sektoru. Je-li pravděpodobné, že by souběžný postup úvěrových institucí způsobil potenciální systémová rizika, doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu zvážily opatření ke snížení těchto rizik, jakož i dopad těchto postupů na stabilitu bankovního sektoru v Unii.

ODDÍL 2

PROVÁDĚNÍ DOPORUČENÍ

1.   Výklad pojmů

| 1. | Pro účely tohoto doporučení se uplatňují tyto definice:






  a) | „úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4); |
| --- | --- | --- |

1.

Pro účely tohoto doporučení se uplatňují tyto definice:

a)

„úvěrovou institucí“ se rozumí úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (4);

| b) | „úvěrovou institucí v Unii“ se rozumí úvěrová instituce, které bylo uděleno povolení v členském státě podle směrnice 2006/48/ES; |
| --- | --- |

b)

„úvěrovou institucí v Unii“ se rozumí úvěrová instituce, které bylo uděleno povolení v členském státě podle směrnice 2006/48/ES;

| c) | „vnitrostátním orgánem dohledu“ se rozumí příslušný orgán nebo orgán dohledu ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1092/2010; |
| --- | --- |

c)

„vnitrostátním orgánem dohledu“ se rozumí příslušný orgán nebo orgán dohledu ve smyslu čl. 1 odst. 3 písm. f) nařízení (EU) č. 1092/2010;

| d) | „financováním v amerických dolarech“ se rozumí získávání finančních prostředků v podobě závazků denominovaných v amerických dolarech. |
| --- | --- |

d)

„financováním v amerických dolarech“ se rozumí získávání finančních prostředků v podobě závazků denominovaných v amerických dolarech.

| 2. | Příloha tohoto doporučení tvoří jeho nedílnou součást. V případě nesouladu mezi hlavním textem a přílohou má přednost hlavní text. |
| --- | --- |

2.

Příloha tohoto doporučení tvoří jeho nedílnou součást. V případě nesouladu mezi hlavním textem a přílohou má přednost hlavní text.

2.   Prováděcí kritéria

| 1. | Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:






  a) | Toto doporučení se vztahuje jen na financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech. |
| --- | --- | --- |

1.

Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

a)

Toto doporučení se vztahuje jen na financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech.

| b) | Je třeba zabránit regulatorní arbitráži. |
| --- | --- |

b)

Je třeba zabránit regulatorní arbitráži.

| c) | S ohledem na rozdílný systémový význam financování úvěrových institucí v amerických dolarech je při provádění doporučení třeba věnovat náležitou pozornost zásadě přiměřenosti při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení. |
| --- | --- |

c)

S ohledem na rozdílný systémový význam financování úvěrových institucí v amerických dolarech je při provádění doporučení třeba věnovat náležitou pozornost zásadě přiměřenosti při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení.

| d) | Další kritéria pro provádění doporučení A a B jsou uvedena v příloze. |
| --- | --- |

d)

Další kritéria pro provádění doporučení A a B jsou uvedena v příloze.

| 2. | Adresáti se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:






  a) | informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

Adresáti se vyzývají, aby ESRB a Radu informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Jejich zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

a)

informace o podstatě a časovém rámci přijímaných opatření;

| b) | hodnocení účinnosti přijatých opatření z hlediska cílů sledovaných tímto doporučením; |
| --- | --- |

b)

hodnocení účinnosti přijatých opatření z hlediska cílů sledovaných tímto doporučením;

| c) | podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení. |
| --- | --- |

c)

podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

3.   Časový rámec pro návazné kroky

| 1. | Adresáti se vyzývají, aby do 30. června 2012 informovali ESRB a Radu o opatřeních, která přijali v reakci na doporučení A a B, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. |
| --- | --- |

1.

Adresáti se vyzývají, aby do 30. června 2012 informovali ESRB a Radu o opatřeních, která přijali v reakci na doporučení A a B, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění.

| 2. | Vnitrostátní orgány dohledu mohou podávat souhrnné zprávy prostřednictvím Evropského orgánu pro bankovnictví. |
| --- | --- |

2.

Vnitrostátní orgány dohledu mohou podávat souhrnné zprávy prostřednictvím Evropského orgánu pro bankovnictví.

| 3. | Je-li pro splnění jednoho nebo více doporučení nutné iniciovat přijetí právních předpisů, může generální rada lhůtu uvedenou v odstavci 1 prodloužit. |
| --- | --- |

3.

Je-li pro splnění jednoho nebo více doporučení nutné iniciovat přijetí právních předpisů, může generální rada lhůtu uvedenou v odstavci 1 prodloužit.

4.   Sledování a hodnocení

| 1. | Sekretariát ESRB:






  a) | napomáhá adresátům mimo jiné tím, že usnadňuje koordinované podávání zpráv, poskytuje jim příslušné vzory a v případě nutnosti upřesňuje formy a časový rámec pro návazné kroky; |
| --- | --- | --- |

1.

Sekretariát ESRB:

a)

napomáhá adresátům mimo jiné tím, že usnadňuje koordinované podávání zpráv, poskytuje jim příslušné vzory a v případě nutnosti upřesňuje formy a časový rámec pro návazné kroky;

| b) | ověřuje provádění návazných kroků ze strany adresátů, a to mj. i poskytnutím pomoci na jejich žádost, a informuje o návazných krocích generální radu prostřednictvím řídícího výboru do dvou měsíců od uplynutí lhůt stanovených pro jejich provedení. |
| --- | --- |

b)

ověřuje provádění návazných kroků ze strany adresátů, a to mj. i poskytnutím pomoci na jejich žádost, a informuje o návazných krocích generální radu prostřednictvím řídícího výboru do dvou měsíců od uplynutí lhůt stanovených pro jejich provedení.

| 2. | Generální rada posuzuje opatření přijatá adresáty a jimi poskytnutá zdůvodnění a případně rozhoduje o tom, že tomuto doporučení nebylo vyhověno a adresáti dostatečně nezdůvodnili svou nečinnost. |
| --- | --- |

2.

Generální rada posuzuje opatření přijatá adresáty a jimi poskytnutá zdůvodnění a případně rozhoduje o tom, že tomuto doporučení nebylo vyhověno a adresáti dostatečně nezdůvodnili svou nečinnost.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. prosince 2011.

Předseda ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 21. září 2011 o poskytování úvěrů v cizích měnách (Úř. věst. C 342, 22.11.2011, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

4

---

PŘÍLOHA

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA O FINANCOVÁNÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V UNII DENOMINOVANÉM V AMERICKÝCH DOLARECH

Souhrn

| I. | Přehled financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech |
| --- | --- |

I.

| II. | Rizika spojená s používáním financování v amerických dolarech |
| --- | --- |

II.

| III. | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika |
| --- | --- |

III.

Dodatek: Fakultativní shromažďování údajů o financování úvěrových institucí v Unii denominovaném v amerických dolarech

SOUHRN

Americký dolar je pro úvěrové instituce v Unii významnou měnou financování, která představuje zhruba 15 % všech závazků úvěrových institucí. Téměř veškeré financování dostupné v Unii je velkoobchodní a většina z něj je velmi krátkodobá. Je patrné, že mezi dlouhodobými aktivy a krátkodobými závazky úvěrových institucí v Unii denominovanými v amerických dolarech existuje významný nesoulad co do splatnosti, a některé protistrany jsou volatilní. Tento nesoulad splatností ve spojení s volatilními investory představuje klíčový druh zranitelnosti.

Aktuální údaje nasvědčují, že od června 2011 panuje na trzích financování v amerických dolarech napětí. Některé úvěrové instituce v Unii nedávno oznámily plány na snižování finanční páky u aktiv v amerických dolarech, a to částečně proto, aby snížily svou závislost na financování v amerických dolarech. To může vést nejméně ke dvěma klíčovým přímým a potenciálně systémovým rizikům: k dopadu na solventnost úvěrových institucí v Unii, pokud budou aktiva prodána za velmi nízké ceny, a dopadu na reálnou ekonomiku v důsledku omezení úvěrování v amerických dolarech ze strany úvěrových institucí v Unii.

Údaje z průzkumu trhů naznačují, že existence swapových linek centrálních bank nabízí účastníkům trhu pocit jistoty a podporuje tak fungování devizových swapových trhů, i když tyto linky nejsou využity. Může to však znamenat riziko morálního hazardu, které omezuje úvěrové instituce v Unii v přechodu k robustnější struktuře financování. Je pravda, že některé úvěrové instituce v různých zemích Unie se ve svých pohotovostních plánech financování konkrétně nezabývají šoky při financování v amerických dolarech / cizích měnách.

Cílem doporučení v této zprávě není sestavit opatření zaměřená konkrétně na zmírnění stávajícího napětí, ale vypracovat postup zaměřený na vyloučení vzniku podobné míry napětí při financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech během příští finanční krize, jaká nastala během finančních krizí v roce 2008 a 2011.

Doporučení se zabývají především posílením mikroobezřetnostních nástrojů v zájmu makroobezřetnosti a týkají se těchto oblastí: i) okamžité a pečlivé sledování financování a likvidních rizik v amerických dolarech u úvěrových institucí v Unii a ve vhodných případech omezení těchto rizik dříve, než dosáhnou nadměrnou míru, a to při současném zabránění nesourodému uvolnění současných struktur financování v amerických dolarech, ii) zajištění, aby pohotovostní plány financování úvěrových institucí zahrnovaly postupy managementu zaměřené na řešení šoků ve financování v amerických dolarech a současně snižovaly potenciální systémová rizika vyplývající z přijetí souběžných opatření úvěrovými institucemi v důsledku obdobných pohotovostních plánů financování.

I.   PŘEHLED FINANCOVÁNÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V UNII V AMERICKÝCH DOLARECH

I.1   Klíčové faktory pro úvěrové instituce z hlediska přístupu k financování v amerických dolarech

Údaje z průzkumů trhu a informace regulátorů naznačují, že poptávka po financování v amerických dolarech je ovlivňována řadou faktorů:

a)   diverzifikace: Zejména po krizi informovaly úvěrové instituce v Unii, že usilují o diverzifikaci zdrojů financování, pokud jde o měny, doby splatnosti a druhy investorů. Vzhledem k tomu, že dolarový trh je jedním z nejlikvidnějších a nejhlubších trhů, je tento trh v rámci uvedených strategií klíčovým zdrojem financování;

b)   náklady: Některé úvěrové instituce v Unii velmi často vyhledávají americký dolar jako levnější zdroj financování svých aktiv v jiných měnách. V některých případech vznikají dlouhodobé nákladové výhody spojené s emisí dluhu v amerických dolarech a jeho swapu na požadovanou měnu v porovnání s emisí dluhu přímo v požadované měně na primárních trzích;

c)   arbitráž: Je zřejmé, že některé úvěrové instituce v Unii využívají možnosti přístupu ke krátkodobému financování, např. z podílových fondů peněžního trhu v USA, za úrok pod 25 bazických bodů a ukládají tyto prostředky u Federálního rezervního systému za současných 25 bazických bodů;

d)   obchodní model: Poptávka závisí také na mezinárodním hospodářském prostředí, a tedy na ochotě úvěrových institucí přijímat rizika, a potřebě financování v amerických dolarech – zejména u úvěrových institucí aktivních v obchodování v amerických dolarech – i na idiosynkratických faktorech, jako jsou strategie rozvoje jednotlivých úvěrových institucí v Unii;

e)   existují dva (někdy souběžné) přístupy: Úvěrové instituce zdůrazňují, že pro ně je hlavním faktorem buď: i) celková strategie diverzifikace, kdy získávají americké dolary a následně provedou jejich swap za požadovanou měnu, nebo ii) strategie odpovídající potřeby, kdy vyhodnotí svou potřebu měny a následně si zajistí odpovídající financování;

f)   faktory na straně nabídky: někteří investoři v USA hledají výnos v prostředí s nízkým úrokem a podle některých nemají podílové fondy peněžního trhu v USA mnoho jiných možností než investovat do úvěrových institucí v Unii, neboť úvěrové instituce v USA, které mají často silnou základnu vkladatelů, a podniky v USA mají v současnosti poměrně dostatek finančních prostředků.

I.2   Strukturální pozice úvěrových institucí v Unii

Položky rozvah úvěrových institucí v Unii denominované v amerických dolarech v letech před finanční krizí celkově výrazně rostly. Podle údajů Banky pro mezinárodní platby (BIS) se tento trend od krize obrátil (graf 1). Zdá se, že tento vývoj odráží pokračující snižování finanční páky úvěrových institucí v Unii v souvislosti s finanční krizí, a to především pokud jde o původní aktiva.

Podle údajů shromážděných Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB) bude třeba velikost položek rozvah v amerických dolarech dále analyzovat. V některých zemích je nesoulad mezi splatností aktiv a závazků úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech relativně malý. V jiných zemích je větší objem závazků než aktiv, což odpovídá údajům z průzkumů trhu, podle nichž některé úvěrové instituce v Unii používají americké dolary spíše jako výhodný zdroj financování v širším kontextu diverzifikace svého financování a následně provedou jejich swap za jiné měny. Závazky denominované v amerických dolarech představují o něco více než 15 % celkových závazků na úrovni Unie.

Graf 1

Hrubé a čisté dolarové pozice úvěrových institucí v Unii (mld. USD)

Image

I.3   Hlavní způsoby využívání (aktiva) a zdroje (závazky) financování v amerických dolarech

Bližší pohled na aktiva úvěrových institucí v Unii denominovaná v amerických dolarech ukazuje, že americké dolary se používají především ve čtyřech oblastech: i) úvěry v amerických dolarech nefinančním podnikům (mezinárodní obchod a projektové financování), s určitou omezenou expozicí také vůči obchodnímu a veřejnému sektoru v USA, ii) mezibankovní úvěry (zajištěné i nezajištěné), které jsou zpravidla krátkodobé, iii) peněžní rezervy uložené u Federálního rezervního systému a iv) obchodní činnost úvěrových institucí v Unii.

Až na výjimky nemají úvěrové instituce v Unii rozsáhlejší maloobchodní základnu financování v amerických dolarech (maloobchodní vklady v amerických dolarech představují jen 3 % celkových závazků). Většina financování pochází z velkoobchodních trhů, přičemž hlavními nástroji jsou repo obchody a obchody s komerčními papíry / vkladními listy. Investoři na dolarových peněžních trzích jsou klíčovými investory v programech obchodů s komerčními papíry / vkladními listy denominovanými v amerických dolarech.

Údaje shromážděné ESRB naznačují, že zajištěné a nezajištěné velkoobchodní financování v amerických dolarech představuje zhruba jednu třetinu celkového velkoobchodního financování úvěrových institucí v Unii. Částečně to odráží skutečnost, že americké velkoobchodní trhy patří k nejlikvidnějším na světě. Používání amerických velkoobchodních trhů je důležité především u kratších dob splatnosti. Zhruba 75 % dolarového velkoobchodního financování úvěrových institucí v Unii má splatnost kratší než jeden měsíc (graf 2). Podle údajů Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) nepředstavuje termínované financování se splatností delší než jeden rok více než 20 % celkového financování v amerických dolarech v kterékoli zemi.

Graf 2

Velkoobchodní financování v amerických dolarech podle doby splatnosti a zemí

Image

I.4   Profil splatnosti aktiv a závazků denominovaných v amerických dolarech

Zatímco závazky úvěrových institucí v Unii denominované v amerických dolarech jsou většinou krátkodobé, aktiva denominovaná v amerických dolarech mají, jak by se dalo očekávat, zpravidla dlouhodobější splatnost. Zbývající doba splatnosti přibližně jedné třetiny aktiv denominovaných v amerických dolarech je delší než jeden rok. Porovnání s celkovou strukturou splatnosti rozvah úvěrových institucí v Unii naznačuje, že nesoulad mezi splatností aktiv a závazků úvěrových institucí denominovaných v amerických dolarech je výraznější než celkový nesoulad splatnosti ve všech měnách.

Vzhledem k makroekonomickým obavám v eurozóně i na celosvětové úrovni američtí investoři ve druhé polovině roku 2011 dále zmenšili objem a zkrátili délku zbývající splatnosti dolarového financování pro úvěrové instituce mimo USA. Čisté úrokové výnosy pro nezajištěné velkoobchodní financování v amerických dolarech se ve třetím čtvrtletí 2011 pro řadu úvěrových institucí v Unii výrazně snížily. Doby splatnosti nového financování v amerických dolarech byly v porovnání s druhým čtvrtletím 2011 citelně kratší. Nezajištěný dluhový trh v amerických dolarech s delšími dobami splatnosti byl pro většinu úvěrových institucí v Unii prakticky uzavřen s výjimkou některých úvěrových institucí ze skandinávských/severských zemí. Těmto úvěrovým institucím se podařilo emitovat značný objem dlouhodobých dluhů v amerických dolarech. Obecně lze konstatovat, že investoři rozlišují mezi úvěrovými institucemi podle země původu.

