# Eiropas Savienības C 23/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.023.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 23 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 28. janvāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.023.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 23

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 28. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 023/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 023/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 023/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6350 – Siemens/Nem Holding) (
  1
  ) | 10 |
| 2012/C 023/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6403 – Volkswagen/KPI Polska/Skoda Auto Polska/VW Bank Polska/VW Leasing Polska) (
  1
  ) | 10 |
| 2012/C 023/05 | Komisijas paziņojums attiecībā uz pieejamo daudzumu par 2012. gada maija apakšperiodu dažām kvotām, kuras Eiropas Savienība atvērusi produktiem rīsu nozarē | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 023/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2012/C 023/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

6

2012/C 023/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6350 – Siemens/Nem Holding) (
  1
  )

Siemens/Nem Holding

1

10

2012/C 023/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6403 – Volkswagen/KPI Polska/Skoda Auto Polska/VW Bank Polska/VW Leasing Polska) (
  1
  )

Volkswagen/KPI Polska/Skoda Auto Polska/VW Bank Polska/VW Leasing Polska

1

10

2012/C 023/05

Komisijas paziņojums attiecībā uz pieejamo daudzumu par 2012. gada maija apakšperiodu dažām kvotām, kuras Eiropas Savienība atvērusi produktiem rīsu nozarē

11

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 023/06 | Euro maiņas kurss | 12 |
| 2012/C 023/07 | Komisijas Lēmums (2011. gada 28. novembris) par Eiropas Savienības un Monako Firstistes monetārā nolīguma noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā | 13 |
| 2012/C 023/08 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2010. gada 5. novembra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu Lietā COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care – Ziņotājs: Slovākija | 25 |
| 2012/C 023/09 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care | 28 |
| 2012/C 023/10 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2010. gada 17. novembris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care) (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7934)
   (
  1
  ) | 30 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 023/06

Euro maiņas kurss

12

2012/C 023/07

Komisijas Lēmums (2011. gada 28. novembris) par Eiropas Savienības un Monako Firstistes monetārā nolīguma noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā

13

2012/C 023/08

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2010. gada 5. novembra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu Lietā COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care – Ziņotājs: Slovākija

Unilever

Sara Lee Body Care

25

2012/C 023/09

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care

Unilever

Sara Lee Body Care

28

2012/C 023/10

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2010. gada 17. novembris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care) (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7934)
   (
  1
  )

Unilever

Sara Lee Body Care

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7934)

1

30

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 023/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6445 – Eurochem/BASF Antwerp Assets) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 35 |
| 2012/C 023/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6451 – Schneider Electric France/Bouygues Immobilier/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 36 |
| 2012/C 023/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 37 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 023/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6445 – Eurochem/BASF Antwerp Assets) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Eurochem/BASF Antwerp Assets

1

35

2012/C 023/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6451 – Schneider Electric France/Bouygues Immobilier/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Schneider Electric France/Bouygues Immobilier/JV

1

36

2012/C 023/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

IHC/DEME/OceanflORE JV

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 23.5.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32051 (10/N) |
| Dalībvalsts | Latvija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Temporary Framework — Guarantees for development of enterprise competitiveness — amendment to N 506/09 |
| Juridiskais pamats | Cabinet Regulations No 269 ‘Regulations on Guarantees for Development of Enterprise and Cooperative Partnerships which provide Agricultural Services Competitiveness’ |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms LVL 40,6 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 30.10.2010.–31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Latvian Guarantee Agency |
| Tirgonu Str. 11/13; 15 |
| Rīga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

23.5.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32051 (10/N)

Dalībvalsts

Latvija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Temporary Framework — Guarantees for development of enterprise competitiveness — amendment to N 506/09

Juridiskais pamats

Cabinet Regulations No 269 ‘Regulations on Guarantees for Development of Enterprise and Cooperative Partnerships which provide Agricultural Services Competitiveness’

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms LVL 40,6 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

30.10.2010.–31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Latvian Guarantee Agency

Tirgonu Str. 11/13; 15

Rīga, LV-1050

LATVIJA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 7.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33042 (11/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Wielkopolska |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Pomoc na restrukturyzację dla Przedsiębiorstwa Komunikacji Samochodowej w Ostrowie Wielkopolskim Sp. z o.o. |
| Juridiskais pamats | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2 |

Lēmuma pieņemšanas datums

7.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33042 (11/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Wielkopolska

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Pomoc na restrukturyzację dla Przedsiębiorstwa Komunikacji Samochodowej w Ostrowie Wielkopolskim Sp. z o.o.

Juridiskais pamats

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5 |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5

| 3) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców |
| --- | --- |

3)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms PLN 3,65 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

2011.–2012.

Tautsaimniecības nozares

Transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33098 (11/N) |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Staatssteun ten gunste van producenten van audiovisuele werken (VAF Filmfonds en VAF Mediafonds) |
| Juridiskais pamats | 1. | Decreet van 13 april 1999 houdende machtiging van de Vlaamse regering om toe te treden tot en om mee te werken aan de oprichting van de vereniging zonder winstgevend doel Vlaams audiovisueel Fonds. |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33098 (11/N)

Dalībvalsts

Beļģija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Staatssteun ten gunste van producenten van audiovisuele werken (VAF Filmfonds en VAF Mediafonds)

Juridiskais pamats

1.

Decreet van 13 april 1999 houdende machtiging van de Vlaamse regering om toe te treden tot en om mee te werken aan de oprichting van de vereniging zonder winstgevend doel Vlaams audiovisueel Fonds.

| 2. | Decreet van 27 maart 2009 betreffende radio-omroep en televisie. |
| --- | --- |

2.

Decreet van 27 maart 2009 betreffende radio-omroep en televisie.

| 3. | Beheersovereenkomst tussen de Vlaamse Gemeenschap en het Vlaams Audiovisueel Fonds vzw 2011-2013. |
| --- | --- |

3.

Beheersovereenkomst tussen de Vlaamse Gemeenschap en het Vlaams Audiovisueel Fonds vzw 2011-2013.

| 4. | Beheersovereenkomst tussen de Vlaamse Gemeenschap en het Vlaams Audiovisueel Fonds vzw 2011-2013 m.b.t. het Mediafonds. |
| --- | --- |

4.

Beheersovereenkomst tussen de Vlaamse Gemeenschap en het Vlaams Audiovisueel Fonds vzw 2011-2013 m.b.t. het Mediafonds.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

| | Plānotie gada izdevumi EUR 18,97 miljoni |
| --- | --- |

Plānotie gada izdevumi EUR 18,97 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 56,91 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 56,91 miljoni

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

1.1.2011.–31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Vlaamse Overheid — Departement Cultuur Jeugd Sport en Media |
| --- |
| Arenbergstraat 9 |
| 1000 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Vlaamse Overheid — Departement Cultuur Jeugd Sport en Media

Arenbergstraat 9

1000 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.8.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33238 (11/N) |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Friuli Venezia Giulia |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aiuto al salvattagio di FADALTI SpA |
| Juridiskais pamats | Nuova disciplina dell'amministrazione straordinaria delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998 n. 274. D.lgs. 8 luglio 1999 n. 270; decreto legge 23 dicembre 2003 n. 347, conertito nella legge 18 febbraio 2004 n. 39 e ss.mm.; decreto del Ministero dell'Economia e delle Finanze 23 dicembre 2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi mprese in stato di insolvenza, asi sensi dell'art. 101 del D.lvo 270/1999 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana |
| Atbalsta veids | Garantija |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 5 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.8.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33238 (11/N)

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Friuli Venezia Giulia

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aiuto al salvattagio di FADALTI SpA

Juridiskais pamats

Nuova disciplina dell'amministrazione straordinaria delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998 n. 274. D.lgs. 8 luglio 1999 n. 270; decreto legge 23 dicembre 2003 n. 347, conertito nella legge 18 febbraio 2004 n. 39 e ss.mm.; decreto del Ministero dell'Economia e delle Finanze 23 dicembre 2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi mprese in stato di insolvenza, asi sensi dell'art. 101 del D.lvo 270/1999

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšana

Atbalsta veids

Garantija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 5 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 5 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 5 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

8.2011.–2.2012.

Tautsaimniecības nozares

Celtniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Ministerio dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Via Molise 2 |
| 00196 Roma RM |
| ITALIA |

Ministerio dello Sviluppo Economico

Via Molise 2

00196 Roma RM

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.1.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33844 (11/N) |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Prolongation of the Danish export credit financing scheme |
| Juridiskais pamats | Danish Act on Eksport Kredit Fonden |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Ad hoc līgumi |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms DKK 20 000 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 11.1.2012.–31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Kingdom of Denmark |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.1.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33844 (11/N)

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Prolongation of the Danish export credit financing scheme

Juridiskais pamats

Danish Act on Eksport Kredit Fonden

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Ad hoc līgumi

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms DKK 20 000 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

11.1.2012.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Kingdom of Denmark

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/6

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 7.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32834 (11/N) |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Nedsättning av egenavgifter |
| Juridiskais pamats | Lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Mazie un vidējie uzņēmumi |
| Atbalsta veids | Sociālās nodrošināšanas iemaksu samazinājums |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi SEK 1 500 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Neierobežots |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Skatteverket |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

7.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32834 (11/N)

Dalībvalsts

Zviedrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Nedsättning av egenavgifter

Juridiskais pamats

Lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980).

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Mazie un vidējie uzņēmumi

Atbalsta veids

Sociālās nodrošināšanas iemaksu samazinājums

Budžets

Plānotie gada izdevumi SEK 1 500 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Neierobežots

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Skatteverket

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33180 (11/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Program pomocy na usuwanie skutków przyszłych powodzi |
| Juridiskais pamats | Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Dabas katastrofu vai ārkārtas gadījumu izraisītu zaudējumu kompensācija |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija, aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, nodokļu priekšrocības |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi PLN 600 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 20.12.2017. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych, Fundusz Pracy, Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, Zakład Ubezpieczeń Społecznych, starosta, fundusze pożyczkowe |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33180 (11/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Program pomocy na usuwanie skutków przyszłych powodzi

Juridiskais pamats

Ustawa o szczególnych rozwiązaniach związanych z usuwaniem skutków powodzi

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Dabas katastrofu vai ārkārtas gadījumu izraisītu zaudējumu kompensācija

Atbalsta veids

Tiešā dotācija, aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem, nodokļu priekšrocības

Budžets

Plānotie gada izdevumi PLN 600 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 20.12.2017.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Fundusz Gwarantowanych Świadczeń Pracowniczych, Fundusz Pracy, Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych, Zakład Ubezpieczeń Społecznych, starosta, fundusze pożyczkowe

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33433 (11/N) |
| Dalībvalsts | Čehijas Republika |
| Reģions | Vysočina |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Město Bystřice nad Pernštejnem (Centrum zelených vědomostí) |
| Juridiskais pamats | Smlouva o poskytnutí dotace z Regionálního operačního programu NUTS 2 Jihovýchod (XR 4/2008); Usnesení zastupitelstva č. 11/2009 ze dne 8. dubna 2009 o schválení projektového záměru |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Kultūras mantojuma saglabāšana, kultūras veicināšana, mācības |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: CZK 128 616 026 |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | Atpūta, kultūras pasākumi un sports, Izglītība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Regionální rada regionu soudržnosti Jihovýchod |
| Kounicova 13 |
| 602 00 Brno |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33433 (11/N)

Dalībvalsts

Čehijas Republika

Reģions

Vysočina

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Město Bystřice nad Pernštejnem (Centrum zelených vědomostí)

Juridiskais pamats

Smlouva o poskytnutí dotace z Regionálního operačního programu NUTS 2 Jihovýchod (XR 4/2008); Usnesení zastupitelstva č. 11/2009 ze dne 8. dubna 2009 o schválení projektového záměru

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Kultūras mantojuma saglabāšana, kultūras veicināšana, mācības

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: CZK 128 616 026

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports, Izglītība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Regionální rada regionu soudržnosti Jihovýchod

Kounicova 13

602 00 Brno

ČESKÁ REPUBLIKA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 16.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33606 (11/N) |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Refund of Social Security Contributions of Seafarers |
| Juridiskais pamats | S.I No. 204/2006 — Social Welfare (Consolidated Contributions and Insurability) (Refunds) Regulations |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Nozaru attīstība, nodarbinātība |
| Atbalsta veids | Sociālās nodrošināšanas iemaksu samazinājums, nodokļu atlaide |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 0,57 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

16.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.33606 (11/N)

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Refund of Social Security Contributions of Seafarers

Juridiskais pamats

S.I No. 204/2006 — Social Welfare (Consolidated Contributions and Insurability) (Refunds) Regulations

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Nozaru attīstība, nodarbinātība

Atbalsta veids

Sociālās nodrošināšanas iemaksu samazinājums, nodokļu atlaide

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 0,57 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3,42 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3,42 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.1.2011.–31.12.2016.

Tautsaimniecības nozares

Transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Department of Transport, Tourism and Sport |
| --- |
| Maritime Transport Division |
| Leeson Lane |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.dttas.ie |

Department of Transport, Tourism and Sport

Maritime Transport Division

Leeson Lane

Dublin 2

IRELAND

http://www.dttas.ie

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 8.12.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33740 (11/N) |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Prolongation of the ELG Scheme until 30 June 2012 |
| Juridiskais pamats | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008


  The Credit Institutions (Eligible Liabilities Guarantee) Scheme 2009 as amended |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Garantija |
| Budžets | [...] (1) |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2012.–30.6.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Finance |
| Government Buildings |
| Merrion Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

8.12.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33740 (11/N)

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Prolongation of the ELG Scheme until 30 June 2012

Juridiskais pamats

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

The Credit Institutions (Eligible Liabilities Guarantee) Scheme 2009 as amended

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Garantija

Budžets

[...] (1)

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2012.–30.6.2012.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Finance

Government Buildings

Merrion Street

Dublin 2

IRELAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

(1)  Konfidenciāla informācija.