I.5   Polštáře likvidních aktiv

K prosinci 2010 držely úvěrové instituce v Unii zahrnuté v datovém vzorku ESRB v rámci své celkové vyrovnávací kapacity (1) aktiva v amerických dolarech o objemu zhruba 570 mld. EUR. Při použití nejširší definice vyrovnávací kapacity se celkový objem rovná přibližně 20 % veškerých závazků denominovaných v amerických dolarech. Zhruba dvě třetiny těchto částek byly způsobilé jako zajištění u centrálních bank. Jako reakci na dolarový šok by bylo možné použít likvidní aktiva v jiných měnách, a to částečně v závislosti na fungování devizových trhů.

V době finančního napětí by však byla jako účinný likvidní polštář použitelná pouze velmi likvidní aktiva. Pokud jsou vzaty v úvahu pouze peněžní prostředky a rezervy uložené na účtech u centrálních bank (nad rámec minimálních povinných rezerv) a nezatížené státní pohledávky s váženým nulovým rizikem uložené u centrálních bank, pak polštář likvidních aktiv v amerických dolarech klesne ve vzorku zvažovaných úvěrových institucí v Unii na 172 mld. EUR.

I.6   Hlavní zdroje amerických dolarů

Podle kvalitativních údajů shromážděných ESRB existuje sedm hlavních kategorií poskytovatelů krátkodobého financování v amerických dolarech:

| a) | podílové fondy peněžního trhu v USA; |
| --- | --- |

a)

podílové fondy peněžního trhu v USA;

| b) | měnové orgány, centrální banky a státem vlastněné fondy, které jsou velkými držiteli aktiv v amerických dolarech; |
| --- | --- |

b)

měnové orgány, centrální banky a státem vlastněné fondy, které jsou velkými držiteli aktiv v amerických dolarech;

| c) | podniky zabývající se zápůjčkami cenných papírů; |
| --- | --- |

c)

podniky zabývající se zápůjčkami cenných papírů;

| d) | úvěrové instituce s velkým objemem zdrojů v amerických dolarech působící prostřednictvím mezibankovního trhu (zpravidla velmi krátkodobé financování) a devizového swapového trhu; |
| --- | --- |

d)

úvěrové instituce s velkým objemem zdrojů v amerických dolarech působící prostřednictvím mezibankovního trhu (zpravidla velmi krátkodobé financování) a devizového swapového trhu;

| e) | velké korporace v USA; |
| --- | --- |

e)

velké korporace v USA;

| f) | vládou USA podporované podniky (Fannie Mae a Freddie Mac); |
| --- | --- |

f)

vládou USA podporované podniky (Fannie Mae a Freddie Mac);

| g) | dílčí informace naznačují, že úvěrové instituce v Unii získávají americké dolary (kromě hlavních zdrojů financování v USA) také na trzích mimo USA (hlavně asijských); |
| --- | --- |

g)

dílčí informace naznačují, že úvěrové instituce v Unii získávají americké dolary (kromě hlavních zdrojů financování v USA) také na trzích mimo USA (hlavně asijských);

Většina z těchto poskytovatelů je velmi citlivá na obavy z vnímaných úvěrových rizik, jak bylo patrné u podílových fondů peněžního trhu v USA. I když podílové fondy peněžního trhu v USA představují podle odhadu zhruba 2 % veškerých závazků celého bankovního systému Unie, u některých úvěrových institucí v Unii roste jejich podíl až na 10 %.

V posledních měsících zkrátily tzv. prime podílové fondy peněžního trhu v USA v několika členských státech Unie dobu splatnosti svého financování úvěrových institucí v Unii. Přinejmenším u úvěrových institucí v eurozóně vzrostl v říjnu/listopadu 2011 podíl financování s měsíční nebo kratší dobou splatnosti na zhruba 70 % (graf 3). Zmenšily také svou celkovou expozici vůči úvěrovým institucím v Unii, i když v období od května do listopadu 2011 se změny mezi jednotlivými zeměmi výrazně lišily (graf 4).

Graf 3

Profil splatnosti expozic MMMF v USA vůči úvěrovým institucím v eurozóně

Image

Graf 4

Změny expozic „prime“ MMMF v USA vůči úvěrovým institucím v Unii mezi květnem a listopadem 2011

Image

I.7   Ukazatele trhu

Největší úvěrové instituce v Unii pro svou potřebu dolarového financování využívají ve velké míře americké velkoobchodní trhy. Naopak řada úvěrových institucí druhého stupně v Unii pro získávání amerických dolarů zřejmě více využívá úvěrové instituce prvního stupně v Unii a devizové swapové trhy. Náklady na swap eur na americké dolary – jak naznačuje bazický swap EUR/USD (graf 5) – po pádu banky Lehman Brothers vzrostly. Po výrazném zúžení bazického swapu EUR/USD během prvních čtyř měsíců 2011 se od začátku května opět rozšiřoval. Od poloviny června se jeho vnitrodenní volatilita zvýšila a odrážela tak nejistotu finančních trhů, pokud jde o podmínky financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech.

V souvislosti s pádem Lehman Brothers zvýšila ECB využívání swapové linky v amerických dolarech dohodnuté s Federálním rezervním systémem s cílem poskytovat úvěrovým institucím v Unii likviditu v amerických dolarech (graf 6). Nevypořádaný objem operací ECB na poskytování likvidity v amerických dolarech dosáhl na konci roku 2008 téměř 300 mld. USD.

Údaje z průzkumu trhů naznačují, že existence dolarových swapových linek centrálních bank nabízí účastníkům trhu pocit jistoty a podporuje tak fungování devizových swapových trhů, i když tyto linky nejsou využity. Může to však znamenat riziko morálního hazardu, které omezuje úvěrové instituce v Unii v přechodu k robustnější struktuře financování, ačkoli cenové podmínky těchto facilit mají uvedené riziko částečně snížit. Rámeček 1 obsahuje přehled využívání devizových swapových trhů a iniciativ v této oblasti ke zlepšení odolnosti.

Graf 5

Bazický swap EUR/USD

Image

Graf 6

Využívání swapové linky Federálního rezervního systému ze strany ECB

Nevypořádané částky operací ECB na poskytování likvidity

Image

RÁMEČEK 1:   Fungování a odolnost devizových swapových trhů

Po omezení nezajištěného úvěrování na mezibankovním trhu na začátku finanční krize byly úvěrové instituce v Unii nuceny více využívat jako alternativu zajištěné financování (devizové swapy a repo obchody). Toto výraznější využívání zajištěného financování začalo zhoršovat situaci i na těchto trzích, zejména na devizovém swapovém trhu. Po konkurzu Lehman Brothers bylo velmi obtížné a nákladné získávat americké dolary prostřednictvím devizových swapů (tříměsíční bazický swap EUR/USD dosáhl v říjnu 2008 více než –200 bazických bodů).

Kvůli celkovému narušení trhů financování v amerických dolarech byly vytvořeny swapové linky mezi Federálním rezervním systémem a řadou centrálních bank včetně ECB. Celkový nevypořádaný objem amerických dolarů půjčených centrálním bankám kulminoval (konec roku 2008) na zhruba 550 mld. USD, z nichž většina byla zapůjčena Federálním rezervním systémem centrálním bankám v Evropě (ECB, Bank of England, Švýcarská národní banka). Například nevypořádaná částka dolarové likvidity poskytnutá ECB protistranám Eurosystému dosahovala koncem roku 2008 téměř 300 mld. USD. V porovnání s tím činily rezervy Eurosystému (v konvertibilních cizích měnách) na konci roku 2008 celkem 145 mld. EUR (ekvivalent zhruba 200 mld. USD). I když část poptávaných prostředků mohla být účelová nebo obezřetnostní, nedostatek amerických dolarů byl tak rozsáhlý, že by bylo pro centrální banky obtížné nebo nemožné financovat takové množství likvidity samostatně (ať již z vlastních zdrojů nebo na trhu). V době zesílení krize státních dluhopisů byly swapové linky mezi Federálním rezervním systémem a řadou centrálních bank (ECB, Bank of England, Švýcarskou národní bankou, Bank of Canada a Bank of Japan) v květnu 2010 reaktivovány, což ujistilo účastníky trhu v tom, že budou mít instituce mimo USA v případě potřeby financování v amerických dolarech k dispozici.

Poskytování amerických dolarů centrálními bankami mimo USA se při obnově fungování trhu ukázalo jako velmi efektivní. Báze dolarového swapu (rozdíl mezi sazbou v amerických dolarech implikovanou ve swapu EUR/USD a sazbou LIBOR v amerických dolarech) poté rychle klesala. Navíc využívání swapových linek Federálního rezervního systému od svého vrcholu na konci roku 2008 oslabovalo. Dílčí informace a zpětná vazba z trhů naznačují, že devizový swapový trh poskytoval úvěrovým institucím v Unii dostatek likvidity, aby si mohly půjčovat americké dolary za domácí měnu.

Řada analýz vypracovaných centrálními bankami a organizacemi zabývajícími se průzkumy trhů zdůrazňovala, že devizový trh prokázal během krize svou odolnost, a to díky vypořádacímu systému Continuous Linked Settlement (CLS) a širšímu používání zajišťovacích dohod Credit Support Annex. Regulátoři v Evropě a USA v současnosti zvažují, nakolik je vhodné nařídit pro devizové swapové transakce centrální clearing.

Odolnost devizového swapového trhu v dobách napětí je jedním z důležitých prvků při hodnocení rizik. V této souvislosti je třeba uvést dva faktory, které vyžadují obezřetnost. Za prvé, i když údaje nejsou k dispozici, dílčí informace od účastníků trhu naznačují, že nedostatek amerických dolarů a poptávka po úvěrech v nich prostřednictvím devizového swapového trhu byly zatím menší než v době bezprostředně po pádu Lehman Brothers. Za druhé, existence swapových linek mezi Federálním rezervním systémem a evropskými centrálními bankami vytváří záchrannou síť, která poskytuje účastníkům trhu systémovou jistotu.

Nedávné koordinované opatření centrálních bank k řešení napětí na trzích financování v amerických dolarech (mírnější cenové podmínky a pokračování tříměsíčních nabídkových řízení) vedlo pro úvěrové instituce v Unii k určitému zlepšení podmínek na trhu financování. Bazický swap mírně poklesl, ale fixingy sazby LIBOR v amerických dolarech zůstaly beze změny. Vedle celkové averze k riziku přispěly podle některých informací k pokračujícímu napětí dva faktory: stigma spojené s účastí na tříměsíčních nabídkových řízeních a skutečnost, že velcí klienti úvěrových institucí (penzijní a podílové fondy, velké podniky) nemají přístup k facilitám centrálních bank. Jsou tedy pro účely zajištění stále závislé na devizových swapových trzích v situaci, kdy úvěrové instituce nejsou ochotné působit jako tvůrce trhu.

II.   RIZIKA SPOJENÁ S POUŽÍVÁNÍM FINANCOVÁNÍ V AMERICKÝCH DOLARECH

ESCB se zabývala dvěma hlavními kanály rizika spojeného s používáním financování v amerických dolarech úvěrovými institucemi v Unii a nesouladem mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech: krátkodobým rizikem likvidity a střednědobým rizikem dopadu na reálnou ekonomiku Unie prostřednictvím změn v obchodních modelech v důsledku napětí ve financování v amerických dolarech.

II.1   Krátkodobé riziko likvidity

Napětí v oblasti likvidity v amerických dolarech si od roku 2008 vyžádalo opakované koordinované opatření centrálních bank. Toto napětí odráží strukturu dolarového financování úvěrových institucí v Unii a úlohu amerického dolaru v globálním finančním systému i stávající podmínky na trhu. Tyto faktory mohou společně znamenat, že používáním krátkodobého velkoobchodního financování v amerických dolarech se úvěrové instituce v Unii stávají značně zranitelné. Jedná se o tyto faktory:

a)   omezené „stabilní“ financování: Úvěrové instituce v Unii nemají pro své potřeby v Unii téměř žádné disponibilní maloobchodní financování v amerických dolarech;

b)   krátkodobý profil: Jak je již uvedeno v oddíle I, velkoobchodní financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech bývá velmi krátkodobé;

c)   zahraniční investoři v dobách napětí omezují činnost více než domácí investoři: existuje riziko, že investoři se ve stresové situaci omezí na své domácí trhy nebo budou méně rozlišovat mezi zahraničními podniky, do nichž investovali, než by tak činili domácí investoři. Informace z krize i z nedávné doby naznačují, že určité kategorie amerických investorů spíše postupují společně a jsou velmi citlivé na nepříznivé informace. Úvěrové instituce v Unii jsou pak rychle vystaveny napětí, zejména pokud dochází ke koncentraci u kategorií poskytovatelů financování. To je důležité vzhledem k tomu, že likvidita na velkoobchodních trzích financování v amerických dolarech se soustřeďuje na krátkodobé lhůty splatnosti (tj. kratší než tři měsíce);

d)   úloha podílových fondů peněžního trhu v USA: Podílové fondy peněžního trhu v USA zpravidla reagují na nepříznivé zprávy rychle a společně. Zdá se, že nedávné napětí na trzích vyvolané obavami z rizika jednotlivých zemí opět přimělo některé americké investory poskytující financování úvěrových institucí v Unii, aby od poloviny roku 2011 omezovali své financování nebo zkracovali jeho dobu splatnosti. Zejména podílové fondy peněžního trhu v USA by své financování úvěrových institucí v Unii mohly nadále omezovat, a to z několika důvodů. Z důvodu přísnějšího regulačního režimu mohou nastat strukturální změny v poskytování financování ze strany podílových fondů peněžního trhu v USA. Reformy SEC, které nabyly účinnosti v květnu 2010, dále omezují dobu splatnosti pro financování poskytované podílovými fondy peněžního trhu v USA. V současnosti se projednává druhé kolo reforem. Součástí je návrh, aby podílové fondy peněžního trhu v USA měly povinnost přejít z rámce konstantní čisté hodnoty aktiv (CNAV) na rámec variabilní čisté hodnoty aktiv. Další možností je, že regulátoři v USA budou požadovat, aby podílové fondy, které pokračují v obchodním modelu CNAV, udržovaly polštáře na absorbování rizik. Udržování polštáře by mohlo zvýšit odolnost podílových fondů peněžního trhu v USA, ale může také znamenat, že jejich obchodní model bude v dlouhodobé perspektivě neekonomický. K ostatním faktorům, které mohou působit na obchodní modely podílových fondů peněžního trhu v USA, patří zrušení předpisů znemožňujících bankám v USA nabízet úročení úspor na účtech s možností okamžitého výběru. Je pravděpodobné, že tyto regulatorní změny v případě dalšího snižování ratingu v Unii dále posílí;

e)   kvalita aktiv v amerických dolarech: Ve svém hodnocení rizika likvidity EBA odhaduje, že kvalita aktiv v amerických dolarech, jež tvoří polštáře likvidních aktiv úvěrových institucí v Unii, je nižší než v případě aktiv v domácích měnách a na trzích financování úvěrových institucí v Unii existuje značné riziko přetrvávající události. Nové, nečekané problémy s bankami ve Spojených státech by mohly ovlivnit také mezibankovní trh s americkými dolary;

f)   závislost na devizových trzích: Pokud ve stresové situaci nebude možné uspokojit požadavek krátkodobého financování v amerických dolarech rozprodejem aktiv v amerických dolarech, úvěrové instituce v Unii budou muset využít devizových spotových nebo swapových trhů, kde přemění likvidní aktiva v jiných měnách na americké dolary. Tato skutečnost zvyšuje počet trhů (investorů), jejichž fungování je ve stresové situaci nezbytné, přestože schopnost provádět transakce na více trzích lze také považovat za faktor snižující riziko. Od poloviny roku 2011 se napětí na velkoobchodních trzích s americkými dolary přelilo také na devizové swapové trhy (např. se zvýšily náklady swapových transakcí eur na americké dolary);

g)   napětí z důvodu rozdílných časových pásem: Tento fenomén se projevil během krize, kdy panovala mezi držiteli amerických dolarů neochota půjčovat, dokud neměli dostatečnou představu o své likvidní pozici za daný den, což bylo často až uprostřed dne v USA, kdy evropské trhy již zavíraly;

h)   hromadění: Globální společnosti a investoři se v době finanční krize snaží americké dolary hromadit v důsledku jejich role světové rezervní měny;

i)   přístup malých úvěrových institucí v Unii k financování: Zdá se, že velké, mezinárodně aktivní úvěrové instituce v Unii poskytují část svého velkoobchodního financování menším úvěrovým institucím v Unii, které mají na trhy financování v amerických dolarech omezený nebo nemají žádný přístup, a problémy ve velkých úvěrových institucích v Unii se tudíž mohou rychle přelít do zbytku bankovního sektoru;

j)   obavy z rizika jednotlivých zemí: Trhy rozlišují mezi úvěrovými institucemi v Unii na základě jejich úvěrového hodnocení a země původu. Problémy se státními dluhy mají dopad na úvěrové instituce v Unii, zejména v zemích s napjatými trhy státních dluhopisů, a jejich přelévání do úvěrových institucí v Unii se značnou expozicí vůči státnímu dluhu může vést k napětí v oblasti financování obecně, a zejména pak financování v amerických dolarech.