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6350 – Siemens/Nem Holding)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/03

Komisija 2011. gada 28. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6350. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6350. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6403 – Volkswagen/KPI Polska/Skoda Auto Polska/VW Bank Polska/VW Leasing Polska)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/04

Komisija 2011. gada 19. decembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6403. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6403. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/11

---

Komisijas paziņojums attiecībā uz pieejamo daudzumu par 2012. gada maija apakšperiodu dažām kvotām, kuras Eiropas Savienība atvērusi produktiem rīsu nozarē

2012/C 23/05

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1274/2009 atvēra importa tarifa kvotas rīsiem, kuru izcelsme ir aizjūras zemēs un teritorijās (AZT) (1). 2012 janvāra pirmajās septiņās dienās nav saņemts neviens importa licenču pieteikums par kvotām ar kārtas numuru 09.4189 un 09.4190.

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (2) 7. panta 4. punkta otro teikumu daudzumi, par kuriem pieteikumi nav iesniegti, ir jāpievieno nākamajam apakšperiodam.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1274/2009 1. panta 5. punkta otro daļu nākamajā apakšperiodā pieejamos daudzumus paziņo Komisijai līdz attiecīgā apakšperioda pēdējā mēneša 25. dienai.

Attiecīgi, kopējais pieejamais daudzums par 2012. gada maija apakšperiodu atbilstoši kvotām ar kārtas numuriem 09.4189 un 09.4190, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1274/2009, ir noteikts šā paziņojuma pielikumā.

---

(1)  OV L 344, 23.12.2009., 3. lpp.

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

---

PIELIKUMS

Nākamajā apakšperiodā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1274/2009 pieejamie daudzumi

| Izcelsme | Kārtas numurs | Importa licenču pieteikumi, kas iesniegti par 2012. gada janvāra apakšperiodu | Kopējais pieejamais daudzums (kg) par 2012. gada maija apakšperiodu |
| --- | --- | --- | --- |
| Nīderlandes Antiļas un Aruba | 09.4189 | (1) | 16 667 000 |
| Vismazāk attīstītās AZT | 09.4190 | (1) | 6 667 000 |

Izcelsme

Kārtas numurs

Importa licenču pieteikumi, kas iesniegti par 2012. gada janvāra apakšperiodu

Kopējais pieejamais daudzums (kg) par 2012. gada maija apakšperiodu

Nīderlandes Antiļas un Aruba

09.4189

(1)

16 667 000

Vismazāk attīstītās AZT

09.4190

(1)

6 667 000

---

(1)  Šim kvotas apakšperiodam nav noteikts piešķīruma koeficients: Komisijai nav iesniegts neviens licences pieteikums.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 27. janvāris

2012/C 23/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3145 |
| JPY | Japānas jena | 101,18 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4335 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83685 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8966 |
| CHF | Šveices franks | 1,2078 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6450 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,156 |
| HUF | Ungārijas forints | 293,95 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6991 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2207 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3457 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3389 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2326 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3129 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1947 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5949 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6485 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 475,64 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,2035 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,2995 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5698 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 809,33 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9941 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,313 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,7400 |
| THB | Taizemes bāts | 40,920 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2903 |
| MXN | Meksikas peso | 17,0004 |
| INR | Indijas rūpija | 64,9300 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3145

JPY

Japānas jena

101,18

DKK

Dānijas krona

7,4335

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83685

SEK

Zviedrijas krona

8,8966

CHF

Šveices franks

1,2078

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6450

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,156

HUF

Ungārijas forints

293,95

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6991

PLN

Polijas zlots

4,2207

RON

Rumānijas leja

4,3457

TRY

Turcijas lira

2,3389

AUD

Austrālijas dolārs

1,2326

CAD

Kanādas dolārs

1,3129

HKD

Hongkongas dolārs

10,1947

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5949

SGD

Singapūras dolārs

1,6485

KRW

Dienvidkorejas vona

1 475,64

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,2035

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,2995

HRK

Horvātijas kuna

7,5698

IDR

Indonēzijas rūpija

11 809,33

MYR

Malaizijas ringits

3,9941

PHP

Filipīnu peso

56,313

RUB

Krievijas rublis

39,7400

THB

Taizemes bāts

40,920

BRL

Brazīlijas reāls

2,2903

MXN

Meksikas peso

17,0004

INR

Indijas rūpija

64,9300

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/13

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2011. gada 28. novembris)

par Eiropas Savienības un Monako Firstistes monetārā nolīguma noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā

2012/C 23/07

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2011. gada 25. februāra Lēmumu par kārtību atkārtotām sarunām par monetāro nolīgumu starp Francijas Republikas valdību Eiropas Kopienas vārdā un Viņa Augstības Monako prinča valdību (1) un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | 2001. gada 26. decembrī tika noslēgts monetārais nolīgums starp Francijas Republikas valdību Eiropas Kopienas vārdā un Viņa Augstības Monako prinča valdību (2) (turpmāk “nolīgums”). |
| --- | --- |

(1)

2001. gada 26. decembrī tika noslēgts monetārais nolīgums starp Francijas Republikas valdību Eiropas Kopienas vārdā un Viņa Augstības Monako prinča valdību (2) (turpmāk “nolīgums”).

| (2) | Savos 2009. gada 10. februāra secinājumos Padome aicināja Komisiju pārskatīt pašreizējo monetāro nolīgumu darbību un apsvērt monētu emisijas maksimālā apjoma iespējamo palielinājumu. |
| --- | --- |

(2)

Savos 2009. gada 10. februāra secinājumos Padome aicināja Komisiju pārskatīt pašreizējo monetāro nolīgumu darbību un apsvērt monētu emisijas maksimālā apjoma iespējamo palielinājumu.

| (3) | Komisija Paziņojumā par monetāro nolīgumu darbību, kas noslēgti ar Monako firstisti (turpmāk “Monako”), Sanmarino un Vatikānu, secināja, ka nolīgumus to pašreizējā veidā nepieciešams grozīt, ņemot vērā, ka jānodrošina lietpratīgāka pieeja attiecībās starp Savienību un valstīm, kas parakstījušas monetāro nolīgumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija Paziņojumā par monetāro nolīgumu darbību, kas noslēgti ar Monako firstisti (turpmāk “Monako”), Sanmarino un Vatikānu, secināja, ka nolīgumus to pašreizējā veidā nepieciešams grozīt, ņemot vērā, ka jānodrošina lietpratīgāka pieeja attiecībās starp Savienību un valstīm, kas parakstījušas monetāro nolīgumu.

| (4) | Saskaņā ar Padomes 2011. gada 25. februāra Lēmumu un jo īpaši tā 4. pantu par nolīgumu ar Monako norisinājušās sekmīgas atkārtotas sarunas starp Franciju un Komisiju Savienības vārdā. Eiropas Centrālā Banka (ECB) bija pilnībā iesaistīta šajās sarunās un deva piekrišanu jautājumos, kas ir tās kompetencē. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Padomes 2011. gada 25. februāra Lēmumu un jo īpaši tā 4. pantu par nolīgumu ar Monako norisinājušās sekmīgas atkārtotas sarunas starp Franciju un Komisiju Savienības vārdā. Eiropas Centrālā Banka (ECB) bija pilnībā iesaistīta šajās sarunās un deva piekrišanu jautājumos, kas ir tās kompetencē.

| (5) | Komisija iesniedza atkārtotajās sarunās apspriestā nolīguma projektu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) atzinuma sagatavošanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija iesniedza atkārtotajās sarunās apspriestā nolīguma projektu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) atzinuma sagatavošanai.

| (6) | Ne ECB, ne EFK neuzskata, ka nolīgums būtu jāiesniedz Padomei, |
| --- | --- |

(6)

Ne ECB, ne EFK neuzskata, ka nolīgums būtu jāiesniedz Padomei,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti ir apstiprināts.

Nolīguma teksts ir pievienots I pielikumā.

2. pants

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks ekonomikas, monetāro un euro lietu jautājumos ir pilnvarots parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Nolīgums stājas spēkā 2011. gada 1. decembrī. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 28. novembrī.

Briselē, 2011. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Olli REHN

---

(1)  OV L 81, 29.3.2011, 3. lpp.

1

(2)  OV L 142, 31.5.2002., 59. lpp.

2

---

PIELIKUMS

MONETĀRAIS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti

EIROPAS SAVIENĪBA, kuru pārstāv Francijas Republika un Eiropas Komisija,

un

MONAKO FIRSTISTE,

tā kā:

| (1) | 1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 ar euro tika aizstāta to dalībvalstu, tostarp Francijas, valūta, kuras piedalās Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā. |
| --- | --- |

(1)

1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 ar euro tika aizstāta to dalībvalstu, tostarp Francijas, valūta, kuras piedalās Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā.

| (2) | Vēl pirms euro ieviešanas Franciju un Monako Firstisti saistīja divpusējie nolīgumi monetārajā vai banku nozarē, proti, Francijas un Monako 1945. gada 14. aprīļa vienošanās par valūtas maiņas uzraudzību un 1963. gada 18. maija Kaimiņattiecību konvencija. |
| --- | --- |

(2)

Vēl pirms euro ieviešanas Franciju un Monako Firstisti saistīja divpusējie nolīgumi monetārajā vai banku nozarē, proti, Francijas un Monako 1945. gada 14. aprīļa vienošanās par valūtas maiņas uzraudzību un 1963. gada 18. maija Kaimiņattiecību konvencija.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 1998. gada 31. decembra lēmumu (1) Monako Firstistei tika atļauts no 1999. gada 1. janvāra lielot euro kā oficiālo valūtu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 1998. gada 31. decembra lēmumu (1) Monako Firstistei tika atļauts no 1999. gada 1. janvāra lielot euro kā oficiālo valūtu.

| (4) | Eiropas Savienība, kuru pārstāv Francijas Republika sadarbībā ar Komisiju un ECB, noslēdza monetāro nolīgumu ar Monako Firstisti 2001. gada 24. decembrī. Kaimiņattiecību konvencija starp Francijas Republiku un Monako Firstisti attiecīgi tika atjaunināta. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienība, kuru pārstāv Francijas Republika sadarbībā ar Komisiju un ECB, noslēdza monetāro nolīgumu ar Monako Firstisti 2001. gada 24. decembrī. Kaimiņattiecību konvencija starp Francijas Republiku un Monako Firstisti attiecīgi tika atjaunināta.

| (5) | Saskaņā ar šo monetāro nolīgumu Monako Firstistei ir tiesības turpināt izmantot euro kā oficiālo valūtu un piešķirt likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Eiropas Savienības noteikumi, kas uzskaitīti šajā nolīgumā, ir piemērojami Monako Firstistes teritorijā saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar šo monetāro nolīgumu Monako Firstistei ir tiesības turpināt izmantot euro kā oficiālo valūtu un piešķirt likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Eiropas Savienības noteikumi, kas uzskaitīti šajā nolīgumā, ir piemērojami Monako Firstistes teritorijā saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

| (6) | Monako Firstistei jānodrošina, lai Kopienas noteikumi, kuri attiecas uz euro monētām un banknotēm, tiktu piemēroti tās teritorijā; šīs monētas un banknotes ir pienācīgi jāaizsargā pret viltošanu; ir svarīgi, lai Monako Firstiste veiktu visus pasākumus, kas nepieciešami naudas viltošanas apkarošanai un sadarbībai ar Komisiju, ECB, Franciju un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) šajā jomā. |
| --- | --- |

(6)

Monako Firstistei jānodrošina, lai Kopienas noteikumi, kuri attiecas uz euro monētām un banknotēm, tiktu piemēroti tās teritorijā; šīs monētas un banknotes ir pienācīgi jāaizsargā pret viltošanu; ir svarīgi, lai Monako Firstiste veiktu visus pasākumus, kas nepieciešami naudas viltošanas apkarošanai un sadarbībai ar Komisiju, ECB, Franciju un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) šajā jomā.

| (7) | Šis monetārais nolīgums nevar piešķirt Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Eiropas Savienībā. Šis nolīgums nevar piešķirt Eiropas Savienības teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Monako Firstistē. |
| --- | --- |

(7)

Šis monetārais nolīgums nevar piešķirt Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Eiropas Savienībā. Šis nolīgums nevar piešķirt Eiropas Savienības teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Monako Firstistē.

| (8) | Šajā monetārajā nolīgumā ECB un valstu centrālajām bankām nav paredzēts pienākums iekļaut Monako Firstistes finanšu instrumentus to vērtspapīru sarakstā(-os), kurus var izmantot Eurosistēmas Centrālo banku monetārās politikas operācijās. |
| --- | --- |

(8)

Šajā monetārajā nolīgumā ECB un valstu centrālajām bankām nav paredzēts pienākums iekļaut Monako Firstistes finanšu instrumentus to vērtspapīru sarakstā(-os), kurus var izmantot Eurosistēmas Centrālo banku monetārās politikas operācijās.

| (9) | Monako Firstistes teritorijā darbojas pārvaldības sabiedrības, kuras veic pārvaldību trešo personu uzdevumā vai pārsūta rīkojumus saistībā ar pakalpojumiem, kurus reglamentē tikai un vienīgi Monako likumi, neskarot 11. panta 6. punktā minētos pienākumus. Šīm sabiedrībām nav paredzēta piekļuve maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmām. |
| --- | --- |

(9)

Monako Firstistes teritorijā darbojas pārvaldības sabiedrības, kuras veic pārvaldību trešo personu uzdevumā vai pārsūta rīkojumus saistībā ar pakalpojumiem, kurus reglamentē tikai un vienīgi Monako likumi, neskarot 11. panta 6. punktā minētos pienākumus. Šīm sabiedrībām nav paredzēta piekļuve maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmām.

| (10) | Turpinot vēsturiskos sakarus, kas pastāv starp Franciju un Monako Firstisti, kā arī 2001. gada 24. decembra monetārā nolīguma principu ievērošanu, Eiropas Savienība un Monako Firstiste apņemas sadarboties godprātīgi, lai nodrošinātu šā nolīguma efektīvu ieviešanu pilnā mērā. |
| --- | --- |

(10)

Turpinot vēsturiskos sakarus, kas pastāv starp Franciju un Monako Firstisti, kā arī 2001. gada 24. decembra monetārā nolīguma principu ievērošanu, Eiropas Savienība un Monako Firstiste apņemas sadarboties godprātīgi, lai nodrošinātu šā nolīguma efektīvu ieviešanu pilnā mērā.

| (11) | Ir izveidota apvienotā komiteja, kuras darbā piedalās Monako Firstistes, Francijas Republikas, Eiropas Komisijas un ECB pārstāvji, lai izvērtētu šā nolīguma piemērošanu, saskaņā ar 3. panta nosacījumiem noteiktu monētu emisijas maksimālo gada apjomu, izvērtētu to monētu minimuma proporciju, kas jāievieš pēc nominālvērtības, kā arī lai izvērtētu pasākumus, ko Monako Firstiste veikusi saistībā ar attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir izveidota apvienotā komiteja, kuras darbā piedalās Monako Firstistes, Francijas Republikas, Eiropas Komisijas un ECB pārstāvji, lai izvērtētu šā nolīguma piemērošanu, saskaņā ar 3. panta nosacījumiem noteiktu monētu emisijas maksimālo gada apjomu, izvērtētu to monētu minimuma proporciju, kas jāievieš pēc nominālvērtības, kā arī lai izvērtētu pasākumus, ko Monako Firstiste veikusi saistībā ar attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu īstenošanu.

| (12) | Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir izšķirt strīdus, kuri var izcelties par kāda šajā nolīgumā paredzēta pienākuma neizpildīšanu vai noteikuma neievērošanu un kuros konstatēts, ka puses iepriekš nav varējušas vienoties, |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir izšķirt strīdus, kuri var izcelties par kāda šajā nolīgumā paredzēta pienākuma neizpildīšanu vai noteikuma neievērošanu un kuros konstatēts, ka puses iepriekš nav varējušas vienoties,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1103/97 un Regulu (EK) Nr. 974/98 Monako Firstistei ir tiesības izmantot euro kā savu oficiālo valūtu. Monako Firstiste piešķir euro banknotēm un monētām likumīga maksāšanas līdzekļa statusu.