V případě velmi stresové situace ukazuje hodnocení ESRB na základě údajů poskytnutých vnitrostátními orgány dohledu na značnou mezeru financování v amerických dolarech u úvěrových institucí v Unii. Pomocí odlivu a přílivu aktiv v amerických dolarech stanoveného na základě smluv lze vypočítat přibližnou mezeru financování v amerických dolarech, která vzniká úvěrovým institucím během období 3, 6 a 12 měsíců. Následující tabulka poskytuje přehled tohoto hodnocení.

Tabulka 1

Kumulativní mezery financování v amerických dolarech

| Objem (v mld. EUR) | 3 měsíce | 6 měsíců | 12 měsíců |
| --- | --- | --- | --- |
| Kumulativní mezera financování | – 841 | – 910 | – 919 |
| a) | s konzervativní vyrovnávací kapacitou |

Objem (v mld. EUR)

3 měsíce

6 měsíců

12 měsíců

Kumulativní mezera financování

– 841

– 910

– 919

a)

s konzervativní vyrovnávací kapacitou

– 670

– 736

– 750

| b) | se způsobilou vyrovnávací kapacitou |
| --- | --- |

b)

se způsobilou vyrovnávací kapacitou

– 386

– 467

– 500

| c) | s plnou vyrovnávací kapacitou |
| --- | --- |

c)

s plnou vyrovnávací kapacitou

– 182

– 263

– 304

Na prvním řádku je uvedena kumulativní mezera financování během tří období, jež je definována jako příliv amerických dolarů minus jejich odliv. Největší část čisté mezery financování se vyskytuje u velmi krátkodobých aktiv (se splatností kratší než tři měsíce), což odráží krátkodobou povahu financování v amerických dolarech.

Na následujících třech řádcích tabulky je uvedena velikost mezery, vezme-li se v úvahu vyrovnávací kapacita úvěrových institucí v Unii. Vyrovnávací kapacita se měří třemi způsoby:

| a) | konzervativní vyrovnávací kapacitu tvoří pouze hotovost a rezervy u centrálních bank (nad rámec povinných minimálních rezerv) a státní pohledávky s váženým nulovým rizikem způsobilé jako zajištění u centrální banky. Tento konzervativní ukazatel tedy teoreticky uvádí nejlikvidnější aktiva, která mohou být ve stresové situaci použita k uspokojení odlivu aktiv; |
| --- | --- |

a)

konzervativní vyrovnávací kapacitu tvoří pouze hotovost a rezervy u centrálních bank (nad rámec povinných minimálních rezerv) a státní pohledávky s váženým nulovým rizikem způsobilé jako zajištění u centrální banky. Tento konzervativní ukazatel tedy teoreticky uvádí nejlikvidnější aktiva, která mohou být ve stresové situaci použita k uspokojení odlivu aktiv;

| b) | způsobilou vyrovnávací kapacitu tvoří aktiva způsobilá jako zajištění u centrální banky; |
| --- | --- |

b)

způsobilou vyrovnávací kapacitu tvoří aktiva způsobilá jako zajištění u centrální banky;

| c) | celkovou vyrovnávací kapacitu tvoří všechna aktiva definovaná jako součást vyrovnávací kapacity, která mohou být rozumným ukazatelem kapacity uspokojit odliv aktiv za normálních okolností, avšak v období finančního napětí jsou její složky méně likvidní. |
| --- | --- |

c)

celkovou vyrovnávací kapacitu tvoří všechna aktiva definovaná jako součást vyrovnávací kapacity, která mohou být rozumným ukazatelem kapacity uspokojit odliv aktiv za normálních okolností, avšak v období finančního napětí jsou její složky méně likvidní.

Pro srovnání, celkové využití swapových linek centrálních bank v amerických dolarech zřízených v roce 2008 dosáhlo objemu zhruba 550 mld. USD. Navíc existují rozdíly mezi bankovními systémy jednotlivých států: při použití této metody a s využitím těchto údajů je nedostatek amerických dolarů v některých zemích relativně malý a v jiných větší. Jak již bylo řečeno výše, jedná se o přibližný ukazatel – možné jsou také jiné metody výpočtu.

II.2   Střednědobý dopad na reálnou ekonomiku

Vzhledem ke stávající struktuře financování v amerických dolarech může existovat řada kanálů, přes které se šok v oblasti financování v amerických dolarech může ve střednědobém horizontu promítnout skrze úvěrové instituce v Unii do reálné ekonomiky. Přestože celkové hodnocení ESRB naznačuje, že potenciální dopad této skutečnosti je významný, je třeba provést ještě další zkoumání s cílem vyhodnotit, jak rozsáhlý by tento dopad mohl být, než bude možné jen na základě tohoto kanálu ospravedlnit omezení nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech.

Za hlavní rizikové kanály lze považovat následující:

| a) | náklady financování úvěrových institucí v Unii a následný dopad na ziskovost úvěrových institucí v Unii. Určité údaje z průzkumu trhů provedeného ESRB naznačují, že úvěrové instituce v Unii obvykle využívaly financování v amerických dolarech, neboť bylo typicky levnější využít právě jej a v případě potřeby provést swapovou transakci do požadované měny než využít financování přímo v dané měně. V současné době by jakýkoli dopad na ziskovost mohl zhoršovat schopnost úvěrových institucí v Unii poskytovat úvěry evropským podnikům a domácnostem či ztížit jejich přechod na rámec Basel III (2) (dále jen „Basel III“). Velmi předběžná analýza možných nákladů provedená ESRB naznačuje, že by nemusely být významné a mohly by je tvořit náklady buď na prodloužení doby financování nebo na využití eur či liber šterlinků přímo namísto získání nejprve amerických dolarů s následným swapem na tyto měny. Tato analýza však nemůže být zdaleka úplná vzhledem ke kvalitě a míře pokrytí údajů, které byly ESRB předloženy. Před tím, než bude možné učinit pevné závěry, by bylo zapotřebí provést hlubší analýzu; |
| --- | --- |

a)

náklady financování úvěrových institucí v Unii a následný dopad na ziskovost úvěrových institucí v Unii. Určité údaje z průzkumu trhů provedeného ESRB naznačují, že úvěrové instituce v Unii obvykle využívaly financování v amerických dolarech, neboť bylo typicky levnější využít právě jej a v případě potřeby provést swapovou transakci do požadované měny než využít financování přímo v dané měně. V současné době by jakýkoli dopad na ziskovost mohl zhoršovat schopnost úvěrových institucí v Unii poskytovat úvěry evropským podnikům a domácnostem či ztížit jejich přechod na rámec Basel III (2) (dále jen „Basel III“). Velmi předběžná analýza možných nákladů provedená ESRB naznačuje, že by nemusely být významné a mohly by je tvořit náklady buď na prodloužení doby financování nebo na využití eur či liber šterlinků přímo namísto získání nejprve amerických dolarů s následným swapem na tyto měny. Tato analýza však nemůže být zdaleka úplná vzhledem ke kvalitě a míře pokrytí údajů, které byly ESRB předloženy. Před tím, než bude možné učinit pevné závěry, by bylo zapotřebí provést hlubší analýzu;

| b) | dostupnost financování úvěrových institucí v Unii. Údaje z průzkumu trhů provedeného orgány dohledu naznačují, že mnohé velké úvěrové instituce v Unii se donedávna spoléhaly na velké a hluboké trhy financování v amerických dolarech pro účely financování aktivit velkých evropských podniků v amerických dolarech (např. firem činných v oblasti leteckého průmyslu, přepravy, komodit a obchodního financování). Existují určité obavy, že jakýkoli pokus omezit přístup k financování v amerických dolarech by mohl snížit schopnost úvěrových institucí v Unii tato aktiva financovat a poskytovat tak úvěry nefinančním podnikům. Může se ukázat, že jiné úvěrové instituce mimo Unii, které mají bezprostřednější přístup k americkým dolarům, je mohou nahradit. Avšak to s sebou může nést riziko, že se během krize rychle stáhnou („preference domácích aktiv“); |
| --- | --- |

b)

dostupnost financování úvěrových institucí v Unii. Údaje z průzkumu trhů provedeného orgány dohledu naznačují, že mnohé velké úvěrové instituce v Unii se donedávna spoléhaly na velké a hluboké trhy financování v amerických dolarech pro účely financování aktivit velkých evropských podniků v amerických dolarech (např. firem činných v oblasti leteckého průmyslu, přepravy, komodit a obchodního financování). Existují určité obavy, že jakýkoli pokus omezit přístup k financování v amerických dolarech by mohl snížit schopnost úvěrových institucí v Unii tato aktiva financovat a poskytovat tak úvěry nefinančním podnikům. Může se ukázat, že jiné úvěrové instituce mimo Unii, které mají bezprostřednější přístup k americkým dolarům, je mohou nahradit. Avšak to s sebou může nést riziko, že se během krize rychle stáhnou („preference domácích aktiv“);

| c) | dopad výrazného snižování finanční páky, kdy se úvěrové instituce v Unii snaží prodat aktiva v amerických dolarech, aby mohly splatit financování v amerických dolarech. To by mohlo mít dopad na dostupnost financí pro reálnou ekonomiku, ale také na solventnost úvěrových institucí v Unii, pokud by velké výprodeje aktiv srazily jejich ceny prostřednictvím procesu přecenění na aktuální tržní cenu. Například v současné době naznačují průzkumy trhů, že investoři očekávají pokles cen aktiv v amerických dolarech, neboť se je snaží prodat řada úvěrových institucí v Unii. Může se také ukázat obtížnost prodejů či splacení aktiv v amerických dolarech, pokud se je řada úvěrových institucí v Unii rozhodne provést ve stejný čas, což by s sebou neslo riziko následných dopadů. Úvěrové instituce v Unii mohou navíc usilovat o využití jiných metod, jak snížit potřebu financování v amerických dolarech, např. uzavření pozic na kapitálovém trhu nebo prodej likvidních aktiv. |
| --- | --- |

c)

dopad výrazného snižování finanční páky, kdy se úvěrové instituce v Unii snaží prodat aktiva v amerických dolarech, aby mohly splatit financování v amerických dolarech. To by mohlo mít dopad na dostupnost financí pro reálnou ekonomiku, ale také na solventnost úvěrových institucí v Unii, pokud by velké výprodeje aktiv srazily jejich ceny prostřednictvím procesu přecenění na aktuální tržní cenu. Například v současné době naznačují průzkumy trhů, že investoři očekávají pokles cen aktiv v amerických dolarech, neboť se je snaží prodat řada úvěrových institucí v Unii. Může se také ukázat obtížnost prodejů či splacení aktiv v amerických dolarech, pokud se je řada úvěrových institucí v Unii rozhodne provést ve stejný čas, což by s sebou neslo riziko následných dopadů. Úvěrové instituce v Unii mohou navíc usilovat o využití jiných metod, jak snížit potřebu financování v amerických dolarech, např. uzavření pozic na kapitálovém trhu nebo prodej likvidních aktiv.

II.3   Možné faktory snižující riziko

Vzhledem k problémům po kolapsu společnosti Lehman Brothers zavedly úvěrové instituce a orgány dohledu v Unii opatření ke zmírnění obecných rizik financování a likvidity. Úvěrové instituce v Unii se v posledních několika letech snaží přijmout opatření ke zlepšení struktury financování a národní centrální banky poskytují likviditu v amerických dolarech, aby zmírnily napětí na trzích financování v amerických dolarech. Mezi hlavní faktory snižující riziko vyplývající z krátkodobého financování v amerických dolarech zřejmě patří:

a)   více likvidity v amerických dolarech: Zdá se, že peněžní rezervy úvěrových institucí v Unii uložené u Federálního rezervního systému jsou vyšší než dříve, ačkoli nedávno došlo k jejich určitému snižování. Dále existují jisté náznaky, že likvidity v amerických dolarech je více než dříve, a to vzhledem k orientaci americké měnové politiky, což ovšem neznamená, že by v době krize byly americké dolary ve finančním systému přerozdělovány;

b)   nárůst zajištěného financování v amerických dolarech: Některé úvěrové instituce v Unii reagovaly na vyschnutí krátkodobého nezajištěného financování zvýšeným využíváním zajištěného financování v amerických dolarech (repo obchody) a swapů EUR/USD. Avšak kapacita repo obchodů je omezena objemem krátkodobých vysoce likvidních aktiv, která lze použít jako zajištění;

c)   snižování finanční páky prodejem aktiv v amerických dolarech: Několik úvěrových institucí v Unii zrychlilo snižování finanční páky svých dolarových bilancí poté, co podílové fondy peněžního trhu v USA ztratily kvůli obavám spojených s angažovaností úvěrových institucí v Unii ve státních dluhopisech ochotu jim půjčovat. Hlavním kanálem snižování finanční páky je zbavení se původních aktiv v amerických dolarech. Avšak jak již bylo uvedeno výše, takovéto snižování finanční páky může mít nezamýšlené následky, pokud přivodí výprodej aktiv v amerických dolarech a omezí schopnost úvěrových institucí v Unii úvěrovat reálnou ekonomiku;

d)   podpora likvidity ze strany centrálních bank: Federální rezervní systém společně s ECB, Bank of England, Švýcarskou národní bankou a Bank of Canada v červnu oznámily prodloužení dočasných swapových dohod na poskytnutí likvidity v amerických dolarech do srpna 2012. Dále 15. září 2011 oznámily, že uskuteční tři operace na poskytnutí likvidity v amerických dolarech se splatností přibližně tři měsíce, které uspokojí potřeby likvidity až do konce roku. Tato opatření pomohla zmírnit napětí na trzích financování v amerických dolarech a zajistit úvěrovým institucím v Unii plnění potřeb financování v amerických dolarech. Zdá se, že devizové swapové linky centrálních bank uklidňují obavy účastníků trhu a podporují tak fungování devizových swapových trhů. Existuje zde však riziko morálního hazardu spočívající v tom, že úvěrové instituce v Unii se v důsledku tohoto postupu vyhýbají přechodu na robustnější strukturu financování, ačkoli cenové podmínky těchto facilit mají uvedené riziko částečně snížit;

e)   tržní infrastruktura pro devizové swapy: Účastníci trhu v této souvislosti zmiňovali stávající infrastrukturu, která podporuje hladké fungování trhů s devizovými swapy, např. systém CLS, a postupy zahrnující slaďování splatnosti swapů s podkladovým financováním;

Některé z těchto faktorů snižujících riziko již do určité míry krátkodobě přispěly ke zlepšení financování v amerických dolarech a likvidních pozic úvěrových institucí v Unii, jimž pomohly přečkat nedávné výrazné napětí na trzích financování v amerických dolarech. Avšak vedle těchto faktorů snižujících riziko bude ve střednědobém horizontu pravděpodobně nezbytný strukturovanější přístup, aby se na trzích financování v amerických dolarech zabránilo opakovanému vzniku napětí podobnému roku 2008 a 2011.

f)   pohotovostní plány financování: Mezi nástroji určenými ke snížení rizik spojených s financováním v amerických dolarech ve střednědobém horizontu patří pohotovostní plány financování. V rámci shromažďování údajů získala ESRB informace od vnitrostátních orgánů dohledu o postupech managementu přijatých s cílem vypořádat se v pohotovostních plánech financování úvěrových institucí v Unii s šoky v oblasti financování v amerických dolarech. Postupy managementu byly společné v rámci zemí, které oznámily, že je úvěrové instituce v Unii výslovně zvážily. Postupy, které mohou být provedeny samostatně nebo v kombinaci, a to v závislosti na povaze a závažnosti šoku, jsou následující: snížení objemu (prodej či splacení) aktiv, která vyžadují financování v amerických dolarech / snížení poskytnutých úvěrů, získání amerických dolarů prostřednictvím jiných měn získaných na devizových spotových a swapových trzích, repo obchody nebo prodej polštářů likvidních aktiv a využití facilit centrálních bank (facilita ECB v amerických dolarech a diskontní úvěry Federálního rezervního systému).

Z některých těchto postupů vyplývají specifická rizika. Především využívání devizového spotového trhu ve velkém představuje nevýhodný signál. Snížení potřeb financování v amerických dolarech (prodejem nebo splacením aktiv) se také může ukázat jako obtížné, pokud se je více úvěrových institucí v Unii rozhodne provést ve stejný čas, což by s sebou neslo riziko následných dopadů popsané na začátku tohoto oddílu. Země, které pokládají financování v amerických dolarech za podstatnou součást svého bankovního sektoru, informovaly, že většina úvěrových institucí v Unii měla přístup k facilitám na poskytnutí likvidity od Federálního rezervního systému. Orgány dohledu z několika zemí však poznamenaly, že plány jejich úvěrových institucí neobsahovaly žádné konkrétní varianty postupu v případě šoku v oblasti financování v amerických dolarech. Vzhledem k současným tržním podmínkám, zejména pokud jde o úvěrové instituce v Unii, které jsou významnými uživateli krátkodobého financování v amerických dolarech, se jedná o vážný nedostatek.

V neposlední řadě ESRB celkově zaznamenala, že významné chybějící údaje na úrovni Unie, které omezily její schopnost analyzovat možný dopad rizik financování v amerických dolarech, představují jedno z klíčových rizik. Bylo tomu tak zejména v případě údajů o profilu aktiv denominovaných v amerických dolarech. Některá doporučení v následujícím oddíle jsou zčásti určena také ke zlepšení kvality dat pro následnou analýzu.

III.   DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

CÍLE POLITIKY

Doporučení ESRB se zabývají zřejmým krátkodobým rizikem likvidity v rámci Unie a potenciálním střednědobým rizikem pro reálnou ekonomiku Unie. Tato doporučení k řešení uvedených rizik je třeba vnímat spíše jako snahu zabránit podobnému napětí v oblasti financování v amerických dolarech u úvěrových institucí v Unii během příští finanční krize než jako návod na řešení současných problémů.

Navíc vzhledem k tomu, že se pro financování dlouhodobějších činností a aktiv využívá krátkodobé velkoobchodní financování, je nezbytné při řešení otázky zranitelnosti úvěrových institucí vyplývající z nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech věnovat dostatečnou pozornost spojitostem se souvisejícími tématy této politiky. Je nezbytné tyto dopady zohlednit, aby se zajistil soulad doporučení s uvedenými spojitostmi:

a)   krátkodobé velkoobchodní financování: Závislost na financování v amerických dolarech je součástí větší problematiky závislosti úvěrových institucí v Unii na krátkodobém velkoobchodním financování. Pravděpodobně však přináší pro orgány pro finanční stabilitu více rizik než krátkodobé financování obecně, a to vzhledem k důvodům uvedeným v oddíle II.1;

b)   diverzifikace zdrojů financování: V rámci zlepšování odolnosti vůči trhům financování jsou úvěrové instituce v Unii nabádány, aby zdroje financování diverzifikovaly, což v praxi znamená hledat investory z celé škály geografických oblastí a měn. Jakákoli politika omezující nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech musí odpovídat politikám v této oblasti;

c)   mezinárodní bankovní struktura / globální věřitel poslední instance: Jeden z faktorů v rámci potenciálních omezení nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech – nebo obecněji v cizích měnách – vychází ze skutečnosti, že v současné době centrální banky poskytují zajištění likvidity typicky pouze ve své domácí měně, tzn. že neexistuje žádný „globální věřitel poslední instance“. Swapové linky centrálních bank v amerických dolarech poskytované Federálním rezervním systémem mohou být dočasné či přinejmenším není možné se na ně trvale spoléhat. Vzhledem k neexistenci věřitele poslední instance může být přínosné omezit expozici úvěrových institucí v Unii vůči rizikům likvidity v amerických dolarech nebo cizích měnách obecně. Podle některých by však takový krok obrátil trend směřující ke globalizovanějšímu bankovnictví;

d)   politika zveřejňování: Zveřejňování informací o likviditě a financování ze strany úvěrových institucí v Unii je obvykle velmi omezené, srovnáme-li jej se zveřejňováním objemu kapitálu a dalších parametrů rozvahy. Argumenty ve prospěch a proti zveřejňování jsou často vyjmenovávány v rámci mnoha jiných mezinárodních skupin a ESRB je podrobně nerozebírala. Podle názoru ESRB by se v rámci jakékoli diskuse o přednostech vykazování parametrů odolnosti financování a likvidity mělo také zvážit zveřejnění ukazatelů závislosti na krátkodobém financování v amerických dolarech a cizích měnách a na nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech nebo cizích měnách, aby se tak podpořila kázeň na trhu.

III.1   Doporučení A – Sledování financování a likvidity v amerických dolarech

Doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu:

| 1) | v rámci sledování celkových pozic financování a likvidity úvěrových institucí pozorně sledovaly rizika financování a likvidity v amerických dolarech, která úvěrové instituce podstupují. Vnitrostátní orgány dohledu by měly zejména sledovat:






  a) | nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech; |
| --- | --- | --- |

1)

v rámci sledování celkových pozic financování a likvidity úvěrových institucí pozorně sledovaly rizika financování a likvidity v amerických dolarech, která úvěrové instituce podstupují. Vnitrostátní orgány dohledu by měly zejména sledovat:

a)

nesoulad mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech;

| b) | koncentrace financování podle druhu protistran se zaměřením na protistrany poskytující krátkodobé financování; |
| --- | --- |

b)

koncentrace financování podle druhu protistran se zaměřením na protistrany poskytující krátkodobé financování;

| c) | využívání měnových dolarových swapů (včetně měnových úrokových swapů); |
| --- | --- |

c)

využívání měnových dolarových swapů (včetně měnových úrokových swapů);

| d) | expozice uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

d)

expozice uvnitř skupiny.

| 2) | před tím, než expozice vůči riziku financování a likvidity v amerických dolarech dosáhnou nadměrné úrovně, zvážily:






  a) | zda by nebylo vhodné působit na úvěrové instituce, aby přijaly opatření za účelem náležitého řízení rizik vyplývajících z nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech; |
| --- | --- | --- |

2)

před tím, než expozice vůči riziku financování a likvidity v amerických dolarech dosáhnou nadměrné úrovně, zvážily:

a)

zda by nebylo vhodné působit na úvěrové instituce, aby přijaly opatření za účelem náležitého řízení rizik vyplývajících z nesouladu mezi splatností aktiv a závazků v amerických dolarech;

| b) | zavedení limitů pro tyto expozice a přitom současně zajistily, aby nedošlo k nesourodému uvolnění stávajících struktur financování. |
| --- | --- |

b)

zavedení limitů pro tyto expozice a přitom současně zajistily, aby nedošlo k nesourodému uvolnění stávajících struktur financování.

III.1.1   Ekonomické zdůvodnění

Podrobnější měření a sledování by orgánům dohledu pomohlo lépe porozumět vývoji rizik v oblasti financování v amerických dolarech. Pomohlo by jim to také lépe podporovat úvěrové instituce, aby přijaly nezbytná opatření ex ante na nápravu deformací v řízení rizik, a omezovat nadměrné expozice. Z makroobezřetnostního hlediska je důležité tak učinit na úrovni bankovního sektoru i na úrovni jednotlivých firem.

Nižší náklady na krátkodobé financování v porovnání s financováním dlouhodobým by mohly vést ke vzniku morálního hazardu – firmy by nevyhodnotily přiměřeným způsobem náklady na zajištění se proti riziku na trzích s devizovými swapy. Pokud úvěrové instituce očekávají v případě nepříznivých podmínek na trhu veřejnou intervenci, mohou se až přespříliš spoléhat na krátkodobé financování v amerických dolarech. Toto doporučení si klade za cíl, aby orgány dohledu poznaly expozici svého bankovního sektoru vůči tomuto riziku a aby lépe pochopily úroveň poskytovaného zajištění i problematiku potenciálního morálního hazardu. Cílem také je, aby si úvěrové instituce uvědomovaly, čím se orgány dohledu zabývají, a dosáhlo se tak okamžité změny chování.

III.1.2   Zhodnocení, včetně uvedení výhod a nevýhod

Z tohoto doporučení vyplývají následující výhody:

| a) | podrobné sledování je nezbytným předpokladem pro rozpoznání akumulace nadměrné expozice rizika financování v amerických dolarech a pro schopnost přijmout preventivní opatření k řešení těchto potenciálních systémových rizik; |
| --- | --- |

a)

podrobné sledování je nezbytným předpokladem pro rozpoznání akumulace nadměrné expozice rizika financování v amerických dolarech a pro schopnost přijmout preventivní opatření k řešení těchto potenciálních systémových rizik;

| b) | problém morálního hazardu úvěrových institucí spoléhajících se na financování v amerických dolarech by se mohl zmenšit, pokud by se zvýšilo povědomí podniků, že vnitrostátní orgány dohledu tuto otázku sledují. |
| --- | --- |

b)

problém morálního hazardu úvěrových institucí spoléhajících se na financování v amerických dolarech by se mohl zmenšit, pokud by se zvýšilo povědomí podniků, že vnitrostátní orgány dohledu tuto otázku sledují.

Z doporučení však vyplývají také tyto nevýhody:

| a) | nemusí být možné sledovat zdroje financování v amerických dolarech podle třídy protistran, např. pokud cenné papíry emituje zprostředkující obchodník; |
| --- | --- |

a)

nemusí být možné sledovat zdroje financování v amerických dolarech podle třídy protistran, např. pokud cenné papíry emituje zprostředkující obchodník;

| b) | náklady na splnění požadavků, které orgánům dohledu vzniknou při zlepšování postupů dohledu. |
| --- | --- |

b)

náklady na splnění požadavků, které orgánům dohledu vzniknou při zlepšování postupů dohledu.

III.1.3   Návazné kroky

III.1.3.1   Časový rámec

Vnitrostátní orgány dohledu jsou povinny informovat ESRB o opatřeních přijatých k implementaci tohoto doporučení do 30. června 2012.

III.1.3.2   Kritéria splnění požadavků

Definována jsou tato kritéria splnění požadavků:

| a) | monitorování podmínek financování a likvidity bankovního sektoru, které by mělo zahrnovat přinejmenším monitorování následujících ukazatelů: i) zdroje a využití financování v amerických dolarech, ii) nesoulad mezi splatností aktiv a závazků denominovaných v amerických dolarech ve srovnání s nesouladem mezi splatností domácích aktiv a závazků pro nejvíce relevantní skupiny splatnosti (3), (4), iii) závazky financování v amerických dolarech s uvedením zdroje pro každou důležitou třídu protistran (v rámci této části by měly vnitrostátní orgány dohledu uvést své stanovisko k proveditelnosti pravidelného monitorování těchto druhů koncentrací protistran), iv) využití trhů se swapy v amerických dolarech a (v) expozice uvnitř skupiny; |
| --- | --- |

a)

monitorování podmínek financování a likvidity bankovního sektoru, které by mělo zahrnovat přinejmenším monitorování následujících ukazatelů: i) zdroje a využití financování v amerických dolarech, ii) nesoulad mezi splatností aktiv a závazků denominovaných v amerických dolarech ve srovnání s nesouladem mezi splatností domácích aktiv a závazků pro nejvíce relevantní skupiny splatnosti (3), (4), iii) závazky financování v amerických dolarech s uvedením zdroje pro každou důležitou třídu protistran (v rámci této části by měly vnitrostátní orgány dohledu uvést své stanovisko k proveditelnosti pravidelného monitorování těchto druhů koncentrací protistran), iv) využití trhů se swapy v amerických dolarech a (v) expozice uvnitř skupiny;

| b) | omezení expozic, je-li pravděpodobné, že se rizika likvidity a financování stanou nadměrnými. |
| --- | --- |

b)

omezení expozic, je-li pravděpodobné, že se rizika likvidity a financování stanou nadměrnými.

III.1.3.3   Sdělení týkající se návazných kroků

V uvedené zprávě se musí zohlednit všechna kritéria splnění požadavků a musí obsahovat:

| a) | postupy používané ke sledování rizika financování a likvidity v amerických dolarech; |
| --- | --- |

a)

postupy používané ke sledování rizika financování a likvidity v amerických dolarech;

| b) | ukazatele definované v kritériích splnění požadavků; |
| --- | --- |

b)

ukazatele definované v kritériích splnění požadavků;

| c) | v relevantních případech informace o stanovených omezeních expozic vůči rizikům financování a likvidity. |
| --- | --- |

c)

v relevantních případech informace o stanovených omezeních expozic vůči rizikům financování a likvidity.

III.2   Doporučení B – Pohotovostní plány financování

Doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu:

| 1) | zajistily, že úvěrové instituce zahrnou do svých pohotovostních plánů financování postupy managementu zaměřené na řešení šoku při financování v amerických dolarech a posoudí proveditelnost takových postupů v případě, kdy by se je snažilo uplatnit více úvěrových institucí současně. Pohotovostní plány financování by se měly přinejmenším zabývat pohotovostními zdroji financování, které budou dostupné v případě poklesu nabídky ze strany různých tříd protistran; |
| --- | --- |

1)

zajistily, že úvěrové instituce zahrnou do svých pohotovostních plánů financování postupy managementu zaměřené na řešení šoku při financování v amerických dolarech a posoudí proveditelnost takových postupů v případě, kdy by se je snažilo uplatnit více úvěrových institucí současně. Pohotovostní plány financování by se měly přinejmenším zabývat pohotovostními zdroji financování, které budou dostupné v případě poklesu nabídky ze strany různých tříd protistran;

| 2) | posoudily proveditelnost těchto postupů managementu upravených v pohotovostních plánech financování z pohledu celkového bankovního sektoru. Je-li pravděpodobné, že by souběžný postup úvěrových institucí vyvolal potenciální systémová rizika, doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu zvážily opatření ke snížení těchto rizik, jakož i dopad těchto postupů na stabilitu bankovního sektoru v Unii. |
| --- | --- |

2)

posoudily proveditelnost těchto postupů managementu upravených v pohotovostních plánech financování z pohledu celkového bankovního sektoru. Je-li pravděpodobné, že by souběžný postup úvěrových institucí vyvolal potenciální systémová rizika, doporučuje se, aby vnitrostátní orgány dohledu zvážily opatření ke snížení těchto rizik, jakož i dopad těchto postupů na stabilitu bankovního sektoru v Unii.

III.2.1   Ekonomické zdůvodnění

Je nezbytné, aby si úvěrové instituce uvědomovaly rizika konkrétně související s jejich financováním v amerických dolarech a připravily se na možné šoky nebo nepříznivé podmínky. Doporučení by mělo v krátkém období zajistit, aby úvěrové instituce se značným podílem financování v amerických dolarech používaly alespoň minimální pohotovostní opatření, která mají za cíl v extrémních situacích zabránit zhoršení problémů s financováním.

Pokud povedou pohotovostní plány financování ke stejné nebo podobné reakci úvěrových institucí na šoky na trzích financování v amerických dolarech, mohly by následkem tržních poruch vytvořit nové systémové problémy. Například pokud by velké množství úvěrových institucí mělo v plánu během období napětí na trzích financování v amerických dolarech prodat určitý druh likvidního aktiva nebo se spoléhat na určitý kanál financování, mohla by být proveditelnost těchto forem pohotovostního financování ohrožena.

III.2.2   Zhodnocení, včetně uvedení výhod a nevýhod

Z tohoto doporučení vyplývají následující výhody:

| a) | používáním pohotovostních plánů financování by úvěrové instituce omezily výskyt nesourodých reakcí na poruchy na trzích financování v amerických dolarech; |
| --- | --- |

a)

používáním pohotovostních plánů financování by úvěrové instituce omezily výskyt nesourodých reakcí na poruchy na trzích financování v amerických dolarech;

| b) | tyto plány by také úvěrovým institucím při rozhodování o financování pomohly chápat a internalizovat náklady krize či dalších možných poruch financování v amerických dolarech. |
| --- | --- |

b)

tyto plány by také úvěrovým institucím při rozhodování o financování pomohly chápat a internalizovat náklady krize či dalších možných poruch financování v amerických dolarech.

Z doporučení však vyplývají také tyto nevýhody:

| c) | pokud pohotovostní plány financování vyvolají u úvěrových institucí potýkajících se s problémy financování v amerických dolarech podobnou reakci, mohly by vyústit ve zvýšení systémových rizik v důsledku koncentrace pohotovostních řešení financování; |
| --- | --- |

c)

pokud pohotovostní plány financování vyvolají u úvěrových institucí potýkajících se s problémy financování v amerických dolarech podobnou reakci, mohly by vyústit ve zvýšení systémových rizik v důsledku koncentrace pohotovostních řešení financování;

| d) | není jisté, zda s výjimkou určitých intervencí veřejného sektoru vůbec v praxi existují pohotovostní opatření, která by byla efektivní právě v případě rozsáhlé krize důvěry na trzích financování v amerických dolarech. |
| --- | --- |

d)

není jisté, zda s výjimkou určitých intervencí veřejného sektoru vůbec v praxi existují pohotovostní opatření, která by byla efektivní právě v případě rozsáhlé krize důvěry na trzích financování v amerických dolarech.

III.2.3   Návazné kroky

III.2.3.1   Časový rámec

Adresáti doporučení jsou povinni informovat ESRB o opatřeních přijatých k implementaci tohoto doporučení do 30. června 2012.

III.2.3.2   Kritéria splnění požadavků

Definována jsou tato kritéria splnění požadavků:

| a) | pohotovostní plány financování připravené pro financování v amerických dolarech v úvěrových institucích, kde příslušný vnitrostátní orgán dohledu považuje americký dolar za významnou měnu financování; |
| --- | --- |

a)

pohotovostní plány financování připravené pro financování v amerických dolarech v úvěrových institucích, kde příslušný vnitrostátní orgán dohledu považuje americký dolar za významnou měnu financování;

| b) | kontrolní hodnocení plánů, které má za cíl vyhodnotit, zda je pravděpodobné, že by krize vyvolala velké množství podobných reakcí, což by mohlo mít za následek další zhoršení této situace; |
| --- | --- |

b)

kontrolní hodnocení plánů, které má za cíl vyhodnotit, zda je pravděpodobné, že by krize vyvolala velké množství podobných reakcí, což by mohlo mít za následek další zhoršení této situace;

| c) | snížení pravděpodobnosti, že se systémová rizika zhorší v důsledku podobnosti pohotovostních plánů financování v amerických dolarech v příslušných úvěrových institucích. |
| --- | --- |

c)

snížení pravděpodobnosti, že se systémová rizika zhorší v důsledku podobnosti pohotovostních plánů financování v amerických dolarech v příslušných úvěrových institucích.