2. pants

Monako Firstiste neemitē nedz banknotes, nedz monētas, ja vien emisijas nosacījumi nav tikuši noteikti, vienojoties ar Eiropas Savienību. Nosacījumi par euro monētu emisiju no 2011. gada 1. janvāra ir izklāstīti turpmākajos pantos.

3. pants

1.   Monako Firstistes emitēto euro monētu maksimālo gada apjomu (vērtības izteiksmē) veido:

| | fiksētā daļa, kuras sākotnējais apmērs 2011. gadam ir EUR 2 340 000; |
| --- | --- |

fiksētā daļa, kuras sākotnējais apmērs 2011. gadam ir EUR 2 340 000;

| | mainīgā daļa (vērtības izteiksmē), kuru aprēķina, vidējo monētu emisijas apjomu uz vienu Francijas Republikas iedzīvotāju n-1 gadā reizinot ar Monako Firstistes iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

mainīgā daļa (vērtības izteiksmē), kuru aprēķina, vidējo monētu emisijas apjomu uz vienu Francijas Republikas iedzīvotāju n-1 gadā reizinot ar Monako Firstistes iedzīvotāju skaitu.

Apvienotā komiteja katru gadu var pārskatīt fiksēto daļu, ņemot vērā gan inflāciju – pamatojoties uz Francijas saskaņoto patēriņa cenu indeksu n-1 gadā –, gan iespējamās būtiskās tendences, kas var ietekmēt kolekcionāriem paredzēto euro monētu tirgu.

2.   Turklāt Monako Firstiste var emitēt īpašu piemiņas monētu un/vai kolekcionāriem paredzētas monētas par godu svarīgiem Monako Firstistes notikumiem. Ja īpašās emisijas rezultātā tiek pārsniegts 1. punktā noteiktais maksimālais apjoms, šīs emisijas vērtība jāņem vērā tad, kad tiek izmantots iepriekšējā gada maksimālā apjoma atlikums, un/vai jāatskaita no turpmākā gada maksimālā apjoma.

4. pants

1.   Monako Firstistes emitētās euro monētas ir identiskas monētām, ko emitē Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras ir ieviesušas euro, tiktāl, ciktāl tas attiecas uz nominālvērtību, likumīga maksāšanas līdzekļa statusu, tehniskajām īpašībām, vienādās puses mākslinieciskajām īpašībām un valsts puses kopīgajām mākslinieciskajām īpašībām.

2.   Monako Firstiste iepriekš nosūta savu euro monētu valsts puses paraugus Komisijai, kas pārbauda to atbilstību Eiropas Savienības noteikumiem.

5. pants

Atbilstīgi Francijas un Monako Firstistes 1963. gada 18. maija Kaimiņattiecību konvencijas 18. pantam Francija ļauj Monako Firstistei izmantot monētu kalšanai Parīzes Naudas kaltuvi.

6. pants

1.   Monako Firstistes emitēto euro monētu daudzumu pieskaita Francijas emitēto monētu daudzumam, lai saņemtu Eiropas Centrālās bankas apstiprinājumu par Francijas kopējo emisijas apmēru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 128. panta 2. punktu.

2.   Katru gadu vēlākais 1. septembrī Monako Firstiste paziņo Francijas Republikai euro monētu daudzumu un nominālvērtību, ko tā plāno emitēt nākamajā gadā. Turklāt Monako Firstiste paziņo Komisijai nosacījumus, kas ir paredzēti tās monētu emisijai.

3.   Attiecībā uz 2011. gadu Monako Firstiste 2. punktā minēto informāciju paziņo tad, kad tiek parakstīts minētais nolīgums.

4.   Neskarot kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju, Monako Firstiste laiž apgrozībā ar nominālvērtību vismaz 80 % no ikgadēja emitēto euro monētu apjoma. Ik pēc 5 gadiem apvienotā komiteja izvērtē to monētu minimuma proporciju, kas jāievieš pēc nominālvērtības, un var nolemt to grozīt.

7. pants

1.   Monako Firstiste var emitēt kolekcionāriem paredzētas euro monētas. Šādas monētas ir iekļautas 3. pantā paredzētajā maksimālajā gada apjomā. Monako Firstiste emitē kolekcionāriem paredzētās euro monētas atbilstīgi ES pamatnostādnēm par kolekcionāriem paredzētajām monētām – šajās pamatnostādnēs ir noteikts, ka ir jāpieņem konkrētas tehniskas īpašības, mākslinieciskas īpašības un denominācijas, lai kolekcionāriem paredzētās euro monētas varētu atšķirt no apgrozībai paredzētajām monētām.

2.   Kolekcionāriem paredzētās monētas, ko emitējusi Monako Firstiste, nav likumīgs maksāšanas līdzeklis Eiropas Savienībā.

8. pants

Monako Firstiste veic visus pasākumus, kas nepieciešami naudas viltošanas apkarošanai un sadarbībai ar Komisiju, ECB, Franciju un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) šajā jomā.

9. pants

Monako Firstiste apņemas:

| a) | piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus, kas uzskaitīti 11. panta 2. punkta darbības jomā iekļautajā A pielikumā un ko Francija piemēro tieši, vai arī noteikumus, ko Francija pieņēmusi, lai transponētu minētos tiesību aktus un noteikumus, atbilstīgi 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā noteiktajai kārtībai; |
| --- | --- |

a)

piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus, kas uzskaitīti 11. panta 2. punkta darbības jomā iekļautajā A pielikumā un ko Francija piemēro tieši, vai arī noteikumus, ko Francija pieņēmusi, lai transponētu minētos tiesību aktus un noteikumus, atbilstīgi 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā noteiktajai kārtībai;

| b) | pieņemt tiesību aktus un noteikumus, kas ir līdzvērtīgi B pielikumā uzskaitītajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un noteikumiem, ko dalībvalstis piemēro tieši vai transponē savos tiesību aktos, atbilstīgi 11. panta 4. punktā, 11. panta 5. punktā un 11. panta 6. punktā noteiktajai kārtībai šādās jomās:






  — | banku un finanšu tiesības, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana 11. pantā minētajās jomās un atbilstīgi minētajā pantā noteiktajai kārtībaì, |
| --- | --- | --- |

b)

pieņemt tiesību aktus un noteikumus, kas ir līdzvērtīgi B pielikumā uzskaitītajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un noteikumiem, ko dalībvalstis piemēro tieši vai transponē savos tiesību aktos, atbilstīgi 11. panta 4. punktā, 11. panta 5. punktā un 11. panta 6. punktā noteiktajai kārtībai šādās jomās:

—

banku un finanšu tiesības, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana 11. pantā minētajās jomās un atbilstīgi minētajā pantā noteiktajai kārtībaì,

| — | krāpšanas un skaidras un neskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršana; |
| --- | --- |

—

krāpšanas un skaidras un neskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršana;

| c) | savā teritorijā tieši piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus attiecībā uz euro banknotēm un monētām, kā arī pasākumus, kas vajadzīgi euro kā vienīgās valūtas izmantošanai un kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 133. pantu, izņemot gadījumus, kuriem šajā nolīgumā ir paredzēts cits noteikums. Komisija ar apvienotās komitejas starpniecību dara zināmu Monako Firstistes iestādēm attiecīgo tiesību aktu un noteikumu sarakstu. |
| --- | --- |

c)

savā teritorijā tieši piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus attiecībā uz euro banknotēm un monētām, kā arī pasākumus, kas vajadzīgi euro kā vienīgās valūtas izmantošanai un kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 133. pantu, izņemot gadījumus, kuriem šajā nolīgumā ir paredzēts cits noteikums. Komisija ar apvienotās komitejas starpniecību dara zināmu Monako Firstistes iestādēm attiecīgo tiesību aktu un noteikumu sarakstu.

10. pants

1.   Saskaņā ar 11. pantā paredzētajiem nosacījumiem kredītiestādēm un vajadzības gadījumā citām finanšu iestādēm, kurām ir atļauja darboties Monako Firstistes teritorijā, var būt piekļuve starpbanku norēķiniem un maksājumiem un vērtspapīru norēķinu sistēmai Eiropas Savienībā, ievērojot to pašu kārtību, kādu ievēro Francijas teritorijā esošās kredītiestādes un vajadzības gadījumā citas finanšu iestādes, ja vien tās izpilda attiecīgos piekļuves nosacījumus.

2.   Saskaņā ar 11. pantā paredzētajiem nosacījumiem Francijas banka uzliek Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un vajadzības gadījumā citām finanšu iestādēm par pienākumu pildīt tos pašus ECB paredzētos ieviešanas noteikumus attiecībā uz monetārās politikas instrumentiem un procedūrām, kurus pilda Francijas teritorijā esošās kredītiestādes un vajadzības gadījumā citas finanšu iestādes.

11. pants

1.   Tiesību akti, ko pieņēmusi Padome, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta ceturto daļu saistībā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtu (turpmāk “Statūti”) 5.4. pantu, vai 19.1. pantu, vai 34.3. pantu, tiesību akti, ko pieņēmusi ECB, piemērojot iepriekšminētos Padomes tiesību aktus vai Statūtu 5., 16., 18., 19., 20., 22. vai 34.3. pantu, vai tiesību akti, ko ECB pieņemto tiesību aktu ieviešanai pieņēmusi Francijas banka, ir piemērojami Monako Firstistes teritorijā. Tas attiecas arī uz minēto aktu varbūtējiem grozījumiem.

2.   Monako Firstiste piemēro noteikumus, ko Francija pieņēmusi, lai transponētu A pielikumā minētos Savienības tiesību aktus attiecībā uz kredītiestāžu darbību un uzraudzību, kā arī attiecībā uz sistemātisko risku novēršanu maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmās. Šajā nolūkā Monako Firstiste piemēro, pirmkārt, Francijas Monetārā un finanšu kodeksa noteikumus attiecībā uz kredītiestāžu darbību un uzraudzību, kā arī normatīvos aktus, kas pieņemti piemērošanai saskaņā ar Francijas un Monako Firstistes 1945. gada 14. aprīļa Konvenciju attiecībā uz valūtas maiņas uzraudzību un saskaņā ar to 1963. gada 18. maija, 2001. gada 10. maija, 2005. gada 8. novembra un 2010. gada 20. oktobra skaidrojošo vēstuļu apmaiņu starp Francijas Republiku un Viņa Augstības Monako prinča valdību, kuras attiecas uz banku darbības regulējumu, un, otrkārt, Francijas Monetārā un finanšu kodeksa noteikumus attiecībā uz sistemātisko risku novēršanu maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmās.

3.   Komisija grozīs A pielikuma sarakstu ikreiz, kad tiks grozīti attiecīgie akti un kad Eiropas Savienība pieņems jaunu aktu, ņemot vērā tiesību aktu spēkā stāšanās un transponēšanas datumu. Monako Firstistē A pielikumā uzskaitītie tiesību akti un noteikumi ir piemērojami no datuma, kad tos iekļauj Francijas likumos atbilstīgi 2. punktā minētajiem noteikumiem. Ikreiz, kad tiek izdarīts grozījums, atjaunināto sarakstu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ESOV).

4.   Monako Firstiste pieņem līdzvērtīgus pasākumus tiem, kādus ir pieņēmušas dalībvalstis, piemērojot Savienības aktus, kas vajadzīgi šā nolīguma ieviešanai un kas minēti B pielikumā. Apvienotā komiteja, kas minēta 13. pantā, atbilstīgi kārtībai, kādu tā nosaka pati, izvērtē to Monako un dalībvalstu pasākumu līdzvērtīgumu, kas pieņemti, piemērojot iepriekšminētos Savienības aktus.

5.   Neskarot šā panta 9. punktā paredzēto procedūru, B pielikumā minēto sarakstu groza ar apvienotās komitejas lēmumu. Šajā nolūkā, līdzko Komisija ir pieņēmusi jaunu tiesību aktu jomā, kas attiecas uz šo nolīgumu, un uzskata, ka šis tiesību akts jāiekļauj B pielikuma sarakstā, tā par to informē Monako Firstisti. Monako Firstiste saņem dokumentu kopijas, ko dažādos likumdošanas procedūras posmos sagatavojušas Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Grozīto B pielikumu Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ESOV).

Apvienotā komiteja lemj arī par attiecīgu un samērīgu termiņu, līdz kuram Monako Firstiste īsteno B pielikumam pievienotos jaunos tiesību aktus un noteikumus.