III.2.3.3   Sdělení týkající se návazných kroků

V uvedené zprávě se musí zohlednit všechna kritéria splnění požadavků a musí obsahovat:

| a) | kontrolní opatření přijatá k zajištění toho, aby měly příslušné úvěrové instituce zavedeny pro financování v amerických dolarech pohotovostní plány financování; |
| --- | --- |

a)

kontrolní opatření přijatá k zajištění toho, aby měly příslušné úvěrové instituce zavedeny pro financování v amerických dolarech pohotovostní plány financování;

| b) | možné systémové problémy zjištěné během hodnocení pohotovostních plánů financování a kontrolní opatření přijatá k řešení těchto problémů. |
| --- | --- |

b)

možné systémové problémy zjištěné během hodnocení pohotovostních plánů financování a kontrolní opatření přijatá k řešení těchto problémů.

CELKOVÉ HODNOCENÍ OPATŘENÍ

Tato doporučení mají za cíl vyloučit v budoucnu vznik podobné míry napětí při financování úvěrových institucí v Unii v amerických dolarech, jaké dosáhly během finanční krize v letech 2008 a 2011.

Důležitý přínos doporučení spočívá v tom, že napomáhají vnitrostátním orgánům dohledu a EBA lépe rozpoznávat případy akumulace rizik nadměrného financování v amerických dolarech a přijímat preventivní opatření řešící potenciální systémová rizika.

Doporučení směřují ke snížení morálního hazardu úvěrových institucí v Unii tím, že zajistí, aby přiměřeně ohodnotily a internalizovaly náklady na zajištění se vůči riziku napětí ve financování. Pokud úvěrové instituce v Unii očekávají v případě nepříznivých podmínek na trhu veřejnou intervenci, může to přispět k tomu, že budou nadměrně spoléhat na krátkodobé financování v amerických dolarech. Zdokonalení politik monitoringu a dohledu pomůže orgánům lépe porozumět expozici bankovního sektoru vůči financování v amerických dolarech a rizikům likvidity a také problematice potenciálního morálního hazardu.

Zavedení pohotovostních plánů financování napomůže internalizaci rizik financování v amerických dolarech úvěrovými institucemi v Unii a posílí jejich odolnost vůči napětí na těchto trzích, a to snížením potřeby nesourodých reakcí na poruchy na těchto trzích financování. Z makroobezřetnostního pohledu je důležité, aby měla doporučení za cíl snížit systémová rizika vyplývající ze souběžných kroků úvěrových institucí v Unii v případě napětí na trhu a vyhnout se tak nesourodému uvolnění struktur financování.

V případě veškerých doporučení jsou očekávané přínosy jejich zavedení vyšší než související náklady. Hlavní zátěž souvisí s náklady vnitrostátních orgánů dohledu na splnění rozsáhlejších požadavků monitoringu a vykazování a na splnění přísnějších požadavků dohledu úvěrovými institucemi v Unii.

---

(1)  Vyrovnávací kapacita je množství finančních prostředků, které může banka získat, aby splnila požadavky na likviditu. Polštář likvidity je zpravidla definován jako likvidnější část vyrovnávací kapacity z hlediska situace tzv. plánované zátěže. Je třeba, aby byl k dispozici okamžitě během definovaného krátkého období (tzv. období přežití).

(2)  Viz Basilejský výbor pro bankovní dohled – Basel III: A global regulatory framework for more resilient banks and banking systems, December 2010 (revised June 2011); Basel III: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring, December 2010. Oba dokumenty jsou k dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby: http://www.bis.org

(3)  Skupiny splatnosti budou definovány jednotlivými vnitrostátními orgány.

(4)  Tento ukazatel odpovídá v rámci Basel III monitorovacímu nástroji III.1 o nesouladu smluvní splatnosti, viz „Basel III: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring“, December 2010, s. 32–33, jenž je k dispozici na internetových stránkách Banky pro mezinárodní platby (BIS): http://www.bis.org

DODATEK

FAKULTATIVNÍ SHROMAŽĎOVÁNÍ ÚDAJŮ O FINANCOVÁNÍ ÚVĚROVÝCH INSTITUCÍ V UNII DENOMINOVANÉM V AMERICKÝCH DOLARECH

Informace shromážděné Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB) v rámci shromažďování údajů, na kterém se podílely vnitrostátní orgány dohledu, sestávaly ze dvou výkazů a dotazníku. První výkaz („výkaz A“) vycházel z výkazu Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA) pro hodnocení rizika likvidity z roku 2011 a obsahoval údaje o přílivu a odlivu hotovosti, vyrovnávací kapacitě a plánech financování, rozdělené podle splatnosti. Druhý výkaz („výkaz B“) se zaměřil na pozice v rozvahách úvěrových institucí v Unii, konkrétně v souvislosti s aktivy a závazky denominovanými v amerických dolarech, a lépe odpovídá potřebám ESRB. Dále byl vytvořen dotazník zjišťující kvalitativní informace o závislosti úvěrových institucí v Unii na financování v amerických dolarech a informace k této problematice ze strany dohledu.

Žádost o informace byla adresována všem členským státům a má za cíl shromáždit údaje na základě nejlepšího úsilí, které by pokryly přinejmenším úvěrové instituce v Unii s významnými pozicemi v závazcích v amerických dolarech (tzn. nejméně 5 % celkových závazků). Údaje byly shromážděny od úvěrových institucí v 17 členských státech. Neúčastnily se Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Irsko, Maďarsko, Polsko, Portugalsko, Slovinsko a Finsko. Informace bylo možné podávat za jednotlivé instituce samostatně. Popřípadě bylo možné údaje shrnout na národní úrovni, pokud se do souhrnu zahrnuly údaje nejméně za tři instituce. Shrnutím údajů za tři nebo více institucí byly důvěrné údaje o jednotlivých úvěrových institucích v Unii anonymizovány.

Údaje z výkazu A, které ve většině případů kopírují údaje poskytnuté již v souvislosti s hodnocením rizika likvidity provedeném ze strany EBA, se týkají pozic na konci prosince 2010. Dnem vykazování pro výkaz B, k němuž byly údaje shromážděny pouze v rozsahu nezbytném pro analýzu ESRB, je s několika výjimkami konec června 2011 (viz následující tabulka).

Tabulka

Souhrn vzorku souboru údajů pro výkaz B

| Členský stát | Počet úvěrových institucí v Unii ve vzorku | Podíl domácího bankovního sektoru ve vzorku | Druh účtování | Referenční období |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 2 | 33 % | nekonsolidované | červen 2011 |
| DE | 8 | 31 % | nekonsolidované | červen 2011 |
| DK | 1 | | konsolidované | prosinec 2010 |
| ES | 2 | 22 % | konsolidované a subkonsolidované | prosinec 2010/červen 2011 |
| FR | 3 | 72 % | konsolidované | červen 2011 |
| GR | 3 | 63 % | konsolidované | březen 2011 |
| IT | 2 | 50 % | konsolidované | prosinec 2010 |
| LU | 76 | 95 % | nekonsolidované | červen 2011 |
| LV | 14 | 40 % | nekonsolidované | leden 2011 |
| MT | 12 | 76 % | konsolidované | červen 2011 |
| NL | 2 | 58 % | konsolidované | prosinec 2010/červen 2011 |
| SE | 4 | 91 % | konsolidované | červen 2011 |
| SK | 31 | 98 % | nekonsolidované | červen 2011 |
| UK | 3 | 72 % | konsolidované | červenec 2011 |
| Celkem | 163 | 48 % | — | — |
| Zdroj: Výpočty ESRB a členských států.

  Poznámky: Údaje za Belgii, Německo, Lucembursko, Lotyšsko a Slovensko nejsou na konsolidovaném základě a nezahrnují údaje z amerických poboček a dceřiných společností úvěrových institucí v Unii. Podíl úvěrových institucí v Unii na vzorku, pokud jde o celková konsolidovaná aktiva bankovního sektoru v Unii, je vypočten ke konci roku 2010. V případě Malty je uveden podíl celého bankovního sektoru (včetně úvěrových institucí se zahraničními vlastníky). V případě Německa, Lucemburska a Lotyšska se jedná o podíl celkových nekonsolidovaných aktiv sektoru měnových a finančních institucí – rezidentů k červnu 2011. |

Členský stát

Počet úvěrových institucí v Unii ve vzorku

Podíl domácího bankovního sektoru ve vzorku

Druh účtování

Referenční období

BE

2

33 %

nekonsolidované

červen 2011

DE

8

31 %

nekonsolidované

červen 2011

DK

1

konsolidované

prosinec 2010

ES

2

22 %

konsolidované a subkonsolidované

prosinec 2010/červen 2011

FR

3

72 %

konsolidované

červen 2011

GR

3

63 %

konsolidované

březen 2011

IT

2

50 %

konsolidované

prosinec 2010

LU

76

95 %

nekonsolidované

červen 2011

LV

14

40 %

nekonsolidované

leden 2011

MT

12

76 %

konsolidované

červen 2011

NL

2

58 %

konsolidované

prosinec 2010/červen 2011

SE

4

91 %

konsolidované

červen 2011

SK

31

98 %

nekonsolidované

červen 2011

UK

3

72 %

konsolidované

červenec 2011

Celkem

163

48 %

—

—

Zdroj: Výpočty ESRB a členských států.

Poznámky: Údaje za Belgii, Německo, Lucembursko, Lotyšsko a Slovensko nejsou na konsolidovaném základě a nezahrnují údaje z amerických poboček a dceřiných společností úvěrových institucí v Unii. Podíl úvěrových institucí v Unii na vzorku, pokud jde o celková konsolidovaná aktiva bankovního sektoru v Unii, je vypočten ke konci roku 2010. V případě Malty je uveden podíl celého bankovního sektoru (včetně úvěrových institucí se zahraničními vlastníky). V případě Německa, Lucemburska a Lotyšska se jedná o podíl celkových nekonsolidovaných aktiv sektoru měnových a finančních institucí – rezidentů k červnu 2011.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/22

---

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy)

2012/C 72/02

| Datum přijetí rozhodnutí | 8.2.2012 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.34036 (11/N) |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Cataluna, Baleares, Andalucia, Murcia, Comunidad Valenciana | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 1779/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos |
| Právní základ | Proyecto de Real Decreto .../2011, de ... de ..., por el que se modifica el Real Decreto 1799/2008, de 3 de noviembre por el que se establece las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantacciones de determinados cítricos. |
| Název opatření | Režim podpory | — |
| Cíl | Investice v zemědělských podnicích |
| Forma podpory | Přímý grant |
| Rozpočet | | Celkový rozpočet: 15 EUR (v milionech) |

Datum přijetí rozhodnutí

8.2.2012

Odkaz na číslo státní podpory

SA.34036 (11/N)

Členský stát

Španělsko

Region

Cataluna, Baleares, Andalucia, Murcia, Comunidad Valenciana

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 1779/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos

Právní základ

Proyecto de Real Decreto .../2011, de ... de ..., por el que se modifica el Real Decreto 1799/2008, de 3 de noviembre por el que se establece las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantacciones de determinados cítricos.

Název opatření

Režim podpory

—

Cíl

Investice v zemědělských podnicích

Forma podpory

Přímý grant

Rozpočet

Celkový rozpočet: 15 EUR (v milionech)

| | Roční rozpočet: 15 EUR (v milionech) |
| --- | --- |

Roční rozpočet: 15 EUR (v milionech)

Míra podpory

30 %

Délka trvání programu

do 30.6.2013

Hospodářská odvětví

Pěstování citrusových plodů

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino |
| --- |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28014 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino

Paseo Infanta Isabel, 1

28014 Madrid

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/24

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 72/03

Dne 21. března 2012 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6369. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32011M6369. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/24

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 72/04

Dne 22. února 2012 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32012M6216. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32012M6216. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/25

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

9. března 2012

2012/C 72/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3191 |
| JPY | japonský jen | 107,93 |
| DKK | dánská koruna | 7,4352 |
| GBP | britská libra | 0,83595 |
| SEK | švédská koruna | 8,9075 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2053 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,4600 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,715 |
| HUF | maďarský forint | 291,90 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6969 |
| PLN | polský zlotý | 4,0992 |
| RON | rumunský lei | 4,3555 |
| TRY | turecká lira | 2,3493 |
| AUD | australský dolar | 1,2415 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3091 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,2331 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6020 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6519 |
| KRW | jihokorejský won | 1 475,32 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,9180 |
| CNY | čínský juan | 8,3231 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5490 |
| IDR | indonéská rupie | 12 047,80 |
| MYR | malajsijský ringgit | 3,9697 |
| PHP | filipínské peso | 56,217 |
| RUB | ruský rubl | 38,7290 |
| THB | thajský baht | 40,312 |
| BRL | brazilský real | 2,3307 |
| MXN | mexické peso | 16,7460 |
| INR | indická rupie | 65,6850 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3191

JPY

japonský jen

107,93

DKK

dánská koruna

7,4352

GBP

britská libra

0,83595

SEK

švédská koruna

8,9075

CHF

švýcarský frank

1,2053

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,4600

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,715

HUF

maďarský forint

291,90

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6969

PLN

polský zlotý

4,0992

RON

rumunský lei

4,3555

TRY

turecká lira

2,3493

AUD

australský dolar

1,2415

CAD

kanadský dolar

1,3091

HKD

hongkongský dolar

10,2331

NZD

novozélandský dolar

1,6020

SGD

singapurský dolar

1,6519

KRW

jihokorejský won

1 475,32

ZAR

jihoafrický rand

9,9180

CNY

čínský juan

8,3231

HRK

chorvatská kuna

7,5490

IDR

indonéská rupie

12 047,80

MYR

malajsijský ringgit

3,9697

PHP

filipínské peso

56,217

RUB

ruský rubl

38,7290

THB

thajský baht

40,312

BRL

brazilský real

2,3307

MXN

mexické peso

16,7460

INR

indická rupie

65,6850

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/26

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. března 2012

o jmenování tří nových členů Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství

2012/C 72/06

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na články 4 a 6 rozhodnutí Komise 2005/629/ES ze dne 26. srpna 2005, kterým se zřizuje Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Funkční období členů Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství jmenovaných rozhodnutím Komise ze dne 27. října 2010 (2) skončí dne 31. října 2013. |
| --- | --- |

(1)

Funkční období členů Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství jmenovaných rozhodnutím Komise ze dne 27. října 2010 (2) skončí dne 31. října 2013.

| (2) | Jmenování dvou členů uvedeného výboru je ukončeno po jejich dobrovolném odstoupení v říjnu 2010 a v lednu 2011. |
| --- | --- |

(2)

Jmenování dvou členů uvedeného výboru je ukončeno po jejich dobrovolném odstoupení v říjnu 2010 a v lednu 2011.

| (3) | Poptávka po vědeckém poradenství pro provádění společné rybářské politiky se zvyšuje. |
| --- | --- |

(3)

Poptávka po vědeckém poradenství pro provádění společné rybářské politiky se zvyšuje.

| (4) | V souladu s článkem 4 rozhodnutí 2005/629/ES by měli být jmenováni noví členové na zbývající část funkčního období, |
| --- | --- |

(4)

V souladu s článkem 4 rozhodnutí 2005/629/ES by měli být jmenováni noví členové na zbývající část funkčního období,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Jmenování těchto členů Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství se ukončuje:

| | Antonio DI NATALE, |
| --- | --- |

Antonio DI NATALE,

| | Andrés URIARTE. |
| --- | --- |

Andrés URIARTE.

Článek 2

Členy Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství jsou jmenováni:

| | Edmund John SIMMONDS, |
| --- | --- |

Edmund John SIMMONDS,

| | Guiseppe SCARCELLA, |
| --- | --- |

Guiseppe SCARCELLA,

| | Jenny NORD. |
| --- | --- |

Jenny NORD.

Článek 3

Jejich funkční období skončí dne 31. října 2013.

Článek 4

Generální ředitel pro námořní záležitosti a rybolov se pověřuje, aby informoval dotčené osoby o jejich jmenování.

Článek 5

Jména nových členů Výboru se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. března 2012.

Za Komisi

Maria DAMANAKI

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 225, 31.8.2005, s. 18.

1

(2)  Úř. věst. C 292, 28.10.2010, s. 3.

2

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/27

---

Sdělení Komise – Pokyny pro odpočet kvót podle čl. 105 odst. 1, 2 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009

2012/C 72/07

Pokud Komise zjistí, že členský stát překročil přidělené kvóty, provede podle čl. 105 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 odpočty z budoucích kvót dotyčného členského státu.

Podle čl. 105 odst. 2 se v případě přečerpání kvóty dostupné v daném roce pro daný členský stát provedou odpočty z roční kvóty členského státu, který ji přečerpal, v následujícím roce nebo letech.

Pokud odpočet podle čl. 105 odst. 1 a 2 nelze provést z kvóty, která byla přečerpána, protože tuto kvótu nemá dotyčný členský stát k dispozici vůbec nebo v dostatečném množství, může být podle čl. 105 odst. 5 odpočet po konzultaci s tímto členským státem proveden v následujícím roce nebo v následujících letech z kvót na jiné populace nebo skupiny populací, které jsou pro členský stát dostupné v téže zeměpisné oblasti nebo které mají stejnou komerční hodnotu.

Aby usnadnila transparentní a jednotné uplatňování těchto ustanovení v souladu se zásadou rovného zacházení, chce Komise zveřejnit zásady, jimiž se bude při provádění odpočtů řídit.

Komise se při uplatňování čl. 105 odst. 1, 2 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009 bude řídit těmito zásadami:

| 1) | Celkový odpočet (dále jen „nahrazení“), včetně množství vyplývajících z uplatnění příslušných násobících koeficientů, musí proběhnout v roce, který následuje po roce přečerpání. |
| --- | --- |

1)

Celkový odpočet (dále jen „nahrazení“), včetně množství vyplývajících z uplatnění příslušných násobících koeficientů, musí proběhnout v roce, který následuje po roce přečerpání.

| 2) | Pokud je nahrazení vyšší než dostupná kvóta, provede se odpočet z celkové dostupné kvóty v roce, který následuje po roce přečerpání. Zbývající odpočty se provedou z kvót dostupných pro daný rok nebo, bude-li to nutné, pro následujících roky, dokud nebude celé přečerpané množství vráceno (včetně množství vyplývajících z uplatnění příslušných násobících koeficientů). |
| --- | --- |

2)

Pokud je nahrazení vyšší než dostupná kvóta, provede se odpočet z celkové dostupné kvóty v roce, který následuje po roce přečerpání. Zbývající odpočty se provedou z kvót dostupných pro daný rok nebo, bude-li to nutné, pro následujících roky, dokud nebude celé přečerpané množství vráceno (včetně množství vyplývajících z uplatnění příslušných násobících koeficientů).

| 3) | Odchylně od bodu 2 je výjimečně možné pomalejší nahrazení (konkrétně v poměru 50:50 během dvou let nebo jako procentuální podíl příslušného množství v průběhu více než dvou let), pokud bude splněna jedna z těchto podmínek:






  a) | populace ryb je řízena udržitelným způsobem na základě příslušných relevantních vědeckých stanovisek týkajících se dané populace; nebo |
| --- | --- | --- |

3)

Odchylně od bodu 2 je výjimečně možné pomalejší nahrazení (konkrétně v poměru 50:50 během dvou let nebo jako procentuální podíl příslušného množství v průběhu více než dvou let), pokud bude splněna jedna z těchto podmínek:

a)

populace ryb je řízena udržitelným způsobem na základě příslušných relevantních vědeckých stanovisek týkajících se dané populace; nebo

| b) | v případě, že byla daná populace ulovena v rámci smíšeného rybolovu a výrazné snížení kvóty by znamenalo příliš velké výměty daných druhů nebo s ním spojených druhů v rámci smíšeného rybolovu; nebo |
| --- | --- |

b)

v případě, že byla daná populace ulovena v rámci smíšeného rybolovu a výrazné snížení kvóty by znamenalo příliš velké výměty daných druhů nebo s ním spojených druhů v rámci smíšeného rybolovu; nebo

| c) | stanoví-li zvláštní mezinárodní pravidla (jako např. pravidla regionálních organizacích na řízení rybolovné činnosti) týkající se nahrazení pomalejší nahrazení u dané populace v průběhu dvou let a více. |
| --- | --- |

c)

stanoví-li zvláštní mezinárodní pravidla (jako např. pravidla regionálních organizacích na řízení rybolovné činnosti) týkající se nahrazení pomalejší nahrazení u dané populace v průběhu dvou let a více.

| 4) | Není-li možné provést odpočet z přečerpané populace v roce, který následuje po roce přečerpání, protože daný členský stát nemá kvótu k dispozici, provede se odpočet z jiných populací v téže zeměpisné oblasti nebo se stejnou komerční hodnotou, jak je stanoveno v nařízení o kontrole. Takové populace se určí na základě těchto kritérií:






  a) | odpočty se provedou v souladu s čl. 105 odst. 5 z populací v téže zeměpisné oblasti, které pokud možno ulovilo totéž loďstvo, jež kvótu přečerpalo; |
| --- | --- | --- |

4)

Není-li možné provést odpočet z přečerpané populace v roce, který následuje po roce přečerpání, protože daný členský stát nemá kvótu k dispozici, provede se odpočet z jiných populací v téže zeměpisné oblasti nebo se stejnou komerční hodnotou, jak je stanoveno v nařízení o kontrole. Takové populace se určí na základě těchto kritérií:

a)

odpočty se provedou v souladu s čl. 105 odst. 5 z populací v téže zeměpisné oblasti, které pokud možno ulovilo totéž loďstvo, jež kvótu přečerpalo;

| b) | v případě, že kritéria uvedená v písmenu a) splňuje více než jedna populace, upřednostňují se odpočty z kvót populací, které se na základě relevantních vědeckých stanovisek nacházejí v nejhorším stavu zachování. |
| --- | --- |

b)

v případě, že kritéria uvedená v písmenu a) splňuje více než jedna populace, upřednostňují se odpočty z kvót populací, které se na základě relevantních vědeckých stanovisek nacházejí v nejhorším stavu zachování.

| 5) | Odchylně od odstavců 2 a 4 může Komise v každém případě provést odpočty z jiných populací v souladu s čl. 105 odst. 5, pokud by se prostřednictvím odpočtů z jiných populací zabránilo výmětům ve smíšeném rybolovu. |
| --- | --- |

5)

Odchylně od odstavců 2 a 4 může Komise v každém případě provést odpočty z jiných populací v souladu s čl. 105 odst. 5, pokud by se prostřednictvím odpočtů z jiných populací zabránilo výmětům ve smíšeném rybolovu.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 10.3.2012 | EN | Úřední věstník Evropské unie | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

EN

Úřední věstník Evropské unie

C 72/29

---

Seznam orgánů příslušných k vydávání vývozních povolení pro kulturní statky zveřejněný v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 116/2009 (1)

2012/C 72/08

| Členský stát | Vydávající orgány |
| --- | --- |
| BELGIE | | Vlaamse Gemeenschap






  Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| Administratie Cultuur |
| Afdeling Beeldende Kunst en Musea |
| Parochiaansstraat 15 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |

Členský stát

Vydávající orgány

BELGIE

Vlaamse Gemeenschap

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Cultuur

Afdeling Beeldende Kunst en Musea

Parochiaansstraat 15

1000 Brussel

BELGIË

| | Communauté française






  Ministère de la Communauté française |
| --- | --- |
| Direction générale de la culture |
| Service général du patrimoine culturel et des arts plastiques |
| Boulevard Léopold II 44 |
| 1080 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Communauté française

Ministère de la Communauté française

Direction générale de la culture

Service général du patrimoine culturel et des arts plastiques

Boulevard Léopold II 44

1080 Bruxelles

BELGIQUE

| | Deutschsprachige Gemeinschaft






  Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |
| Abteilung Kulturelle Angelegenheiten |
| Gospertstraße 1 |
| 4700 Eupen |
| BELGIQUE/BELGIË |

Deutschsprachige Gemeinschaft

Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft

Abteilung Kulturelle Angelegenheiten

Gospertstraße 1

4700 Eupen

BELGIQUE/BELGIË

BULHARSKO

| Ministry of Culture |
| --- |
| Alexander Stamboliiski 17 |
| 1040 Sofia |
| BULGARIA |

Ministry of Culture

Alexander Stamboliiski 17

1040 Sofia

BULGARIA

| Министерство на културата |
| --- |
| бул. „Александър Стамболийски“ No 17 |
| 1040 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Министерство на културата

бул. „Александър Стамболийски“ No 17

1040 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

ČESKÁ REPUBLIKA

| Ministerstvo kultury ČR |
| --- |
| Maltézské náměstí 471/1 |
| 118 01 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo kultury ČR

Maltézské náměstí 471/1

118 01 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

DÁNSKO

| Kulturværdiudvalget Sekretariat |
| --- |
| Kulturarvsstyrelsen |
| Slotsholmsgade 1, 3. sal |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Kulturværdiudvalget Sekretariat

Kulturarvsstyrelsen

Slotsholmsgade 1, 3. sal

1216 København K

DANMARK

NĚMECKO

Issuing authority in the Land

| | Baden-Württemberg






  Direktion des Badischen Landesmuseums Karlsruhe |
| --- | --- |
| Schloss |
| 76131 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

Baden-Württemberg

Direktion des Badischen Landesmuseums Karlsruhe

Schloss

76131 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| | Bayern






  Bayerische Staatsgemäldesammlungen |
| --- | --- |
| Barer Straße 29 |
| 80799 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayern

Bayerische Staatsgemäldesammlungen

Barer Straße 29

80799 München

DEUTSCHLAND

| | Berlin






  Der Regierende Bürgermeister von Berlin |
| --- | --- |
| Senatskanzlei — Kulturelle Angelegenheiten |
| Brunnenstr. 188-190 |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Berlin

Der Regierende Bürgermeister von Berlin

Senatskanzlei — Kulturelle Angelegenheiten

Brunnenstr. 188-190

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

| | Brandenburg






  Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg |
| --- | --- |
| Abteilung 3/Referat 31 |
| Dortustraße 36 |
| 14467 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Brandenburg

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg

Abteilung 3/Referat 31

Dortustraße 36

14467 Potsdam

DEUTSCHLAND

| | Freie und Hansestadt Bremen






  Der Senator für Kultur |
| --- | --- |
| Referat Museen |
| Altenwall 15/16 |
| 28195 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Freie und Hansestadt Bremen

Der Senator für Kultur

Referat Museen

Altenwall 15/16

28195 Bremen

DEUTSCHLAND

| | Freie und Hansestadt Hamburg






  Freie und Hansestadt Hamburg Kulturbehörde — Staatsarchiv |
| --- | --- |
| Grundsatzangelegenheiten des Archivwesens und des Kulturgutschutzes (ST121) |
| Kattunbleiche 19 |
| 22041 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Freie und Hansestadt Hamburg

Freie und Hansestadt Hamburg Kulturbehörde — Staatsarchiv

Grundsatzangelegenheiten des Archivwesens und des Kulturgutschutzes (ST121)

Kattunbleiche 19

22041 Hamburg

DEUTSCHLAND

| | Hessen






  Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- | --- |
| Referat IV 5 |
| Rheinstraße 23-25 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessen

Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst

Referat IV 5

Rheinstraße 23-25

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

| | Mecklenburg-Vorpommern






  Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |
| Abteilung Kultur |
| Referat 420 |
| Werderstraße 124 |
| 19055 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Mecklenburg-Vorpommern

Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Abteilung Kultur

Referat 420

Werderstraße 124

19055 Schwerin

DEUTSCHLAND

| | Niedersachsen | Für Kulturgut






  Niedersächsisches Landesmuseum |
| --- | --- | --- |
| Willy-Brandt-Allee 5 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Niedersachsen

Für Kulturgut

Niedersächsisches Landesmuseum

Willy-Brandt-Allee 5

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Niedersächsisches Landesarchiv |
| --- | --- |
| Am Archiv 1 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Niedersächsisches Landesarchiv

Am Archiv 1

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

| | Nordrhein-Westfalen






  Ministerium für Familie, Kinder, Jugend, Kultur und Sport des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |
| Abteilung IV — Kultur |
| Referat IV A 2 |
| Fürstenwall 25 |
| 40219 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Nordrhein-Westfalen

Ministerium für Familie, Kinder, Jugend, Kultur und Sport des Landes Nordrhein-Westfalen

Abteilung IV — Kultur

Referat IV A 2

Fürstenwall 25

40219 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

| | Rheinland-Pfalz






  Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Weiterbildung und Kultur |
| --- | --- |
| Abteilung Allgemeine Kulturpflege |
| Mittlere Bleiche 61 |
| 55116 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Rheinland-Pfalz

Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Weiterbildung und Kultur

Abteilung Allgemeine Kulturpflege

Mittlere Bleiche 61

55116 Mainz

DEUTSCHLAND

| | Saarland






  Ministerium für Inneres, Kultur und Europa |
| --- | --- |
| Am Ludwigsplatz 6-7 |
| 66117 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Saarland

Ministerium für Inneres, Kultur und Europa

Am Ludwigsplatz 6-7

66117 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

| | Sachsen | Für Kulturgut






  Staatliche Kunstsammlungen Dresden |
| --- | --- | --- |
| Taschenberg 2 |
| 01067 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sachsen

Für Kulturgut

Staatliche Kunstsammlungen Dresden

Taschenberg 2

01067 Dresden

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Sächsisches Staatsministerium des Innern |
| --- | --- |
| Referat 15 |
| Wilhelm-Buck-Str. 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Sächsisches Staatsministerium des Innern

Referat 15

Wilhelm-Buck-Str. 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

| | Sachsen-Anhalt | Für Kulturgut






  Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- | --- |
| Turmschanzenstr. 32 |
| 39114 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Sachsen-Anhalt

Für Kulturgut

Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt

Turmschanzenstr. 32

39114 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Ministerium des Innern des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |
| Halberstädter Straße 1-2 |
| 39112 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Ministerium des Innern des Landes Sachsen-Anhalt

Halberstädter Straße 1-2

39112 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| | Schleswig-Holstein






  Ministerium für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein |
| --- | --- |
| Kulturabteilung Referat III 52 |
| Postfach 7124 |
| 24105 Kiel |
| DEUTSCHLAND |

Schleswig-Holstein

Ministerium für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein

Kulturabteilung Referat III 52

Postfach 7124

24105 Kiel

DEUTSCHLAND

| | Thüringen






  Thüringer Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur |
| --- | --- |
| Abteilung 5/Referat 53 |
| Werner-Seelenbinder-Straße 7 |
| 99096 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Thüringen

Thüringer Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Abteilung 5/Referat 53

Werner-Seelenbinder-Straße 7

99096 Erfurt

DEUTSCHLAND

ESTONSKO

| Muinsuskaitseamet (National Heritage Board) |
| --- |
| Uus 18 |
| 10 111 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |

Muinsuskaitseamet (National Heritage Board)

Uus 18

10 111 Tallinn

EESTI/ESTONIA

ŘECKO

| Hellenic Ministry of Culture |
| --- |
| Directorate of Museums, Exhibitions and Educational Programmes |
| Department for non-State Archaeological Museums and Collections, for Antique Shops and for the Fight against Illicit Traffic of Antiquities |
| Bouboulinas Street 20 |
| 101 86 Athens |
| GREECE |

Hellenic Ministry of Culture

Directorate of Museums, Exhibitions and Educational Programmes

Department for non-State Archaeological Museums and Collections, for Antique Shops and for the Fight against Illicit Traffic of Antiquities

Bouboulinas Street 20

101 86 Athens

GREECE

| Hellenic Ministry of Culture, Ephorate for Antique Shops and Private Archaeological Collections |
| --- |
| Polygnotou Str. 13 |
| 105 55 Athens |
| GREECE |

Hellenic Ministry of Culture, Ephorate for Antique Shops and Private Archaeological Collections

Polygnotou Str. 13

105 55 Athens

GREECE

ŠPANĚLSKO

| Ministerio de Cultura |
| --- |
| Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales |
| Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico Español |
| Plaza del Rey, no 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Cultura

Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales

Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico Español

Plaza del Rey, no 1

28071 Madrid

ESPAÑA

FRANCIE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service des musées de France |
| 6 rue des Pyramides |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service des musées de France

6 rue des Pyramides

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des médias et des industries culturelles |
| Service du livre et de la lecture |
| 182 rue Saint-Honoré |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des médias et des industries culturelles

Service du livre et de la lecture

182 rue Saint-Honoré

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service du patrimoine |
| 182 rue Saint-Honoré |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service du patrimoine

182 rue Saint-Honoré

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service interministériel des archives de France |
| 60 rue des Francs-Bourgeois |
| 75003 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service interministériel des archives de France

60 rue des Francs-Bourgeois

75003 Paris

FRANCE

IRSKO

| Department of Arts, Sport and Tourism |
| --- |
| Fossa New Road |
| Killarney |
| Co. Kerry |
| IRELAND |

Department of Arts, Sport and Tourism

Fossa New Road

Killarney

Co. Kerry

IRELAND

ITÁLIE

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI BOLOGNA |
| --- |
| Viale delle Belle Arti 56 |
| 40126 Bologna BO |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI BOLOGNA

Viale delle Belle Arti 56

40126 Bologna BO

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI CAGLIARI |
| --- |
| Via Cesare Battisti 2 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI CAGLIARI

Via Cesare Battisti 2

09123 Cagliari CA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI FIRENZE |
| --- |
| Piazza Pitti 1 |
| 50122 Firenze FI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI FIRENZE

Piazza Pitti 1

50122 Firenze FI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI GENOVA |
| --- |
| Via Balbi 10 |
| 16126 Genova GE |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI GENOVA

Via Balbi 10

16126 Genova GE

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI MILANO |
| --- |
| Via Brera 28 |
| 20121 Milano MI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI MILANO

Via Brera 28

20121 Milano MI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI NAPOLI |
| --- |
| Via Tito Angelini 20 — Castel S. Elmo |
| 80129 Napoli NA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI NAPOLI