6.   Monako Firstiste pieņem pasākumus, kuru ietekme ir līdzvērtīga B pielikumā minētajām Eiropas Savienības direktīvām attiecībā uz nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu atbilstīgi ieteikumiem, ko jautājumā par nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu ir izteikusi Finanšu darījumu darba grupa (FATF). Par to Eiropas Savienības regulu iekļaušanu B sarakstā, kuras attiecas uz nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu, apvienotā komiteja lemj, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi. Monako Firstistes un dalībvalstu finansiālās izmeklēšanas vienības turpina aktīvu sadarbību nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanā.

7.   Iepriekšējos punktos minēto tiesību aktu neievērošanas gadījumos Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un vajadzības gadījumā citām finanšu iestādēm, kā arī citām ziņotājiestādēm piemēro attiecīgās sankcijas un disciplinārās procedūras. Monako Firstiste nodrošina kompetento iestāžu uzlikto sankciju izpildīšanu atbilstīgi šā panta noteikumiem.

8.   Šā panta 1. punktā minētie tiesību akti, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ESOV), Monako Firstistē stājas spēkā tajā pašā datumā, kad tie stājas spēkā Eiropas Savienībā, un tiesību akti, kas publicēti Francijas Republikas Oficiālajā Vēstnesī (FROV), Monako Firstistē stājas spēkā tajā pašā datumā, kad tie stājas spēkā Francijā. Šā panta 1. punktā minētie vispārēji piemērojamie tiesību akti, kas nav publicēti ESOV vai FROV, stājas spēkā datumā, kad tos nosūta Monako iestādēm. Šā panta 1. punktā minētos individuāli piemērojamos tiesību aktus piemēro no datuma, kad par tiem paziņo adresātam.

9.   Pirms atļaujas piešķiršanas ieguldījumu sabiedrībām, ko vēlas nodibināt Monako Firstistes teritorijā ar mērķi tajā sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kas nav pārvaldība trešo personu uzdevumā un rīkojumu pārsūtīšana, un neskarot šā panta 6. punktā minētos pienākumus, Monako Firstiste apņemas pieņemt pasākumus, kuru ietekme ir līdzvērtīga tiem spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē šos pakalpojumus. Atkāpjoties no šā panta 5. punktā paredzētās procedūras, Komisija šos tiesību aktus iekļauj B pielikumā.

12. pants

1.   Eiropas Savienības Tiesai ir ekskluzīva kompetence izšķirt ikvienu strīdu starp pusēm, kas var izcelties par kāda šajā nolīgumā paredzēta pienākuma neizpildīšanu vai noteikuma neievērošanu un ko nav varējusi atrisināt apvienotā komiteja. Puses apņemas darīt visu iespējamo, lai atrisinātu strīdu izlīguma ceļā apvienotajā komitejā.

2.   Ja šajā līmenī netiek panākts izlīgums, Eiropas Savienība, kas rīkojas atbilstīgi Komisijas ieteikumam pēc apspriešanās ar Franciju un ECB jautājumos, kas ietilpst tās kompetences jomā, vai Monako Firstiste var celt prasību Tiesā, ja apvienotās komitejas veiktās iepriekšējās pārbaudes rezultātā tiek konstatēts, ka otra puse nav izpildījusi kādu no šajā nolīgumā paredzētajiem pienākumiem vai nav ievērojusi kādu no šajā nolīgumā paredzētajiem noteikumiem. Tiesas spriedums pusēm ir saistošs, un tās veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Tiesas sprieduma prasības spriedumā noliktajā laikposmā.

3.   Ja Eiropas Savienība vai Monako Firstiste neveic nepieciešamos pasākumus, lai noliktajā laikposmā izpildītu sprieduma prasības, otra puse var nolīgumu nekavējoties izbeigt.

4.   Visi jautājumi attiecībā uz to Eiropas Savienības iestāžu vai struktūru lēmumu spēkā esību, kas pieņemti, piemērojot šo nolīgumu, ir Eiropas Savienības Tiesas ekskluzīvajā kompetencē. Jo īpaši ikviena fiziska vai juridiska persona, kas reģistrēta Monako Firstistes teritorijā, var izmantot pārsūdzības tiesības, kas paredzētas Francijas teritorijā reģistrētām fiziskām un juridiskām personām attiecībā uz tai adresētiem tiesību aktiem neatkarīgi no to veida vai rakstura.

13. pants

1.   Apvienotās komitejas sastāvā ir Monako Firstistes un Eiropas Savienības pārstāvji. Apvienotā komiteja apmainās ar viedokļiem un informāciju un pieņem lēmumus, kas minēti 3., 6. un 11. pantā. Tā izskata Monako Firstistes veiktos pasākumus un cenšas atrisināt domstarpības, kas var rasties par šā nolīguma piemērošanu. Apvienotā komiteja pieņem savu iekšējo reglamentu.

2.   Eiropas Savienības delegācijas sastāvā ir Francijas Republikas kā delegācijas vadītājas pārstāvji, kā arī Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas pārstāvji. Eiropas Savienības delegācija pieņem noteikumus un kārtību vienprātīgi.

3.   Monako Firstistes delegācijas sastāvā ir Valsts ministra norīkotie pārstāvji, delegāciju vada valdības padomnieks finanšu un ekonomikas jautājumos vai tā pārstāvis.

4.   Apvienotā komiteja sapulcējas vismaz vienreiz gadā, kā arī ikreiz, kad kāds no tās locekļiem to uzskata par nepieciešamu, lai komiteja varētu izpildīt uzdevumus, ko tai nosaka šis nolīgums, un jo īpaši ņemot vērā Eiropas, Francijas un Monako tiesību aktu attīstību. Par priekšsēdētāju katru gadu rotācijas kārtībā izvēlas Eiropas Savienības delegācijas vadītāju vai Monako Firstistes delegācijas vadītāju. Apvienotā komiteja lēmumus pieņem ar pārstāvēto pušu vienprātīgu balsojumu.

5.   Komitejas sekretariāta sastāvā ir divas personas – vienu ieceļ Monako Firstistes delegācijas vadītājs, otru ieceļ Eiropas Savienības delegācijas vadītājs. Sekretariāts arī piedalās komitejas sanāksmēs.

14. pants

Ikviena puse var izbeigt šo nolīgumu, brīdinot par to vienu gadu iepriekš.

15. pants

Šis nolīgums ir sagatavots franču valodā un vajadzības gadījumā var būt iztulkots arī citās Eiropas Savienības valodās. Tomēr autentisks ir tikai teksts franču valodā.

16. pants

Šis nolīgums stājas spēkā 2011. gada 1. decembrī.

17. pants

2001. gada 24. decembra monetārais nolīgums tiek atcelts datumā, kad stājas spēkā šis nolīgums. Atsauces uz 2001. gada 24. decembra monetāro nolīgumu ir uzskatāmas par atsaucēm uz šo nolīgumu.

Nolīgums noslēgts Briselē 2011. gada 29. novembrī 3 oriģināleksemplāros franču valodā.

Eiropas Savienības vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Olli REHN

Francijas Republikas ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrs

François BAROIN

Monako Firstistes vārdā –

valsts ministrs

Michel ROGER

A PIELIKUMS

Tiesību akti banku un finanšu jomā

Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem – attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro kredītiestādēm, OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem, OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK, OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/46/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem, OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.

Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/117/EEK par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī, OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) – attiecībā uz kredītiestādēm paredzētajiem noteikumiem, OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/23/EK, ar ko Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām, OV L 76, 19.3.2008., 54. lpp.;

Komisijas 2009. gada 7. aprīļa Direktīvu 2009/27/EK, ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/49/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem, OV L 94, 8.4.2009., 97. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību, OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi, OV L 329, 14.12.2010., 3. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām, OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām, OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru, OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīvu 2009/14/EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu, OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīva 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās, OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām, OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām, OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) – izņemot III un IV sadaļu, OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Komisijas 2007. gada 27. marta Direktīvu 2007/18/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu iekļaušanu tās piemērošanas darbības jomā vai izslēgšanu no tās un riska darījumiem ar daudzpusējām attīstības bankām, OV L 87, 28.3.2007., 9. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē, OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK, OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp. – attiecībā uz Direktīvas 2007/64/EK I un II sadaļas noteikumiem;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/24/EK, ar ko Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām, OV L 81, 20.3.2008., 38. lpp.;

Komisijas 2009. gada 27. jūlija Direktīvu 2009/83/EK, ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem, OV L 196, 28.7.2009., 14. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu, OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp. – izņemot Direktīvas 2009/110/EK III sadaļu;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību, OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.;

Komisijas 2010. gada 9. marta Direktīvu 2010/16/ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz konkrētas iestādes izslēgšanu no piemērošanas jomas, OV L 60, 10.3.2010., 15. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi, OV L 329, 14.12.2010., 3. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām, OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju, OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīva 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem, OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām, OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīva 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK, OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru, OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/25/EK, ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām, OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām, OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK – attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro kredītiestādēm, un izņemot 15., 31.–33. pantu un III sadaļu, OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

Labojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004.), OV L 45, 16.2.2005., 18. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/31/EK, ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.);

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/10/EK, ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām, OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām, OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.

un kurā papildinājumi izdarīti ar:

Komisijas 2006. gada 10. augusta Regulu (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem, OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.;

Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem, OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu, OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp. – izņemot Direktīvas 2009/110/EK III sadaļu.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK: attiecībā uz Direktīvas 2007/64/EK I un II sadaļu, OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

Labojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007.), OV L 187, 18.7.2009., 5. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību, OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK, OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

B PIELIKUMS

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.),

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK, OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.: attiecībā uz Direktīvas 2007/64/EK I un II sadaļas noteikumiem;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/20/EK, ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām, OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu, OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp. – izņemot Direktīvas 2009/110/EK III sadaļu;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām, OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.,

kurā papildinājumi izdarīti ar:

Komisijas 2006. gada 1. augusta Direktīvu 2006/70/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz “politiski ietekmējamas personas” definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos, OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju, OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās, OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.

Krāpšanas un viltošanas novēršana

Padomes 2001. gada 28. maija Pamatlēmums 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem, OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.

Padomes 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām, OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 46/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām, OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.

Padomes 2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu, OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2009, ar ko groza Regulu Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu, OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.

Padomes 2000. gada 29. maija Pamatlēmums 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu, OV L 140, 14.6.2000., 1. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2001. gada 6. decembra Pamatlēmumu 2001/888/TI, ar ko groza Pamatlēmumu 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu, OV L 329, 14.12.2001., 3. lpp.

Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/887/TI par euro aizsardzību pret viltošanu, OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.

Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmums 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmums 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu), OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp.,

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2006. gada 30. janvāra Lēmumu 2006/75/EK, ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu), OV L 36, 8.2.2006., 40. lpp.;

Padomes 2006. gada 20. novembra Lēmumu 2006/849/EK, ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu), OV L 330, 28.11.2006., 28. lpp.

Tiesību akti banku un finanšu jomā

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām, OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.

---

(1)  OV L 30, 4.2.1999., 31. lpp.

1

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/25

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2010. gada 5. novembra sanāksmē par pagaidu lēmuma projektu Lietā COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care

Ziņotājs: Slovākija

2012/C 23/08

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Kopienas mērogs Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Kopienas mērogs Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 nozīmē.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanas nolūkā konkrēto produktu tirgu definīcijas ir šādas:






  a) | atsevišķi vīriešu dezodorantu un sieviešu dezodorantu tirgi; |
| --- | --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanas nolūkā konkrēto produktu tirgu definīcijas ir šādas:

a)

atsevišķi vīriešu dezodorantu un sieviešu dezodorantu tirgi;

| b) | vannas un dušas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp vannas līdzekļiem un dušas līdzekļiem, kā arī nošķīrums starp sievietēm un vīriešiem paredzētiem dušas līdzekļiem šajā lietā nav vajadzīgs; |
| --- | --- |

b)

vannas un dušas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp vannas līdzekļiem un dušas līdzekļiem, kā arī nošķīrums starp sievietēm un vīriešiem paredzētiem dušas līdzekļiem šajā lietā nav vajadzīgs;

| c) | ziepju tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp šķidrajām un cietajām ziepēm šajā lietā nav vajadzīgs; |
| --- | --- |

c)

ziepju tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp šķidrajām un cietajām ziepēm šajā lietā nav vajadzīgs;

| d) | ādas kopšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp sejas, roku un ķermeņa kopšanas līdzekļiem šajā lietā nav vajadzīgs; |
| --- | --- |

d)

ādas kopšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp sejas, roku un ķermeņa kopšanas līdzekļiem šajā lietā nav vajadzīgs;

| e) | mazgāšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju; |
| --- | --- |

e)

mazgāšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju;

| f) | auduma mīkstināšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju; |
| --- | --- |

f)

auduma mīkstināšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju;

| g) | skūšanās līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju; |
| --- | --- |

g)

skūšanās līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju;

| h) | zobu pastas tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju; |
| --- | --- |

h)

zobu pastas tirgus; šeit ir minams, ka nav nepieciešams šajā lietā izstrādāt produktu tirgus precīzu definīciju;

| i) | matu kopšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp šampūniem, matu balzāmiem/ārstēšanas līdzekļiem un matu veidošanas līdzekļiem šajā lietā nav vajadzīgs; |
| --- | --- |

i)

matu kopšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka papildu nošķīrums starp šampūniem, matu balzāmiem/ārstēšanas līdzekļiem un matu veidošanas līdzekļiem šajā lietā nav vajadzīgs;

| j) | mājsaimniecībā lietojamo tīrīšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka šajā lietā nav nepieciešama precīza produktu tirgus definīcija, tostarp nav jāveic dažādiem mērķiem paredzētu tīrīšanas līdzekļu segmentācija. |
| --- | --- |

j)

mājsaimniecībā lietojamo tīrīšanas līdzekļu tirgus; šeit ir minams, ka šajā lietā nav nepieciešama precīza produktu tirgus definīcija, tostarp nav jāveic dažādiem mērķiem paredzētu tīrīšanas līdzekļu segmentācija.