Via Tito Angelini 20 — Castel S. Elmo

80129 Napoli NA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI PALERMO |
| --- |
| Via P. Calvi 13 |
| 90139 Palermo PA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI PALERMO

Via P. Calvi 13

90139 Palermo PA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI PISA |
| --- |
| Lungarno Pacinotti 46 |
| 56126 Pisa PI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI PISA

Lungarno Pacinotti 46

56126 Pisa PI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI ROMA |
| --- |
| Via Cernaia 1 |
| 00185 Roma RM |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI ROMA

Via Cernaia 1

00185 Roma RM

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI TORINO |
| --- |
| Via Accademia delle Scienze 5 |
| 10123 Torino TO |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI TORINO

Via Accademia delle Scienze 5

10123 Torino TO

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI VENEZIA |
| --- |
| Piazza San Marco 63 |
| 30124 Venezia VE |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI VENEZIA

Piazza San Marco 63

30124 Venezia VE

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI VERONA |
| --- |
| Via Corte Dogana 2/4 |
| 37121 Verona VR |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI VERONA

Via Corte Dogana 2/4

37121 Verona VR

ITALIA

KYPR

| The Director of the Department of Antiquities, Ministry of Communications and Works |
| --- |
| Museum Street 1 |
| 1516 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Department of Antiquities, Ministry of Communications and Works

Museum Street 1

1516 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Cultural Services of the Ministry of Education and Culture |
| --- |
| Kimonos and Thoukididou Street |
| 1434 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Cultural Services of the Ministry of Education and Culture

Kimonos and Thoukididou Street

1434 Nicosia

CYPRUS

| The Registrar of the Public Records Office of the Ministry of Justice and Public Order |
| --- |
| State Archives |
| 1461 Nicosia |
| CYPRUS |

The Registrar of the Public Records Office of the Ministry of Justice and Public Order

State Archives

1461 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Department of Geological Studies of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| --- |
| Cyprus Geological Survey |
| 1415 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Department of Geological Studies of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Cyprus Geological Survey

1415 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Environment of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| --- |
| Environment Service |
| 1498 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Environment of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Environment Service

1498 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the State Library of the Ministry of Education and Culture |
| --- |
| Cyprus Library |
| 1011 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the State Library of the Ministry of Education and Culture

Cyprus Library

1011 Nicosia

CYPRUS

LOTYŠSKO

| Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija |
| --- |
| State Inspection for Heritage Protection |
| Mazā Pils iela 19 |
| Rīga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

State Inspection for Heritage Protection

Mazā Pils iela 19

Rīga, LV-1050

LATVIJA

LITVA

| Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos |
| --- |
| Department of Cultural Heritage under Ministry of Culture |
| Šnipiškių g. 3 |
| Šnipiškių st. 3 |
| LT-09309 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos

Department of Cultural Heritage under Ministry of Culture

Šnipiškių g. 3

Šnipiškių st. 3

LT-09309 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

LUCEMBURSKO

| Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche scientifique |
| --- |
| 20, montée de la Pétrusse |
| 2912 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche scientifique

20, montée de la Pétrusse

2912 Luxembourg

LUXEMBOURG

MAĎARSKO

| National Office of Cultural Heritage, Inspectorate of Cultural Goods |
| --- |
| Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Műtárgyfelügyeleti Iroda |
| Budapest 1. |
| Szentháromság tér 6. |
| 1014 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

National Office of Cultural Heritage, Inspectorate of Cultural Goods

Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Műtárgyfelügyeleti Iroda

Budapest 1.

Szentháromság tér 6.

1014

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

MALTA

| The Superintendence of Cultural Heritage |
| --- |
| 173, St Christopher Street |
| Valletta |
| VLT 2000 |
| MALTA |

The Superintendence of Cultural Heritage

173, St Christopher Street

Valletta

VLT 2000

MALTA

NIZOZEMSKO

| Ministry of Education, Culture and Science |
| --- |
| Cultural Heritage Inspectorate |
| PO Box 16478 (IPC 3500) |
| 2500 BL The Hague |
| NEDERLAND |

Ministry of Education, Culture and Science

Cultural Heritage Inspectorate

PO Box 16478 (IPC 3500)

2500 BL The Hague

NEDERLAND

RAKOUSKO

| Bundesdenkmalamt |
| --- |
| Hofburg, Säulenstiege |
| 1010 Wien |
| ÖSTERREICH |

Bundesdenkmalamt

Hofburg, Säulenstiege

1010 Wien

ÖSTERREICH

For archives:

| Österreichisches Staatsarchiv |
| --- |
| Nottendorferstraße 2 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |

Österreichisches Staatsarchiv

Nottendorferstraße 2

1030 Wien

ÖSTERREICH

POLSKO

| Muzeum Narodowe we Wrocławiu |
| --- |
| pl. Powstańców 5 |
| 50-153 Wrocław |
| POLSKA/POLAND |

Muzeum Narodowe we Wrocławiu

pl. Powstańców 5

50-153 Wrocław

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Jeleniej Górze |
| ul. 1 Maja 23 |
| 58-500 Jelenia Góra |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Jeleniej Górze

ul. 1 Maja 23

58-500 Jelenia Góra

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Legnicy |
| ul. Zamkowa 2 |
| 59-220 Legnica |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Legnicy

ul. Zamkowa 2

59-220 Legnica

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Wałbrzychu |
| ul. Zamkowa 3 |
| 58-300 Wałbrzych |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Wałbrzychu

ul. Zamkowa 3

58-300 Wałbrzych

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| ul. Łazienna 8 |
| 87-100 Toruń |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

ul. Łazienna 8

87-100 Toruń

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| Delegatura w Bydgoszczy |
| ul. Jezuicka 2 |
| 85-102 Bydgoszcz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

Delegatura w Bydgoszczy

ul. Jezuicka 2

85-102 Bydgoszcz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| Delegatura we Włocławku |
| ul. Łęgska 42 |
| 87-800 Włocławek |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

Delegatura we Włocławku

ul. Łęgska 42

87-800 Włocławek

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| ul. Archidiakońska 4 |
| 20-113 Lublin |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

ul. Archidiakońska 4

20-113 Lublin

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Białej Podlaskiej |
| ul. Janowska 27/29 |
| 21-500 Biała Podlaska |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Białej Podlaskiej

ul. Janowska 27/29

21-500 Biała Podlaska

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Chełmie |
| pl. Niepodległości 1, Blok E |
| 22-100 Chełm |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Chełmie

pl. Niepodległości 1, Blok E

22-100 Chełm

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Zamościu |
| ul. Staszica 29 |
| 22-400 Zamość |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Zamościu

ul. Staszica 29

22-400 Zamość

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Zielonej Górze |
| --- |
| ul. Kopernika 1 |
| 65-063 Zielona Góra |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Zielonej Górze

ul. Kopernika 1

65-063 Zielona Góra

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| ul. Piotrkowska 99 |
| 90-425 Łódź |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

ul. Piotrkowska 99

90-425 Łódź

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Piotrkowie Trybunalskim |
| ul. Farna 8 |
| 97-300 Piotrków Trybunalski |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Piotrkowie Trybunalskim

ul. Farna 8

97-300 Piotrków Trybunalski

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Sieradzu |
| ul. Kościuszki 3 |
| 98-200 Sieradz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Sieradzu

ul. Kościuszki 3

98-200 Sieradz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Skierniewicach |
| ul. Trzcińska 18 |
| 96-100 Skierniewice |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Skierniewicach

ul. Trzcińska 18

96-100 Skierniewice

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| ul. Kanonicza 24 |
| 31-002 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

ul. Kanonicza 24

31-002 Kraków

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| Delegatura w Nowym Sączu |
| ul. Wiśniowieckiego 127 |
| 33-300 Nowy Sącz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

Delegatura w Nowym Sączu

ul. Wiśniowieckiego 127

33-300 Nowy Sącz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| Delegatura w Tarnowie |
| ul. Konarskiego 15 |
| 33-100 Tarnów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

Delegatura w Tarnowie

ul. Konarskiego 15

33-100 Tarnów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| ul. Nowy Świat 18/20 |
| 00-373 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

ul. Nowy Świat 18/20

00-373 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Ciechanowie |
| ul. Strażacka 6 |
| 06-400 Ciechanów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Ciechanowie

ul. Strażacka 6

06-400 Ciechanów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Ostrołęce |
| ul. Kościuszki 16 |
| 07-410 Ostrołęka |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Ostrołęce

ul. Kościuszki 16

07-410 Ostrołęka

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Płocku |
| ul. Zduńska 13a |
| 09-400 Płock |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Płocku

ul. Zduńska 13a

09-400 Płock

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Radomiu |
| ul. Żeromskiego 53 |
| 26-200 Radom |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Radomiu

ul. Żeromskiego 53

26-200 Radom

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Siedlcach |
| ul. Bema 4a |
| 08-110 Siedlce |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Siedlcach

ul. Bema 4a

08-110 Siedlce

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Opolu |
| --- |
| ul. Piastowska 14 |
| 45-082 Opole |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Opolu

ul. Piastowska 14

45-082 Opole

POLSKA/POLAND

| Muzeum Śląska Opolskiego w Opolu |
| --- |
| ul. Św. Wojciecha 13 |
| 45-023 Opole |
| POLSKA/POLAND |

Muzeum Śląska Opolskiego w Opolu

ul. Św. Wojciecha 13

45-023 Opole

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| ul. Jagiellońska 29 |
| 37-700 Przemyśl |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

ul. Jagiellońska 29

37-700 Przemyśl

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Krośnie |
| ul. Bieszczadzka 1 |
| 38-400 Krosno |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Krośnie

ul. Bieszczadzka 1

38-400 Krosno

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Rzeszowie |
| ul. Mickiewicza 7 |
| 35-064 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Rzeszowie

ul. Mickiewicza 7

35-064 Rzeszów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Tarnobrzegu |
| ul. 1 Maja 4 |
| 39-400 Tarnobrzeg |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Tarnobrzegu

ul. 1 Maja 4

39-400 Tarnobrzeg

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| ul. Dojlidy Fabryczne 23 |
| 15-554 Białystok |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

ul. Dojlidy Fabryczne 23

15-554 Białystok

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| Delegatura w Łomży |
| ul. Nowa 2 |
| 18-400 Łomża |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

Delegatura w Łomży

ul. Nowa 2

18-400 Łomża

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| Delegatura w Suwałkach |
| ul. Sejneńska 13 |
| 16-400 Suwałki |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

Delegatura w Suwałkach

ul. Sejneńska 13

16-400 Suwałki

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku |
| --- |
| ul. Kotwiczników 20 |
| 80-822 Gdańsk |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku

ul. Kotwiczników 20

80-822 Gdańsk

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku |
| --- |
| Delegatura w Słupsku |
| ul. Jaracza 6 |
| 76-200 Słupsk |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku

Delegatura w Słupsku

ul. Jaracza 6

76-200 Słupsk

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| ul. Francuska 12 |
| 40-015 Katowice |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

ul. Francuska 12

40-015 Katowice

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| Delegatura w Bielsku-Białej |
| ul. Powstańców Śląskich 6 |
| 43-300 Bielsko-Biała |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

Delegatura w Bielsku-Białej

ul. Powstańców Śląskich 6

43-300 Bielsko-Biała

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| Delegatura w Częstochowie |
| ul. Mirowska 8 |
| 42-217 Częstochowa |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

Delegatura w Częstochowie

ul. Mirowska 8

42-217 Częstochowa

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Kielcach |
| --- |
| ul. Zamkowa 5 |
| 25-009 Kielce |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Kielcach

ul. Zamkowa 5

25-009 Kielce

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie |
| --- |
| ul. Podwale 1 |
| 10-076 Olsztyn |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie

ul. Podwale 1

10-076 Olsztyn

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie |
| --- |
| Delegatura w Elblągu |
| ul. Św. Ducha 19 |
| 82-300 Elbląg |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie

Delegatura w Elblągu

ul. Św. Ducha 19

82-300 Elbląg

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| ul. Gołębia 2 |
| 61-834 Poznań |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

ul. Gołębia 2

61-834 Poznań

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Kaliszu |
| ul. Tuwima 10 |
| 62-800 Kalisz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Kaliszu

ul. Tuwima 10

62-800 Kalisz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Koninie |
| Posada, ul. Tuwima 2 |
| 62-530 Kazimierz Biskupi |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Koninie

Posada, ul. Tuwima 2

62-530 Kazimierz Biskupi

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Lesznie |
| pl. Komeńskiego 6 |
| 64-100 Leszno |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Lesznie

pl. Komeńskiego 6

64-100 Leszno

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Pile |
| ul. Śniadeckich 46 |
| 64-920 Piła |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Pile

ul. Śniadeckich 46

64-920 Piła

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Szczecinie |
| --- |
| ul. Kuśnierska 14a |
| 70-536 Szczecin |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Szczecinie

ul. Kuśnierska 14a

70-536 Szczecin

POLSKA/POLAND

| Narodowy Instytut Muzealnictwa i Ochrony Zbiorów |
| --- |
| ul. Okrężna 9 |
| 02-916 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Narodowy Instytut Muzealnictwa i Ochrony Zbiorów

ul. Okrężna 9

02-916 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Biblioteka Narodowa |
| --- |
| al. Niepodległości 213 |
| 02-086 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Biblioteka Narodowa

al. Niepodległości 213

02-086 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych |
| --- |
| ul. Rakowiecka 2D |
| 02-517 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych

ul. Rakowiecka 2D

02-517 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGALSKO

| | Para as espécies bibliográficas






  Biblioteca Nacional de Portugal |
| --- | --- |
| Campo Grande, n.o 83 |
| 1749-081 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para as espécies bibliográficas

Biblioteca Nacional de Portugal

Campo Grande, n.o 83

1749-081 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os bens do património arquivístico e fotográfico






  Direcção-Geral de Arquivos |
| --- | --- |
| Alameda da Universidade |
| 1649-010 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os bens do património arquivístico e fotográfico

Direcção-Geral de Arquivos

Alameda da Universidade

1649-010 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os bens do património audiovisual






  Cinemateca Portuguesa — Museu do Cinema, I.P. |
| --- | --- |
| Rua Barata Salgueiro, n.o 39 |
| 1269-059 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os bens do património audiovisual

Cinemateca Portuguesa — Museu do Cinema, I.P.

Rua Barata Salgueiro, n.o 39

1269-059 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os restantes bens culturais






  Secretaria de Estado da Cultura |
| --- | --- |
| Instituto dos Museus e da Conservação, I.P. |
| Palácio Nacional da Ajuda, Ala Sul — 4.o andar |
| Calçada da Ajuda |
| 1349-021 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os restantes bens culturais

Secretaria de Estado da Cultura

Instituto dos Museus e da Conservação, I.P.

Palácio Nacional da Ajuda, Ala Sul — 4.o andar

Calçada da Ajuda

1349-021 Lisboa

PORTUGAL

RUMUNSKO

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Alba (D.J.C.P.C.N. Alba) |
| --- |
| Str. Regina Maria nr. 20 |
| 510103 Alba Iulia |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Alba (D.J.C.P.C.N. Alba)

Str. Regina Maria nr. 20

510103 Alba Iulia

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Arad (D.J.C.P.C.N. Arad) |
| --- |
| Str. Gheorghe Lazăr nr. 21 |
| 310126 Arad |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Arad (D.J.C.P.C.N. Arad)

Str. Gheorghe Lazăr nr. 21

310126 Arad

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Argeș (D.J.C.P.C.N. Argeș) |
| --- |
| Piața Vasile Milea nr. 1 |
| 110053 Pitești |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Argeș (D.J.C.P.C.N. Argeș)

Piața Vasile Milea nr. 1

110053 Pitești

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bacău (D.J.C.P.C.N. Bacău) |
| --- |
| Str. Vasile Alecsandri nr. 41, etaj IV |
| 600011 Bacău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bacău (D.J.C.P.C.N. Bacău)

Str. Vasile Alecsandri nr. 41, etaj IV

600011 Bacău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bihor (D.J.C.P.C.N. Bihor) |
| --- |
| Str. Moscovei nr. 25 |
| 4110001 Oradea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bihor (D.J.C.P.C.N. Bihor)

Str. Moscovei nr. 25

4110001 Oradea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bistrița-Năsăud (D.J.C.P.C.N. Bistrița-Năsăud) |
| --- |
| Str. Eremia Grigorescu nr. 6 |
| 420018 Bistrița |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bistrița-Năsăud (D.J.C.P.C.N. Bistrița-Năsăud)

Str. Eremia Grigorescu nr. 6

420018 Bistrița

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Botoșani (D.J.C.P.C.N. Botoșani) |
| --- |
| Str. Unirii nr. 10 |
| 710221 Botoșani |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Botoșani (D.J.C.P.C.N. Botoșani)

Str. Unirii nr. 10

710221 Botoșani

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brașov (D.J.C.P.C.N. Brașov) |
| --- |
| Str. Michael Weiss nr. 22 |
| 500031 Brașov |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brașov (D.J.C.P.C.N. Brașov)

Str. Michael Weiss nr. 22

500031 Brașov

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brăila (D.J.C.P.C.N. Brăila) |
| --- |
| Str. Mihai Eminescu nr. 10-12 |
| 810024 Brăila |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brăila (D.J.C.P.C.N. Brăila)

Str. Mihai Eminescu nr. 10-12

810024 Brăila

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Buzău (D.J.C.P.C.N. Buzău) |
| --- |
| Bd. Nicolae Bălcescu nr. 48 |
| 120525 Buzău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Buzău (D.J.C.P.C.N. Buzău)

Bd. Nicolae Bălcescu nr. 48

120525 Buzău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Caraș-Severin (D.J.C.P.C.N. Caraș-Severin) |
| --- |
| Piața 1 Decembrie 1918 nr. 30-31 |
| 320067 Reșița |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Caraș-Severin (D.J.C.P.C.N. Caraș-Severin)

Piața 1 Decembrie 1918 nr. 30-31

320067 Reșița

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Călărași (D.J.C.P.C.N. Călărași) |
| --- |
| Str. 13 Decembrie nr. 9 |
| 910014 Călărași |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Călărași (D.J.C.P.C.N. Călărași)

Str. 13 Decembrie nr. 9

910014 Călărași

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Cluj (D.J.C.P.C.N. Cluj) |
| --- |
| Piața Unirii nr. 1 |
| 400133 Cluj-Napoca |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Cluj (D.J.C.P.C.N. Cluj)

Piața Unirii nr. 1

400133 Cluj-Napoca

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Constanța (D.J.C.P.C.N. Constanța) |
| --- |
| Str. Mircea cel Bătrân nr. 106 |
| 900663 Constanța |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Constanța (D.J.C.P.C.N. Constanța)

Str. Mircea cel Bătrân nr. 106

900663 Constanța

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Covasna (D.J.C.P.C.N. Covasna) |
| --- |
| Str. Gabor Aron nr. 1 |
| 520003 Covasna |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Covasna (D.J.C.P.C.N. Covasna)

Str. Gabor Aron nr. 1

520003 Covasna

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dâmbovița (D.J.C.P.C.N. Dâmbovița) |
| --- |
| Piața Tricolorului nr. 1 |
| 130140 Târgoviște |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dâmbovița (D.J.C.P.C.N. Dâmbovița)

Piața Tricolorului nr. 1

130140 Târgoviște

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dolj (D.J.C.P.C.N. Dolj) |
| --- |
| Str. Amaradiei nr. 93-95 |
| 200170 Craiova |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dolj (D.J.C.P.C.N. Dolj)

Str. Amaradiei nr. 93-95

200170 Craiova

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Galați (D.J.C.P.C.N. Galați) |
| --- |
| Str. Domnească nr. 84, bl. Miorița, sc. 1, ap. 2, et. I-II |
| 800215 Galați |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Galați (D.J.C.P.C.N. Galați)

Str. Domnească nr. 84, bl. Miorița, sc. 1, ap. 2, et. I-II

800215 Galați

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Giurgiu (D.J.C.P.C.N. Giurgiu) |
| --- |
| Str. Livezilor nr. 3 |
| 080246 Giurgiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Giurgiu (D.J.C.P.C.N. Giurgiu)

Str. Livezilor nr. 3

080246 Giurgiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Gorj (D.J.C.P.C.N. Gorj) |
| --- |
| Calea Eroilor nr. 15-17 |
| 210135 Târgu-Jiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Gorj (D.J.C.P.C.N. Gorj)

Calea Eroilor nr. 15-17

210135 Târgu-Jiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Harghita (D.J.C.P.C.N. Harghita) |
| --- |
| Piata Libertății nr. 5 |
| 530140 Miercurea-Ciuc |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Harghita (D.J.C.P.C.N. Harghita)

Piata Libertății nr. 5

530140 Miercurea-Ciuc

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Hunedoara (D.J.C.P.C.N. Hunedoara) |
| --- |
| Str. Octavian Goga nr. 1 |
| 330018 Deva |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Hunedoara (D.J.C.P.C.N. Hunedoara)

Str. Octavian Goga nr. 1

330018 Deva

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ialomița (D.J.C.P.C.N. Ialomița) |
| --- |
| Str. Matei Basarab nr. 26 |
| 920055 Slobozia |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ialomița (D.J.C.P.C.N. Ialomița)

Str. Matei Basarab nr. 26

920055 Slobozia

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Iași (D.J.C.P.C.N. Iași) |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr. 69 |
| 70075 Iași |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Iași (D.J.C.P.C.N. Iași)

Str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr. 69

70075 Iași

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Maramureș (D.J.C.P.C.N. Maramureș) |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 28 |
| 430142 Baia Mare |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Maramureș (D.J.C.P.C.N. Maramureș)

Str. Victoriei nr. 28

430142 Baia Mare

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mehedinți (D.J.C.P.C.N. Mehedinți) |
| --- |
| Aleea Mihai Gusita nr. 6, etaj 3 |
| 220055 Drobeta Turnu-Severin |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mehedinți (D.J.C.P.C.N. Mehedinți)

Aleea Mihai Gusita nr. 6, etaj 3

220055 Drobeta Turnu-Severin

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mureș (D.J.C.P.C.N. Mureș) |
| --- |
| Str. Mărăști nr. 8 |
| 540328 Târgu-Mureș |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mureș (D.J.C.P.C.N. Mureș)

Str. Mărăști nr. 8

540328 Târgu-Mureș

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Neamț (D.J.C.P.C.N. Neamț) |
| --- |
| Bd. Traian nr. 17, bl. A4, etaj I |
| 610136 Piatra-Neamț |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Neamț (D.J.C.P.C.N. Neamț)

Bd. Traian nr. 17, bl. A4, etaj I

610136 Piatra-Neamț

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Olt (D.J.C.P.C.N. Olt) |
| --- |
| Str. Mănăstirii nr. 6 |
| 230041 Slatina |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Olt (D.J.C.P.C.N. Olt)

Str. Mănăstirii nr. 6

230041 Slatina

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Prahova (D.J.C.P.C.N. Prahova) |
| --- |
| Str. Nicolae Iorga nr. 18 |
| 100537 Ploiești |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Prahova (D.J.C.P.C.N. Prahova)

Str. Nicolae Iorga nr. 18

100537 Ploiești

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Satu Mare (D.J.C.P.C.N. Satu Mare) |
| --- |
| Piața 25 Octombrie nr. 1 |
| 440026 Satu Mare |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Satu Mare (D.J.C.P.C.N. Satu Mare)

Piața 25 Octombrie nr. 1

440026 Satu Mare

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sălaj (D.J.C.P.C.N. Sălaj) |
| --- |
| Piața Iuliu Maniu nr. 13 |
| 450016 Zalău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sălaj (D.J.C.P.C.N. Sălaj)

Piața Iuliu Maniu nr. 13

450016 Zalău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sibiu (D.J.C.P.C.N. Sibiu) |
| --- |
| Str. Tribunei nr. 6 |
| 550176 Sibiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sibiu (D.J.C.P.C.N. Sibiu)

Str. Tribunei nr. 6

550176 Sibiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Suceava (D.J.C.P.C.N. Suceava) |
| --- |
| Str. Mihai Viteazu nr. 27 |
| 720061 Suceava |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Suceava (D.J.C.P.C.N. Suceava)

Str. Mihai Viteazu nr. 27

720061 Suceava

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Teleorman (D.J.C.P.C.N. Teleorman) |
| --- |
| Str. Dunării nr. 222, bl. 911, sc. E, ap. 40 |
| 140065 Alexandria |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Teleorman (D.J.C.P.C.N. Teleorman)

Str. Dunării nr. 222, bl. 911, sc. E, ap. 40

140065 Alexandria

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Timiș (D.J.C.P.C.N. Timiș) |
| --- |
| Str. Episcop Augustin Pacha nr. 8 |
| 300055 Timișoara |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Timiș (D.J.C.P.C.N. Timiș)

Str. Episcop Augustin Pacha nr. 8

300055 Timișoara

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Tulcea (D.J.C.P.C.N. Tulcea) |
| --- |
| Str. Isaccei nr. 20 |
| 820241 Tulcea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Tulcea (D.J.C.P.C.N. Tulcea)

Str. Isaccei nr. 20

820241 Tulcea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vaslui (D.J.C.P.C.N. Vaslui) |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 79 |
| 730168 Vaslui |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vaslui (D.J.C.P.C.N. Vaslui)

Str. Ștefan cel Mare nr. 79

730168 Vaslui

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vâlcea (D.J.C.P.C.N. Vâlcea) |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 1 |
| 240168 Râmnicu-Vâlcea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vâlcea (D.J.C.P.C.N. Vâlcea)

Str. Tudor Vladimirescu nr. 1

240168 Râmnicu-Vâlcea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vrancea (D.J.C.P.C.N. Vrancea) |
| --- |
| Str. Nicolae Titulescu nr. 1 |
| 620018 Focșani |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vrancea (D.J.C.P.C.N. Vrancea)

Str. Nicolae Titulescu nr. 1

620018 Focșani

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ilfov (D.J.C.P.C.N. Ilfov) |
| --- |
| Str. Studioului nr. 1 |
| 070000 Buftea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ilfov (D.J.C.P.C.N. Ilfov)

Str. Studioului nr. 1

070000 Buftea

ROMÂNIA

| Direcția pentru Cultură și Patrimoniul Național București (D.C.P.C.N. București) |
| --- |
| Str. Sfântul Ștefan nr. 3, sector 2 |
| 023996 București |
| ROMÂNIA |

Direcția pentru Cultură și Patrimoniul Național București (D.C.P.C.N. București)

Str. Sfântul Ștefan nr. 3, sector 2

023996 București

ROMÂNIA

SLOVINSKO

| Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije |
| --- |
| The ministry of culture of The Republic of Slovenia |
| Maistrova 10 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIA |

Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije

The ministry of culture of The Republic of Slovenia

Maistrova 10

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIA

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

| Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky/Ministry of Culture of the Slovak Republic |
| --- |
| sekcia kultúrneho dedičstva/Section of Cultural Heritage |
| Námestie SNP 33 |
| 813 31 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky/Ministry of Culture of the Slovak Republic

sekcia kultúrneho dedičstva/Section of Cultural Heritage

Námestie SNP 33

813 31 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky/Ministry of the Interior of the Slovak Republic |
| --- |
| sekcia verejnej správy/Section of Public Administration |
| odbor archívov/Department of archives |
| Križkova 7 |
| 811 04 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky/Ministry of the Interior of the Slovak Republic

sekcia verejnej správy/Section of Public Administration

odbor archívov/Department of archives

Križkova 7

811 04 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

FINSKO

| Museovirasto (National Board of Antiquities) |
| --- |
| Nervanderinkatu 13 |
| FI-00100 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Museovirasto (National Board of Antiquities)

Nervanderinkatu 13

FI-00100 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Valtion taidemuseo (National Gallery) |
| --- |
| Kaivokatu 2 |
| FI-00100 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Valtion taidemuseo (National Gallery)

Kaivokatu 2

FI-00100 Helsinki

SUOMI/FINLAND

ŠVÉDSKO

| The Swedish National Heritage Board |
| --- |
| Riksantikvarieämbetet |
| Box 5405 |
| SE-114 84 Stockholm |
| SVERIGE |

The Swedish National Heritage Board

Riksantikvarieämbetet

Box 5405

SE-114 84 Stockholm

SVERIGE

| National Library of Sweden |
| --- |
| Kungliga biblioteket |
| Box 5039 |
| SE-102 41 Stockholm |
| SVERIGE |

National Library of Sweden

Kungliga biblioteket

Box 5039

SE-102 41 Stockholm

SVERIGE

| National Archives |
| --- |
| Riksarkivet |
| Box 12541 |
| SE-102 29 Stockholm |
| SVERIGE |

National Archives

Riksarkivet

Box 12541

SE-102 29 Stockholm

SVERIGE

| Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde |
| --- |
| Box 161 76 |
| SE-103 24 Stockholm |
| SVERIGE |

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde

Box 161 76

SE-103 24 Stockholm

SVERIGE

| Nordiska museet |
| --- |
| Box 27820 |
| SE-115 93 Stockholm |
| SVERIGE |

Nordiska museet

Box 27820

SE-115 93 Stockholm

SVERIGE

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

| Arts Council, England |
| --- |
| Acquisitions, Exports, Loans and Collections Unit |
| 14 Great Peter Street |
| London |
| SW1P 3NQ |
| UNITED KINGDOM |

Arts Council, England

Acquisitions, Exports, Loans and Collections Unit

14 Great Peter Street

London

SW1P 3NQ

UNITED KINGDOM

---

(1)  Úř. věst. L 39, 10.2.2009, s. 1.

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/43

---

Informace, které předložilo Švédsko ohledně provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU

2012/C 72/09

Švédsko uvědomilo Komisi podle článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních, že bude uplatňovat přechodné ustanovení č. 2 přílohy II směrnice 2010/35/EU.

---

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/44

---

Aktualizace referenčních částek potřebných k překročení vnějších hranic uvedených v čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 247, 13.10.2006, s. 19; Úř. věst. C 153, 6.7.2007, s. 22; Úř. věst. C 182, 4.8.2007, s. 18; Úř. věst. C 57, 1.3.2008, s. 38; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 19; Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 8; Úř. věst. C 35, 12.2.2010, s. 7; Úř. věst. C 304, 10.11.2010, s. 5; Úř. věst. C 24, 26.1.2011, s. 6; Úř. věst. C 157, 27.5.2011, s. 8; Úř. věst. C 203, 9.7.2011, s. 16; Úř. věst. C 11, 13.1.2012, s. 13)

2012/C 72/10

Zveřejnění referenčních částek potřebných k překročení vnějších hranic stanovených v čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), vychází z informací sdělených členskými státy Komisi v souladu s článkem 34 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě tohoto zveřejnění v Úředním věstníku jsou na internetové stránce generálního ředitelství pro vnitřní věci dostupné měsíční aktualizace.

ESTONSKO

Nahrazení informací zveřejněných v Úř. věst. C 247, 13.10.2006

Podle estonského práva jsou cizinci přijíždějící do Estonska bez pozvání povinni na vyzvání úředníka pohraniční stráže prokázat při vstupu na území Estonska dostatečnou výši finančních prostředků potřebnou ke krytí nákladů jejich pobytu a k vycestování z Estonska. Za dostatečnou výši finančních prostředků na každý den pobytu se považuje 0,2 násobek minimální měsíční mzdy stanovené vládou, tj. 58 EUR.

Jinak se předpokládá, že hostitel přebírá odpovědnost za úhradu nákladů pobytu a vycestování cizince z Estonska.

FRANCIE

Nahrazení informací zveřejněných v Úř. věst. C 247, 13.10.2006

Referenční částka prostředků potřebných k obživě pro plánovanou dobu pobytu cizince nebo pro jeho průjezd Francií do místa určení ve třetím státě odpovídá výši státem zaručené minimální mzdy ve Francii (SMIC) vypočtené denně na základě pevně stanovené sazby k 1. lednu každého roku.

Tato částka se pravidelně upravuje v závislosti na vývoji životních nákladů ve Francii, a to:

| — | automaticky, zvýší-li se cenový index o více než 2 %, |
| --- | --- |

—

automaticky, zvýší-li se cenový index o více než 2 %,

| — | rozhodnutím vlády – po konzultaci se státní komisí pro kolektivní vyjednávání – v případě zvýšení o částku, která je vyšší než růst cenového indexu. |
| --- | --- |

—

rozhodnutím vlády – po konzultaci se státní komisí pro kolektivní vyjednávání – v případě zvýšení o částku, která je vyšší než růst cenového indexu.

Od 1. ledna 2012 činí výše minimální denní mzdy (SMIC) 65 EUR.

Osoby, které mají potvrzení o ubytování („attestation d'accueil“), musí mít za účelem pobytu ve Francii k dispozici alespoň polovinu SMIC. Výše této částky tedy činní 32,50 EUR na den.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 10.3.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 72/45

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 72/11

| 1. | Komise dne 1. března 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Talanx International AG („TINT“, Německo) a podnik Meiji Yasuda Life Insurance Company („MY“, Japonsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad celým podnikem Towarzystwo Ubezpieczeń i Reasekuracji Warta SA („Warta“, Polsko), s výjimkou jeho dceřiných společností Powszechne Towarzystwo Emerytalne WARTA SA a KBC Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA |
| --- | --- |

1.

Komise dne 1. března 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Talanx International AG („TINT“, Německo) a podnik Meiji Yasuda Life Insurance Company („MY“, Japonsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad celým podnikem Towarzystwo Ubezpieczeń i Reasekuracji Warta SA („Warta“, Polsko), s výjimkou jeho dceřiných společností Powszechne Towarzystwo Emerytalne WARTA SA a KBC Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku TINT: neživotní pojištění, životní pojištění, zajištění, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku TINT: neživotní pojištění, životní pojištění, zajištění,

| — | podniku MY: neživotní pojištění, životní pojištění, zajištění, |
| --- | --- |

—

podniku MY: neživotní pojištění, životní pojištění, zajištění,

| — | podniku Warta: neživotní pojištění, životní pojištění, zajištění. |
| --- | --- |

—

podniku Warta: neživotní pojištění, životní pojištění, zajištění.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---