| 4. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanas nolūkā konkrēto ģeogrāfisko tirgu definīcijām ir valsts mērogs visu pārbaudīto tirgu gadījumā. |
| --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanas nolūkā konkrēto ģeogrāfisko tirgu definīcijām ir valsts mērogs visu pārbaudīto tirgu gadījumā.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:






  a) | sieviešu dezodoranti Beļģijā; |
| --- | --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:

a)

sieviešu dezodoranti Beļģijā;

| b) | sieviešu dezodoranti Dānijā; |
| --- | --- |

b)

sieviešu dezodoranti Dānijā;

| c) | sieviešu dezodoranti Īrijā; |
| --- | --- |

c)

sieviešu dezodoranti Īrijā;

| d) | sieviešu dezodoranti Nīderlandē; |
| --- | --- |

d)

sieviešu dezodoranti Nīderlandē;

| e) | sieviešu dezodoranti Portugālē; |
| --- | --- |

e)

sieviešu dezodoranti Portugālē;

| f) | sieviešu dezodoranti Spānijā; |
| --- | --- |

f)

sieviešu dezodoranti Spānijā;

| g) | vīriešu dezodoranti Spānijā; |
| --- | --- |

g)

vīriešu dezodoranti Spānijā;

| h) | sieviešu dezodoranti Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

h)

sieviešu dezodoranti Apvienotajā Karalistē.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:






  a) | visi vīriešu un sieviešu dezodorantu tirgi, kas nav iepriekš minēti 5. punktā; |
| --- | --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija, visticamāk, būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:

a)

visi vīriešu un sieviešu dezodorantu tirgi, kas nav iepriekš minēti 5. punktā;

| b) | visi vannas un dušas līdzekļu tirgi; |
| --- | --- |

b)

visi vannas un dušas līdzekļu tirgi;

| c) | visi ziepju tirgi; |
| --- | --- |

c)

visi ziepju tirgi;

| d) | visi ādas kopšanas līdzekļu tirgi; |
| --- | --- |

d)

visi ādas kopšanas līdzekļu tirgi;

| e) | visi mazgāšanas līdzekļu tirgi; |
| --- | --- |

e)

visi mazgāšanas līdzekļu tirgi;

| f) | visi auduma mīkstināšanas līdzekļu tirgi; |
| --- | --- |

f)

visi auduma mīkstināšanas līdzekļu tirgi;

| g) | visi skūšanās līdzekļu tirgi; |
| --- | --- |

g)

visi skūšanās līdzekļu tirgi;

| h) | visi zobu pastas tirgi; |
| --- | --- |

h)

visi zobu pastas tirgi;

| i) | visi matu kopšanas līdzekļu tirgi; |
| --- | --- |

i)

visi matu kopšanas līdzekļu tirgi;

| j) | visi mājsaimniecībā lietojamu tīrīšanas līdzekļu tirgi. |
| --- | --- |

j)

visi mājsaimniecībā lietojamu tīrīšanas līdzekļu tirgi.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu būtiskos kaitējumus konkurencei šādos tirgos:






  a) | sieviešu dezodoranti Beļģijā; |
| --- | --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu būtiskos kaitējumus konkurencei šādos tirgos:

a)

sieviešu dezodoranti Beļģijā;

| b) | sieviešu dezodoranti Dānijā; |
| --- | --- |

b)

sieviešu dezodoranti Dānijā;

| c) | sieviešu dezodoranti Īrijā; |
| --- | --- |

c)

sieviešu dezodoranti Īrijā;

| d) | sieviešu dezodoranti Nīderlandē; |
| --- | --- |

d)

sieviešu dezodoranti Nīderlandē;

| e) | sieviešu dezodoranti Portugālē; |
| --- | --- |

e)

sieviešu dezodoranti Portugālē;

| f) | sieviešu dezodoranti Spānijā; |
| --- | --- |

f)

sieviešu dezodoranti Spānijā;

| g) | vīriešu dezodoranti Spānijā; |
| --- | --- |

g)

vīriešu dezodoranti Spānijā;

| h) | sieviešu dezodoranti Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

h)

sieviešu dezodoranti Apvienotajā Karalistē.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, pilnībā izpildot pušu ierosinātās saistības un apsverot saistības kopumā, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitē efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, pilnībā izpildot pušu ierosinātās saistības un apsverot saistības kopumā, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitē efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka paziņotā koncentrācija jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka paziņotā koncentrācija jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī EEZ līguma 57. pantu.

| 10. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/28

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care

2012/C 23/09

Unilever N.V. un Unilever Plc (turpmāk kopā – “Unilever”) 2010. gada 21. aprīlī paziņoja Komisijai, ka tas iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Sara Lee Household and Body Care International (turpmāk – “Sara Lee”), kas pieder Sara Lee Corporation, izsakot neatsaucamu, saistošu piedāvājumu, kas izziņots 2009. gada 25. septembrī.

Pēc paziņojuma pārbaudes Komisija secināja, ka uz paziņoto darījumu attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (2) (turpmāk – “Apvienošanās regula”) darbības joma un ka darījums izraisa nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu. Tādēļ Komisija 2010. gada 31. maijā uzsāka procedūru un atklāja izmeklēšanas II posmu atbilstoši Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

Uzņēmumam Unilever2010. gada 12. augustā nosūtīja iebildumu paziņojumu, kurā Komisija izklāstīja savu sākotnējo secinājumu, ka ierosinātā koncentrācija būtiski kaitētu efektīvai konkurencei kopējā tirgus nozīmīgā daļā Apvienošanās regulas 2. panta izpratnē.

Pēc tam, kad Unilever tika piešķirta piekļuve lietas materiāliem, uzņēmums 2010. gada 17. augustā cita starpā pieprasīja plašāku piekļuvi konkrētiem dokumentiem, kuri pēc uzņēmuma uzskata bija ievērojami rediģēti. Rezultātā Komisija sazinājās ar informācijas sniedzējiem un dažu dokumentu gadījumā saņēma mazāk rediģētas versijas, kuras tad tika nosūtītas uzņēmumam Unilever. Tas paturēja tiesības celt prasību saistībā ar to, ka ir pārkāptas uzņēmuma tiesības uz aizstāvību, ņemot vērā šādu novilcinātu piekļuvi lietas materiāliem. Tomēr turpmākajā procedūras gaitā Unilever neatgriezās pie šā jautājuma un nemēģināja panākt uzklausīšanas amatpersonas lēmumu.

Unilever2010. gada 27. augustā atbildēja uz iebildumu paziņojumu, nepieprasot mutisku uzklausīšanu.

Es esmu atzinis vienu uzņēmumu par ieinteresēto trešo personu, kurai tika sniegta informācija par procedūras būtību un priekšmetu un kuru Komisija aicināja iesniegt savas piezīmes.

Ar faktu vēstuli, kas nosūtīta 2010. gada 1. oktobrī, Unilever tika iepazīstināts ar papildu faktiem, ko bija savākusi Komisija pēc iebildumu paziņojuma pieņemšanas; tādējādi Unilever tika dota iespēja iesniegt novērojumus pēc tam, kad uzņēmumam bija piešķirta plašāka piekļuve lietas materiāliem.

Lai panāktu ierosinātās koncentrācijas saderību ar iekšējo tirgu, Unilever ierosināja saistību pirmo kopumu, kas tika pārbaudīts tirgū. Pēc tirgus pārbaudes paziņotāja puse iesniedza pārskatītu saistību kopumu, kas arī tika pārbaudīts tirgū. Unilever tika piešķirta piekļuve novērojumiem, kurus saņēma pēc tirgus pārbaudēm.

Pēc tam tika iesniegta saistību galīgā versija, kas pēc Komisijas uzskata novērš iebildumu paziņojumā konstatētās bažas par konkurenci, proti, sieviešu dezodorantu tirgū Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē, Spānijā un Apvienotajā Karalistē, kā arī vīriešu dezodorantu tirgū Spānijā. Unilever neizteica iebildumus par Komisijas veiktās tirgus pārbaudes objektivitāti (3).

Galīgajā saistībā priekšlikumā būtībā ir paredzēts pilnībā pārdot Sanex uzņēmējdarbību visās ražojumu kategorijās Eiropas Ekonomikas zonā. Tas jo īpaši attiecas uz visām uzņēmumam Unilever piederošajām Sanex preču zīmēm Eiropā, kā arī citām intelektuālā īpašuma tiesībām (turpmāk – “IĪT”), kas tiek izmantotas Sanex uzņēmējdarbībā vai ir saistītas ar to.

Tādējādi Komisija secina, ka grozītās saistības ir pieņemamas, lai novērstu iebildumu paziņojumā konstatētās vispārējās bažas par konkurenci. Tāpēc Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu ierosina paziņot, ka paziņotā koncentrācija ir saderīga ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja ievēroti iepriekš minētie nosacījumi un pienākumi.

Paziņojošā puse, cita ieinteresētā persona vai trešās personas man nav iesniegušas nekādus jautājumus vai apsvērumus. Ņemot vērā iepriekšminēto, kā arī ņemot vērā, ka saistībā ar šo lietu nav nepieciešams izteikt īpašas piezīmes par tiesībām tikt uzklausītam, es uzskatu, ka pušu tiesības tikt uzklausītām šajā lietā ir ievērotas.

Briselē, 2010. gada 12. novembrī

Michael ALBERS

---

(1)  Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā (2001/462/EK, EOTK) par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci – OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.

1

(2)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Lēmuma 2001/462/EK 14. pants.

3

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/30

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2010. gada 17. novembris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.5658 – Unilever/Sara Lee Body Care)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7934)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/10

Komisija 2010. gada 17. novembrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju
   (1)
  un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālas versijas teksts lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/competition/index_lv.html

I.   PUSES

| (1) | Unilever ir Lielbritānijas un Nīderlandes uzņēmums (2), kas pasaules mērogā piegādā ātras aprites patēriņa preces un kura akcijas galvenokārt tiek kotētas Euronext Amsterdamas biržā (Unilever N.V. gadījumā) un Londonas Fondu biržā (Unilever Plc gadījumā). Tā pamata uzņēmējdarbība ir pārtikas, mājas uzkopšanas un personīgās higiēnas produktu kategorijās. Mājas uzkopšanas preču nozarē Unilever ir viens no vadošajiem audumu un virsmu tīrīšanai un higiēnai paredzēto produktu piegādātājiem. Unilever uzņēmuma daļa personīgās higiēnas preču jomā piegādā dezodorantus, vannas un dušas līdzekļus, ādas kopšanas līdzekļus, mutes dobuma higiēnas līdzekļus un matu kopšanas līdzekļus. |
| --- | --- |

(1)

Unilever ir Lielbritānijas un Nīderlandes uzņēmums (2), kas pasaules mērogā piegādā ātras aprites patēriņa preces un kura akcijas galvenokārt tiek kotētas Euronext Amsterdamas biržā (Unilever N.V. gadījumā) un Londonas Fondu biržā (Unilever Plc gadījumā). Tā pamata uzņēmējdarbība ir pārtikas, mājas uzkopšanas un personīgās higiēnas produktu kategorijās. Mājas uzkopšanas preču nozarē Unilever ir viens no vadošajiem audumu un virsmu tīrīšanai un higiēnai paredzēto produktu piegādātājiem. Unilever uzņēmuma daļa personīgās higiēnas preču jomā piegādā dezodorantus, vannas un dušas līdzekļus, ādas kopšanas līdzekļus, mutes dobuma higiēnas līdzekļus un matu kopšanas līdzekļus.

| (2) | Sara Lee Corporation piegādā visā pasaulē zīmolotas patēriņa preces un strādā gaļas, konditorejas, dzērienu, mājas uzkopšanas un ķermeņa kopšanas produktu nozarēs; uzņēmuma galvenā mītne ir ASV, un tā akcijas tiek kotētas Ņujorkas un Čikāgas biržās. Uzņēmumu Sara Lee Body Care veido i) ķermeņa kopšanas produktu uzņēmējdarbības daļa, kas pasaules mērogā ražo un piegādā vannas un dušas līdzekļus, dezodorantus, piederumus zīdaiņu aprūpei, vīriešu tualetes piederumus un mutes dobuma higiēnas līdzekļus, un ii) veļas mazgāšanas produktu uzņēmējdarbības daļa, kas Eiropā piegādā audumu tīrīšanas un mīkstināšanas līdzekļus un veļas mazgāšanas palīglīdzekļus. |
| --- | --- |

(2)

Sara Lee Corporation piegādā visā pasaulē zīmolotas patēriņa preces un strādā gaļas, konditorejas, dzērienu, mājas uzkopšanas un ķermeņa kopšanas produktu nozarēs; uzņēmuma galvenā mītne ir ASV, un tā akcijas tiek kotētas Ņujorkas un Čikāgas biržās. Uzņēmumu Sara Lee Body Care veido i) ķermeņa kopšanas produktu uzņēmējdarbības daļa, kas pasaules mērogā ražo un piegādā vannas un dušas līdzekļus, dezodorantus, piederumus zīdaiņu aprūpei, vīriešu tualetes piederumus un mutes dobuma higiēnas līdzekļus, un ii) veļas mazgāšanas produktu uzņēmējdarbības daļa, kas Eiropā piegādā audumu tīrīšanas un mīkstināšanas līdzekļus un veļas mazgāšanas palīglīdzekļus.

II.   DARĪJUMS

| (3) | Unilever2009. gada 25. septembrī izteica piedāvājumu iegādāties uzņēmuma Sara Lee Corporation visā pasaulē strādājošo ķermeņa kopšanas produktu uzņēmējdarbības daļu un Eiropā strādājošo veļas mazgāšanas līdzekļu uzņēmējdarbības daļu. Unilever iegādi veic, pērkot no Sara Lee Corporation vairākās kārtās Sara Lee Body Care akcijas un aktīvus, kā noteikts pārdošanas un pirkšanas līgumā (“PPL”). |
| --- | --- |

(3)

Unilever2009. gada 25. septembrī izteica piedāvājumu iegādāties uzņēmuma Sara Lee Corporation visā pasaulē strādājošo ķermeņa kopšanas produktu uzņēmējdarbības daļu un Eiropā strādājošo veļas mazgāšanas līdzekļu uzņēmējdarbības daļu. Unilever iegādi veic, pērkot no Sara Lee Corporation vairākās kārtās Sara Lee Body Care akcijas un aktīvus, kā noteikts pārdošanas un pirkšanas līgumā (“PPL”).

| (4) | Tā kā pēc paziņotā darījuma pabeigšanas Unilever īpašumā būs visas Sara Lee Body Care akcijas un aktīvi, ierosinātais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā pēc paziņotā darījuma pabeigšanas Unilever īpašumā būs visas Sara Lee Body Care akcijas un aktīvi, ierosinātais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

III.   KOPSAVILKUMS

| (5) | Pēc paziņojuma pārbaudes Komisija 2010. gada 31. maijā pieņēma lēmumu, kurā tā secināja, ka uz darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma un ka tas rada nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību, un uzsāka procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(5)

Pēc paziņojuma pārbaudes Komisija 2010. gada 31. maijā pieņēma lēmumu, kurā tā secināja, ka uz darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma un ka tas rada nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību, un uzsāka procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

| (6) | Ievērojot Apvienošanās regulas 18. pantu, uzņēmumam Unilever2010. gada 12. augustā nosūtīja iebildumu paziņojumu. Unilever atbildēja uz iebildumu paziņojumu 2010. gada 27. augustā. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Apvienošanās regulas 18. pantu, uzņēmumam Unilever2010. gada 12. augustā nosūtīja iebildumu paziņojumu. Unilever atbildēja uz iebildumu paziņojumu 2010. gada 27. augustā.

| (7) | Unilever2010. gada 21. septembrī piedāvāja saistības, lai nodrošinātu ierosinātās koncentrācijas saderību ar iekšējo tirgu. Šīs saistības tika pārstrādātas, un saistību galīgo versiju iesniedza Komisijai 2010. gada 12. novembrī. |
| --- | --- |

(7)

Unilever2010. gada 21. septembrī piedāvāja saistības, lai nodrošinātu ierosinātās koncentrācijas saderību ar iekšējo tirgu. Šīs saistības tika pārstrādātas, un saistību galīgo versiju iesniedza Komisijai 2010. gada 12. novembrī.

IV.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

| (8) | Gan Unilever, gan Sara Lee Body Care piegādā personīgās higiēnas un mājas uzkopšanas līdzekļus. To darbība pārklājas šādās jomās: dezodoranti, ādas tīrīšana (mazgāšanās līdzekļi, piemēram, vannas, dušas un ziepju līdzekļi), ādas kopšana (produkti, kas paredzēti roku un ķermeņa ādas mitrināšanai un barošanai), audumu kopšana (mazgāšanas un mīkstināšanas līdzekļi un mazgāšanas palīglīdzekļi), pēc skūšanās izmantojamie līdzekļi, mutes dobuma higiēna (zobu pasta), matu kopšana (šampūni, matu balzāmi un matu veidošanas līdzekļi) un mājsaimniecībā lietojami tīrīšanas līdzekļi (dažādiem mērķiem paredzēti tīrīšanas līdzekļi). |
| --- | --- |

(8)

Gan Unilever, gan Sara Lee Body Care piegādā personīgās higiēnas un mājas uzkopšanas līdzekļus. To darbība pārklājas šādās jomās: dezodoranti, ādas tīrīšana (mazgāšanās līdzekļi, piemēram, vannas, dušas un ziepju līdzekļi), ādas kopšana (produkti, kas paredzēti roku un ķermeņa ādas mitrināšanai un barošanai), audumu kopšana (mazgāšanas un mīkstināšanas līdzekļi un mazgāšanas palīglīdzekļi), pēc skūšanās izmantojamie līdzekļi, mutes dobuma higiēna (zobu pasta), matu kopšana (šampūni, matu balzāmi un matu veidošanas līdzekļi) un mājsaimniecībā lietojami tīrīšanas līdzekļi (dažādiem mērķiem paredzēti tīrīšanas līdzekļi).

| (9) | Neatkarīgi no precīzas tirgus noteikšanas darījums nerada bažas par konkurenci šādās jomās: ādas tīrīšana, ādas kopšana, audumu kopšana, pēc skūšanās izmantojami līdzekļi, mutes dobuma higiēna, matu kopšana un mājsaimniecībā lietojami tīrīšanas līdzekļi. |
| --- | --- |

(9)

Neatkarīgi no precīzas tirgus noteikšanas darījums nerada bažas par konkurenci šādās jomās: ādas tīrīšana, ādas kopšana, audumu kopšana, pēc skūšanās izmantojami līdzekļi, mutes dobuma higiēna, matu kopšana un mājsaimniecībā lietojami tīrīšanas līdzekļi.

| (10) | Šis kopsavilkums attiecas vienīgi uz dezodorantiem, kuru gadījumā tika konstatēts būtisks kaitējums efektīvai konkurencei vairākos valstu tirgos, proti, Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā. |
| --- | --- |

(10)

Šis kopsavilkums attiecas vienīgi uz dezodorantiem, kuru gadījumā tika konstatēts būtisks kaitējums efektīvai konkurencei vairākos valstu tirgos, proti, Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā.

A.   Konkrētie tirgi

| (11) | Dezodoranti ir produkti, kas samazina vai novērš svīšanas negatīvo ietekmi, pateicoties smaržas un/vai mitruma kontrolei. Dezodorantus arvien biežāk iedala grupās atkarībā no dzimuma, un vairumam zīmolu ir dezodorantu varianti, kurus pārdod konkrēti vīriešu vai sieviešu patērētājiem. Dažus zīmolus pārdod tikai kā vīriešiem vai sievietēm paredzētus variantus. Dažās dalībvalstīs (īpaši Spānijā) pastāv tā saucamā neitrālā (unisex) kategorija, kas aptver produktus, kas paredzēti gan vīriešu, gan sieviešu patērētājiem. |
| --- | --- |

(11)

Dezodoranti ir produkti, kas samazina vai novērš svīšanas negatīvo ietekmi, pateicoties smaržas un/vai mitruma kontrolei. Dezodorantus arvien biežāk iedala grupās atkarībā no dzimuma, un vairumam zīmolu ir dezodorantu varianti, kurus pārdod konkrēti vīriešu vai sieviešu patērētājiem. Dažus zīmolus pārdod tikai kā vīriešiem vai sievietēm paredzētus variantus. Dažās dalībvalstīs (īpaši Spānijā) pastāv tā saucamā neitrālā (unisex) kategorija, kas aptver produktus, kas paredzēti gan vīriešu, gan sieviešu patērētājiem.

| (12) | Dezodorantus pārdod dažādos veidos. Var izšķirt tāda veida dezodorantus, kurus lieto saskarsmē ar ķermeni (galvenokārt dezodoranti ar rullīti, krēmi, zīmuļveida dezodoranti un mitrās salvetes), un dezodorantus, kurus nelieto tiešā saskarsmē ar ķermeni. Dezodorantu zīmolus parasti saista ar konkrētām pamatfunkcijām, svarīgākās no tām ir “iedarbīgums” (efficacy), “ādas kopšana” (skin caring) vai “smarža” (fragrance). |
| --- | --- |

(12)

Dezodorantus pārdod dažādos veidos. Var izšķirt tāda veida dezodorantus, kurus lieto saskarsmē ar ķermeni (galvenokārt dezodoranti ar rullīti, krēmi, zīmuļveida dezodoranti un mitrās salvetes), un dezodorantus, kurus nelieto tiešā saskarsmē ar ķermeni. Dezodorantu zīmolus parasti saista ar konkrētām pamatfunkcijām, svarīgākās no tām ir “iedarbīgums” (efficacy), “ādas kopšana” (skin caring) vai “smarža” (fragrance).

| (13) | Uzņēmuma Sara Lee svarīgākais zīmols ir Sanex
   (3). Tā pārdošanas stratēģija galvenokārt pievēršas solījumam par veselīgu ādu, kaut gan klienti atzinīgi vērtē arī Sanex iedarbīgumu. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmuma Sara Lee svarīgākais zīmols ir Sanex
   (3). Tā pārdošanas stratēģija galvenokārt pievēršas solījumam par veselīgu ādu, kaut gan klienti atzinīgi vērtē arī Sanex iedarbīgumu.

| (14) | Uzņēmumam Unilever ir trīs galvenie ES mēroga zīmoli: Axe, Rexona un Dove
   (4). Axe (Apvienotajā Karalistē un Īrijā pazīstams kā Lynx) ir tikai vīriešu dezodorants. Rexona (Apvienotajā Karalistē un Īrijā pazīstams kā Sure) tiek pozicionēts kā produkts, kas izceļas ar savu iedarbīgumu; tas ir pieejams vīriešiem un sievietēm paredzētajos variantos, kaut gan tā pozitīvās īpašības ir izteiktākas sieviešu dezodorantu gadījumā. Dove dezodoranti galvenokārt ir paredzēti īpaši labai ādas mitrināšanai, lai novērstu ādas sausumu. Zīmola mērķgrupa agrāk bija tikai sievietes, bet 2010. gada janvārī vairākās ES dalībvalstīs tika ieviesti dažādi produkti ar Dove Men + Care zīmolu, tostarp dezodoranti. |
| --- | --- |

(14)

Uzņēmumam Unilever ir trīs galvenie ES mēroga zīmoli: Axe, Rexona un Dove
   (4). Axe (Apvienotajā Karalistē un Īrijā pazīstams kā Lynx) ir tikai vīriešu dezodorants. Rexona (Apvienotajā Karalistē un Īrijā pazīstams kā Sure) tiek pozicionēts kā produkts, kas izceļas ar savu iedarbīgumu; tas ir pieejams vīriešiem un sievietēm paredzētajos variantos, kaut gan tā pozitīvās īpašības ir izteiktākas sieviešu dezodorantu gadījumā. Dove dezodoranti galvenokārt ir paredzēti īpaši labai ādas mitrināšanai, lai novērstu ādas sausumu. Zīmola mērķgrupa agrāk bija tikai sievietes, bet 2010. gada janvārī vairākās ES dalībvalstīs tika ieviesti dažādi produkti ar Dove Men + Care zīmolu, tostarp dezodoranti.

| (15) | Pušu galvenie konkurenti Eiropas Ekonomikas zonā ir Beiersdorf (kas pārdod Nivea, vienu no svarīgākajiem dezodorantu zīmoliem Eiropas Ekonomikas zonā), Henkel (ar savu zīmolu Fa), Colgate-Palmolive (kas piegādā dezodorantus ar zīmoliem Palmolive un Soft & Gentle), L'Oreal (kas tirgū strādā ar tādiem zīmoliem kā Narta, Ushuaïa un Garnier Mineral) un Procter & Gamble (kas pārdod zīmolus Mum, Secret, Gillette un Old Spice). |
| --- | --- |

(15)

Pušu galvenie konkurenti Eiropas Ekonomikas zonā ir Beiersdorf (kas pārdod Nivea, vienu no svarīgākajiem dezodorantu zīmoliem Eiropas Ekonomikas zonā), Henkel (ar savu zīmolu Fa), Colgate-Palmolive (kas piegādā dezodorantus ar zīmoliem Palmolive un Soft & Gentle), L'Oreal (kas tirgū strādā ar tādiem zīmoliem kā Narta, Ushuaïa un Garnier Mineral) un Procter & Gamble (kas pārdod zīmolus Mum, Secret, Gillette un Old Spice).

Dezodorantu tirgus definīcija

| (16) | Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu ir minams, ka tirgus izpēte neapstiprināja pušu ierosināto produktu tirgus definīciju, saskaņā ar kuru vīriešu dezodoranti veido daļu no tā paša konkrētā produktu tirgus, kas aptver vīriešiem neparedzētos dezodorantus. Proti, izpēte liecināja, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti veido divus atšķirīgus produktu tirgus. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu ir minams, ka tirgus izpēte neapstiprināja pušu ierosināto produktu tirgus definīciju, saskaņā ar kuru vīriešu dezodoranti veido daļu no tā paša konkrētā produktu tirgus, kas aptver vīriešiem neparedzētos dezodorantus. Proti, izpēte liecināja, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti veido divus atšķirīgus produktu tirgus.

| (17) | Tirgus izpētes rezultātā tika konstatēti vairāki elementi, kas ļāva secināt, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti nav savstarpēji aizstājami no pieprasījuma viedokļa; tostarp tika konstatēts, ka šie produkti ir izvietoti savstarpēji nodalītos veikalu plauktos, ka to cenas atšķiras, ka tiem ir raksturīgi dažādi izaugsmes modeļi un ka neatkarīgi no dzimuma šos produktus izmanto tikai ierobežotā mērā. Kas attiecas uz aizstājamību no piedāvājuma puses viedokļa, izpētes rezultāti neapstiprināja secinājumu, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti ir savstarpēji aizstājami konkrētā produktu tirgus definīcijas nolūkā. Kaut arī lielajiem dezodorantu ražotājiem principā būtu “iespējams” paplašināt labi pazīstamu vīriešu/sieviešu/unisex dezodorantu zīmolu, attiecinot to uz citu dzimuma kategoriju, šādai paplašināšanai būtu vajadzīgs ievērojams laiks un ieguldījumi, lai produktu sagatavotu un ieviestu. Tādējādi tika secināts, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti veido atsevišķus konkrētus produktu tirgus. |
| --- | --- |

(17)

Tirgus izpētes rezultātā tika konstatēti vairāki elementi, kas ļāva secināt, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti nav savstarpēji aizstājami no pieprasījuma viedokļa; tostarp tika konstatēts, ka šie produkti ir izvietoti savstarpēji nodalītos veikalu plauktos, ka to cenas atšķiras, ka tiem ir raksturīgi dažādi izaugsmes modeļi un ka neatkarīgi no dzimuma šos produktus izmanto tikai ierobežotā mērā. Kas attiecas uz aizstājamību no piedāvājuma puses viedokļa, izpētes rezultāti neapstiprināja secinājumu, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti ir savstarpēji aizstājami konkrētā produktu tirgus definīcijas nolūkā. Kaut arī lielajiem dezodorantu ražotājiem principā būtu “iespējams” paplašināt labi pazīstamu vīriešu/sieviešu/unisex dezodorantu zīmolu, attiecinot to uz citu dzimuma kategoriju, šādai paplašināšanai būtu vajadzīgs ievērojams laiks un ieguldījumi, lai produktu sagatavotu un ieviestu. Tādējādi tika secināts, ka vīriešu dezodoranti un vīriešiem neparedzēti dezodoranti veido atsevišķus konkrētus produktu tirgus.

| (18) | Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu ir minams, ka tirgus izpēte apstiprināja, ka dezodorantu ģeogrāfiskais tirgus paliek valsts mēroga tirgus. Klienti un konkurenti no visām dalībvalstīm paskaidroja, ka gan cenas, gan patērētāju izvēle par labu zīmoliem, dezodorantu veidiem un dažādiem dzimumiem paredzētajiem variantiem dažādās valstīs atšķiras. Vairākās dalībvalstīs joprojām liela nozīme ir vietējiem zīmoliem. Turklāt gandrīz visi tirgus dalībnieki apstiprināja, ka pārrunas par cenām un iepirkuma procedūras risinājās valstu līmenī. Tāpēc dezodorantu tirgi tika novērtēti valstu līmenī. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu ir minams, ka tirgus izpēte apstiprināja, ka dezodorantu ģeogrāfiskais tirgus paliek valsts mēroga tirgus. Klienti un konkurenti no visām dalībvalstīm paskaidroja, ka gan cenas, gan patērētāju izvēle par labu zīmoliem, dezodorantu veidiem un dažādiem dzimumiem paredzētajiem variantiem dažādās valstīs atšķiras. Vairākās dalībvalstīs joprojām liela nozīme ir vietējiem zīmoliem. Turklāt gandrīz visi tirgus dalībnieki apstiprināja, ka pārrunas par cenām un iepirkuma procedūras risinājās valstu līmenī. Tāpēc dezodorantu tirgi tika novērtēti valstu līmenī.

B.   Ietekmes uz konkurenci novērtējums

Ievads

| (19) | Komisija rūpīgi izpētīja ierosinātās apvienošanās skarto dezodorantu tirgu struktūru un darbību. Rezultātā Komisija konstatēja, ka apvienošanās, visticamāk, būtiski kaitēs efektīvai konkurencei vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgos Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā. Attiecībā uz vīriešu dezodorantu tirgu būtisks kaitējums efektīvai konkurencei tika konstatēts tikai Spānijā. |
| --- | --- |

(19)

Komisija rūpīgi izpētīja ierosinātās apvienošanās skarto dezodorantu tirgu struktūru un darbību. Rezultātā Komisija konstatēja, ka apvienošanās, visticamāk, būtiski kaitēs efektīvai konkurencei vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgos Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā. Attiecībā uz vīriešu dezodorantu tirgu būtisks kaitējums efektīvai konkurencei tika konstatēts tikai Spānijā.

| (20) | Turpmākajos apsvērumos ir aprakstīts, pirmkārt, to vispārējo argumentu novērtējums, kuri bija piemērojami visām iepriekš minētajām dalībvalstīm. Otrkārt, ir sniegts novērtējums par konkrētajām valstīm, kam seko piedāvāto saistību kopsavilkums. |
| --- | --- |

(20)

Turpmākajos apsvērumos ir aprakstīts, pirmkārt, to vispārējo argumentu novērtējums, kuri bija piemērojami visām iepriekš minētajām dalībvalstīm. Otrkārt, ir sniegts novērtējums par konkrētajām valstīm, kam seko piedāvāto saistību kopsavilkums.

Vispārējs novērtējums

| (21) | Tādos diferencētos tirgos, kāds ir dezodorantu tirgus, tirgus daļas, kaut arī tās sniedz norādi par pušu ietekmi tirgū, nevar pilnībā atspoguļot konkurences mijiedarbību. Lēmumā ir pārbaudīti elementi, kas liecina par cenu paaugstināšanu, un tad apskatīti kompensācijas faktori saskaņā ar Horizontālās apvienošanās pamatnostādnēs (5) iekļautajiem noteikumiem par nekoordinētas ietekmes izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(21)

Tādos diferencētos tirgos, kāds ir dezodorantu tirgus, tirgus daļas, kaut arī tās sniedz norādi par pušu ietekmi tirgū, nevar pilnībā atspoguļot konkurences mijiedarbību. Lēmumā ir pārbaudīti elementi, kas liecina par cenu paaugstināšanu, un tad apskatīti kompensācijas faktori saskaņā ar Horizontālās apvienošanās pamatnostādnēs (5) iekļautajiem noteikumiem par nekoordinētas ietekmes izvērtēšanu.

Cenu paaugstinājumu varbūtība

| (22) | Diferencētos tirgos konstatējamā aizvietojamības pakāpe starp apvienošanā iesaistīto uzņēmumu produktiem ir svarīgs elements, lai novērtētu apvienošanās sekas. Saistībā ar konkurences tuvumu Komisija secināja, ka Unilever zīmoliem (Dove, Rexona/Sure un Vasenol/Vaseline) ir salīdzināma zīmolu pozīcija attiecībā pret Sanex. Arī Unilever iekšējie dokumenti un vairāki mijiedarbības pētījumi apstiprināja Unilever zīmolu un Sanex tuvumu. |
| --- | --- |

(22)

Diferencētos tirgos konstatējamā aizvietojamības pakāpe starp apvienošanā iesaistīto uzņēmumu produktiem ir svarīgs elements, lai novērtētu apvienošanās sekas. Saistībā ar konkurences tuvumu Komisija secināja, ka Unilever zīmoliem (Dove, Rexona/Sure un Vasenol/Vaseline) ir salīdzināma zīmolu pozīcija attiecībā pret Sanex. Arī Unilever iekšējie dokumenti un vairāki mijiedarbības pētījumi apstiprināja Unilever zīmolu un Sanex tuvumu.

| (23) | Komisija veica apvienošanās simulāciju, kas norādīja uz to, ka pēc darījuma ir iespējams cenu paaugstinājums. Modelim ir divi elementi. No pieprasījuma viedokļa raugoties, tiek aprakstīts, kā patērētāji izvēlas kādu dezodorantu; šeit tika izmantoti daudzpakāpju logit modeļi. No piedāvājuma viedokļa raugoties, tiek aprakstīts, kā ražotāji nosaka savas cenas, proti, modelis paredz, ka, nosakot savu produktu cenas, ražotāji savstarpēji konkurē, savukārt pieprasījums tiek uztverts atbilstoši aplēses modelī aprakstītajam. Prognozēto cenu paaugstinājumu iegūst, salīdzinot ar modeļa palīdzību noteikto tirgus līdzsvaru pēc apvienošanās ar pirms apvienošanās pastāvošo līdzsvaru. Lai simulētu cenas pēc apvienošanās, izmantotais ekonomiskais modelis paredz, ka pēc apvienošanās viens vienīgs uzņēmums nosaka apvienošanās procesā iesaistīto zīmolu cenas, kuras savstarpēji konkurēja pirms apvienošanās. |
| --- | --- |

(23)

Komisija veica apvienošanās simulāciju, kas norādīja uz to, ka pēc darījuma ir iespējams cenu paaugstinājums. Modelim ir divi elementi. No pieprasījuma viedokļa raugoties, tiek aprakstīts, kā patērētāji izvēlas kādu dezodorantu; šeit tika izmantoti daudzpakāpju logit modeļi. No piedāvājuma viedokļa raugoties, tiek aprakstīts, kā ražotāji nosaka savas cenas, proti, modelis paredz, ka, nosakot savu produktu cenas, ražotāji savstarpēji konkurē, savukārt pieprasījums tiek uztverts atbilstoši aplēses modelī aprakstītajam. Prognozēto cenu paaugstinājumu iegūst, salīdzinot ar modeļa palīdzību noteikto tirgus līdzsvaru pēc apvienošanās ar pirms apvienošanās pastāvošo līdzsvaru. Lai simulētu cenas pēc apvienošanās, izmantotais ekonomiskais modelis paredz, ka pēc apvienošanās viens vienīgs uzņēmums nosaka apvienošanās procesā iesaistīto zīmolu cenas, kuras savstarpēji konkurēja pirms apvienošanās.

Kompensējošas pirktspējas trūkums

| (24) | Unilever ieņem ievērojamu pozīciju dezodorantu tirgū, kā rezultātā uzņēmums ir labākā sarunu situācijā salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. Komisija secināja, ka ierosinātais darījums šo pozīciju vēl pastiprinātu un ka mazumtirgotāji šādu stāvokli nevar novērst, jo viņu sarunu situācija ir pasliktinājusies vēl vairāk. |
| --- | --- |

(24)

Unilever ieņem ievērojamu pozīciju dezodorantu tirgū, kā rezultātā uzņēmums ir labākā sarunu situācijā salīdzinājumā ar saviem konkurentiem. Komisija secināja, ka ierosinātais darījums šo pozīciju vēl pastiprinātu un ka mazumtirgotāji šādu stāvokli nevar novērst, jo viņu sarunu situācija ir pasliktinājusies vēl vairāk.

| (25) | Proti, nedz privāto zīmolu īstenotais konkurences spiediens, nedz draudi izņemt produktus no mazumtirgotāju veikalu plauktiem vai šo draudu īstenošana, nedz relatīva peļņas daļa neliecināja, ka mazumtirgotāji spētu pretoties vispārējam Unilever cenu paaugstinājumam pēc apvienošanās. |
| --- | --- |

(25)

Proti, nedz privāto zīmolu īstenotais konkurences spiediens, nedz draudi izņemt produktus no mazumtirgotāju veikalu plauktiem vai šo draudu īstenošana, nedz relatīva peļņas daļa neliecināja, ka mazumtirgotāji spētu pretoties vispārējam Unilever cenu paaugstinājumam pēc apvienošanās.

| (26) | Pēc visu elementu novērtējuma tika secināts, ka pirktspēja nemazinātu cenu paaugstinājumu varbūtību. |
| --- | --- |

(26)

Pēc visu elementu novērtējuma tika secināts, ka pirktspēja nemazinātu cenu paaugstinājumu varbūtību.

Pietiekamas ienākšanas tirgū varbūtība ir maza

| (27) | Vairums konkurentu, kā arī daudzi dezodorantu tirgū strādājošie klienti norādīja, ka ienākt (vai paplašināties) dezodorantu tirgū ir grūti (neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ienāk no radniecīgā personīgās higiēnas preču tirgus, vai tas ir jaunienācējs) un ka šķēršļi ienākšanai dezodorantu tirgos kopumā ir augsti. Proti, lai kāds pašreizējais dezodorantu piegādātājs varētu sekmīgi ieviest jaunu zīmolu vai jaunu, citam dzimumam paredzētu dezodoranta variantu, vairāku izšķirīgu posmu dēļ (koncepcijas pārbaude, izplatīšana, pārdošana) ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi un laiks. |
| --- | --- |

(27)

Vairums konkurentu, kā arī daudzi dezodorantu tirgū strādājošie klienti norādīja, ka ienākt (vai paplašināties) dezodorantu tirgū ir grūti (neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ienāk no radniecīgā personīgās higiēnas preču tirgus, vai tas ir jaunienācējs) un ka šķēršļi ienākšanai dezodorantu tirgos kopumā ir augsti. Proti, lai kāds pašreizējais dezodorantu piegādātājs varētu sekmīgi ieviest jaunu zīmolu vai jaunu, citam dzimumam paredzētu dezodoranta variantu, vairāku izšķirīgu posmu dēļ (koncepcijas pārbaude, izplatīšana, pārdošana) ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi un laiks.

| (28) | Turklāt iekšējie dokumenti un piemēri saistībā ar Garnier Mineral neseno ienākšanu tirgū liecināja, ka Unilever kā vadošais uzņēmums, kam pieder vairāki zīmoli, ir ne tikai spējīgs, bet tam arī ir stimuls mēģināt nepieļaut, ka tirgū ienāk jauni zīmoli vai izplešas pašreizējie. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt iekšējie dokumenti un piemēri saistībā ar Garnier Mineral neseno ienākšanu tirgū liecināja, ka Unilever kā vadošais uzņēmums, kam pieder vairāki zīmoli, ir ne tikai spējīgs, bet tam arī ir stimuls mēģināt nepieļaut, ka tirgū ienāk jauni zīmoli vai izplešas pašreizējie.

| (29) | Tāpēc tika secināts, ka dezodorantu tirgos pastāv īpaši augsti šķēršļi ienākšanai tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Tāpēc tika secināts, ka dezodorantu tirgos pastāv īpaši augsti šķēršļi ienākšanai tirgū.

Konkrēto valstu novērtējums

| (30) | Vairumā konkrēto valstu tirgu darījums vēl vairāk nostiprinātu Unilever jau šobrīd vadošo pozīciju vīriešiem neparedzēto dezodorantu jomā (viens izņēmums bija Dānija, kur Sara Lee bija tirgus līderis un Unilever bija otrajā vietā). Kaut arī pieauguma apmērs ir atšķirīgs, tas parasti bija ievērojams un pārsniedza 6 procentu punktus. Turklāt, kā norādīts turpmākajā tabulā, visās šajās dalībvalstīs otrā lielākā konkurenta tirgus daļas būtu ievērojami mazākas nekā pušu apvienotās tirgus daļas vīriešiem neparedzēto dezodorantu jomā.









  Valsts | Unilever daļa % | Sara Lee daļa % | Apvienotā daļa % | Konkurentu daļa % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 30–40 | 10–20 | 50–60 | Henkel: 10–20

  Beiersdorf: 10–20
  Privātie zīmoli: 5–10 |
| Dānija | 20–30 | 20–30 | 40–50 | Unicare: 10–20

  Beiersdorf: 10–20

  E. Tjellesen: 5–10 |
| Īrija | 60–70 | 5–10 | 60–70 | Beiersdorf: 10–20

  Colgate: 10–20

  Revlon: 0–5 |
| Nīderlande | 30–40 | 10–20 | 40–50 | Beiersdorf: 10–20
  Citi: 10–20

  Henkel: 5–10 |
| Portugāle | 40–50 | 5–10 | 40–50 | Beiersdorf: 20–30

  L'Oreal: 10–20
  Privātie zīmoli: 5–10 |
| Spānija (vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgus) | 20–30 | 20–30 | 40–50 | Privātie zīmoli: 20–30

  G. Puig: 5–10

  Beiersdorf: 5–10 |
| Spānija (vīriešu dezodorantu tirgus) | 50–60 | 10–20 | 60–70 | Beiersdorf: 10–20

  G. Puig: 5–10

  Coty: 5–10 |
| Apvienotā Karaliste | 50–60 | 5–10 | 60–70 | Colgate: 5–10

  Revlon: 5–10

  Beiersdorf: 5–10 |

(30)

Vairumā konkrēto valstu tirgu darījums vēl vairāk nostiprinātu Unilever jau šobrīd vadošo pozīciju vīriešiem neparedzēto dezodorantu jomā (viens izņēmums bija Dānija, kur Sara Lee bija tirgus līderis un Unilever bija otrajā vietā). Kaut arī pieauguma apmērs ir atšķirīgs, tas parasti bija ievērojams un pārsniedza 6 procentu punktus. Turklāt, kā norādīts turpmākajā tabulā, visās šajās dalībvalstīs otrā lielākā konkurenta tirgus daļas būtu ievērojami mazākas nekā pušu apvienotās tirgus daļas vīriešiem neparedzēto dezodorantu jomā.

Valsts

Unilever daļa %

Sara Lee daļa %

Apvienotā daļa %

Konkurentu daļa %

Beļģija

30–40

10–20

50–60

Henkel: 10–20

Beiersdorf: 10–20

Privātie zīmoli: 5–10

Dānija

20–30

20–30

40–50

Unicare: 10–20

Beiersdorf: 10–20

E. Tjellesen: 5–10

Īrija

60–70

5–10

60–70

Beiersdorf: 10–20

Colgate: 10–20

Revlon: 0–5

Nīderlande

30–40

10–20

40–50

Beiersdorf: 10–20

Citi: 10–20

Henkel: 5–10

Portugāle

40–50

5–10

40–50

Beiersdorf: 20–30

L'Oreal: 10–20

Privātie zīmoli: 5–10

Spānija (vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgus)

20–30

20–30

40–50

Privātie zīmoli: 20–30

G. Puig: 5–10

Beiersdorf: 5–10

Spānija (vīriešu dezodorantu tirgus)

50–60

10–20

60–70

Beiersdorf: 10–20

G. Puig: 5–10

Coty: 5–10

Apvienotā Karaliste

50–60

5–10

60–70

Colgate: 5–10

Revlon: 5–10

Beiersdorf: 5–10

Beļģija

| (31) | Tirgus izpēte liecināja, ka Beļģijā pastāvēja ievērojama konkurences mijiedarbība starp pušu zīmoliem. Sekmīgākais dalībnieks vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū bija Sara Lee ar savu zīmolu Sanex, kura pārdošanas apjoms 2008. un 2009. gadā palielinājās par [10–20 %]. Risks zaudēt pārdošanas apjomu par labu Sanex radīja nozīmīgu konkurences spiedienu uz Unilever; darījums likvidētu šāda veida konkurences spiedienu. Kopējais simulētais cenu pieaugums būtu apmēram 4–5 % visā dezodorantu tirgū un apmēram 6 % vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Turklāt tika prognozēts ievērojams Sanex produktu cenu paaugstinājums (no 14 % līdz 20 %). |
| --- | --- |

(31)

Tirgus izpēte liecināja, ka Beļģijā pastāvēja ievērojama konkurences mijiedarbība starp pušu zīmoliem. Sekmīgākais dalībnieks vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū bija Sara Lee ar savu zīmolu Sanex, kura pārdošanas apjoms 2008. un 2009. gadā palielinājās par [10–20 %]. Risks zaudēt pārdošanas apjomu par labu Sanex radīja nozīmīgu konkurences spiedienu uz Unilever; darījums likvidētu šāda veida konkurences spiedienu. Kopējais simulētais cenu pieaugums būtu apmēram 4–5 % visā dezodorantu tirgū un apmēram 6 % vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Turklāt tika prognozēts ievērojams Sanex produktu cenu paaugstinājums (no 14 % līdz 20 %).

Dānija

| (32) | Sara Lee bija vadošais un sekmīgākais vīriešiem neparedzēto dezodorantu piegādātājs Dānijā. Tirgus izpētē atklājās, ka daži konkurenti piegādā augstākās kategorijas/prestiža zīmolus, kas drīzāk nebija tieši konkurenti pušu zīmoliem. Cenu atšķirība starp šiem zīmoliem un “masu patēriņa tirgus zīmoliem” (piemēram, pušu zīmoliem) joprojām bija ievērojama. Darījums būtu izbeidzis divu vadošo piegādātāju sāncensību, jo Unilever izraisīja konkurences spiedienu Sara Lee zīmoliem un otrādi. |
| --- | --- |

(32)

Sara Lee bija vadošais un sekmīgākais vīriešiem neparedzēto dezodorantu piegādātājs Dānijā. Tirgus izpētē atklājās, ka daži konkurenti piegādā augstākās kategorijas/prestiža zīmolus, kas drīzāk nebija tieši konkurenti pušu zīmoliem. Cenu atšķirība starp šiem zīmoliem un “masu patēriņa tirgus zīmoliem” (piemēram, pušu zīmoliem) joprojām bija ievērojama. Darījums būtu izbeidzis divu vadošo piegādātāju sāncensību, jo Unilever izraisīja konkurences spiedienu Sara Lee zīmoliem un otrādi.

Īrija

| (33) | Apvienotās tirgus daļas vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū Īrijā bija ļoti ievērojamas, proti, 60–70 % (otrais lielākais tirgus dalībnieks Beiersdorf būtu daudzreiz mazāks nekā jaunais uzņēmums). Tirgus izpēte norādīja, ka pušu zīmoli bija sīvi konkurenti, jo īpaši Dove un Sanex gadījumā. Tā norādīja arī uz faktu, ka darījums būtu likvidējis konkurences spēku, kas tirgū veicināja konkurējošu sāncensību. |
| --- | --- |

(33)

Apvienotās tirgus daļas vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū Īrijā bija ļoti ievērojamas, proti, 60–70 % (otrais lielākais tirgus dalībnieks Beiersdorf būtu daudzreiz mazāks nekā jaunais uzņēmums). Tirgus izpēte norādīja, ka pušu zīmoli bija sīvi konkurenti, jo īpaši Dove un Sanex gadījumā. Tā norādīja arī uz faktu, ka darījums būtu likvidējis konkurences spēku, kas tirgū veicināja konkurējošu sāncensību.

Nīderlande

| (34) | Nīderlandē Unilever un Sara Lee bija lielākais un trešais lielākais piegādātājs vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Sekmīgākais dalībnieks bija Sara Lee, kura pārdošanas apjoms 2007.–2009. gadā palielinājās par [10–20 %], pie kam Sanex pārdošanas apjoms pieauga par [10–20 %] un Neutral pārdošanas apjoms palielinājās par [20–30 %]. Darījums būtu likvidējis sīvu konkurentu diviem Unilever pamatzīmoliem. Tāpēc pastāvēja liela varbūtība, ka darījums izraisītu cenu paaugstinājumu, un apvienošanās simulācija norādīja uz 5–6 % cenu pieaugumu dezodorantiem vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Galvenie cenu pieauguma dzinuļi bija Sanex (apmēram 20 %) un Dove (no 7 % līdz 11 %). |
| --- | --- |

(34)

Nīderlandē Unilever un Sara Lee bija lielākais un trešais lielākais piegādātājs vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Sekmīgākais dalībnieks bija Sara Lee, kura pārdošanas apjoms 2007.–2009. gadā palielinājās par [10–20 %], pie kam Sanex pārdošanas apjoms pieauga par [10–20 %] un Neutral pārdošanas apjoms palielinājās par [20–30 %]. Darījums būtu likvidējis sīvu konkurentu diviem Unilever pamatzīmoliem. Tāpēc pastāvēja liela varbūtība, ka darījums izraisītu cenu paaugstinājumu, un apvienošanās simulācija norādīja uz 5–6 % cenu pieaugumu dezodorantiem vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Galvenie cenu pieauguma dzinuļi bija Sanex (apmēram 20 %) un Dove (no 7 % līdz 11 %).

Portugāle

| (35) | Portugālē vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū puses būtu sasniegušas apvienotu tirgus daļu [40–50 %] apmērā. Tā būtu pārsniegusi vairāk nekā divas reizes tuvākā konkurenta Beiersdorf tirgus daļu un būtu bijusi vairāk nekā četras reizes lielāka nekā nākošā konkurenta L'Oréal tirgus daļa. Tirgus izpētē atklājās, ka pušu zīmoli bija sīvi konkurenti, jo īpaši Vasenol, Dove un Sanex gadījumā. Turklāt, kaut arī Sanex pārdošanas apjoms 2003.–2007. gadā samazinājās, tas kopš 2007. gada bija stabils zīmols un viens no pieciem/sešiem galvenajiem zīmoliem Portugālē. |
| --- | --- |

(35)

Portugālē vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū puses būtu sasniegušas apvienotu tirgus daļu [40–50 %] apmērā. Tā būtu pārsniegusi vairāk nekā divas reizes tuvākā konkurenta Beiersdorf tirgus daļu un būtu bijusi vairāk nekā četras reizes lielāka nekā nākošā konkurenta L'Oréal tirgus daļa. Tirgus izpētē atklājās, ka pušu zīmoli bija sīvi konkurenti, jo īpaši Vasenol, Dove un Sanex gadījumā. Turklāt, kaut arī Sanex pārdošanas apjoms 2003.–2007. gadā samazinājās, tas kopš 2007. gada bija stabils zīmols un viens no pieciem/sešiem galvenajiem zīmoliem Portugālē.

Spānija (vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgus)

| (36) | Spānijā Sara Lee un Unilever bija lielākie piegādātāji vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū un katrs no tiem bija vairāk nekā divas reizes lielāks nekā trešais lielākais zīmolu piegādātājs Puig. Sīvo konkurenci starp pušu zīmoliem apstiprināja arī tirgus izpēte. Lai gan privāto preču zīmju pārdošanas apjoms Spānijā bija īpaši liels (20 %) un sasniedza augstu izaugsmes tempu, šā pieauguma iemesls galvenokārt bija viena konkrēta mazumtirgotāja īstenotā stratēģija. Turklāt privāto preču zīmju pārdošanas apjoma pieaugums galvenokārt ietekmēja konkurentu zīmolus (kuru pārdošanas apjomi samazinājās par 15–50 %), savukārt Sanex pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās, un Unilever gadījumā pārdošanas apjoms palika nemainīgs. |
| --- | --- |

(36)

Spānijā Sara Lee un Unilever bija lielākie piegādātāji vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū un katrs no tiem bija vairāk nekā divas reizes lielāks nekā trešais lielākais zīmolu piegādātājs Puig. Sīvo konkurenci starp pušu zīmoliem apstiprināja arī tirgus izpēte. Lai gan privāto preču zīmju pārdošanas apjoms Spānijā bija īpaši liels (20 %) un sasniedza augstu izaugsmes tempu, šā pieauguma iemesls galvenokārt bija viena konkrēta mazumtirgotāja īstenotā stratēģija. Turklāt privāto preču zīmju pārdošanas apjoma pieaugums galvenokārt ietekmēja konkurentu zīmolus (kuru pārdošanas apjomi samazinājās par 15–50 %), savukārt Sanex pārdošanas apjoms nedaudz palielinājās, un Unilever gadījumā pārdošanas apjoms palika nemainīgs.

Spānija (vīriešu dezodorantu tirgus)

| (37) | Vīriešu dezodorantu tirgū Spānijā Unilever un Sara Lee bija lielākie piegādātāji. Tirgus izpēte atklāja ievērojamu konkurences mijiedarbību starp Sara Lee zīmoliem (Sanex un Williams) un Unilever zīmoliem (Axe un Rexona) attiecībā uz zīmolu piedāvājumu un cenu noteikšanu. Apvienošanās simulācija norādīja uz 2,2 % cenu paaugstinājumu vīriešu dezodorantiem. |
| --- | --- |

(37)

Vīriešu dezodorantu tirgū Spānijā Unilever un Sara Lee bija lielākie piegādātāji. Tirgus izpēte atklāja ievērojamu konkurences mijiedarbību starp Sara Lee zīmoliem (Sanex un Williams) un Unilever zīmoliem (Axe un Rexona) attiecībā uz zīmolu piedāvājumu un cenu noteikšanu. Apvienošanās simulācija norādīja uz 2,2 % cenu paaugstinājumu vīriešu dezodorantiem.

Apvienotā Karaliste

| (38) | Apvienotajā Karalistē vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū puses sasniedza apvienotu tirgus daļu [60–70 %] apmērā, savukārt lielākais atlikušais konkurents būtu bijis Colgate ar tirgus daļu [5–10 %]. Izņemot puses, tirgū bija tikai trīs konkurenti ar tirgus daļu, kas pārsniedz 2 %. Tirgus izpētes gaitā ievāktie kvalitatīvie un kvantitatīvie dati atklāja, ka pušu zīmoli sīvi konkurē savā starpā. Apvienošanās simulācija prognozēja apmēram 2–3 % cenu pieaugumu visā dezodorantu tirgū un 4 % cenu pieaugumu vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Zīmolu līmenī tika prognozēts diezgan ievērojams Sanex produktu cenu paaugstinājums (aptuveni 30 %). |
| --- | --- |

(38)

Apvienotajā Karalistē vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū puses sasniedza apvienotu tirgus daļu [60–70 %] apmērā, savukārt lielākais atlikušais konkurents būtu bijis Colgate ar tirgus daļu [5–10 %]. Izņemot puses, tirgū bija tikai trīs konkurenti ar tirgus daļu, kas pārsniedz 2 %. Tirgus izpētes gaitā ievāktie kvalitatīvie un kvantitatīvie dati atklāja, ka pušu zīmoli sīvi konkurē savā starpā. Apvienošanās simulācija prognozēja apmēram 2–3 % cenu pieaugumu visā dezodorantu tirgū un 4 % cenu pieaugumu vīriešiem neparedzēto dezodorantu tirgū. Zīmolu līmenī tika prognozēts diezgan ievērojams Sanex produktu cenu paaugstinājums (aptuveni 30 %).

C.   Saistības

| (39) | Lai novērstu konstatētās bažas par konkurenci, kuras izraisa darījums, puses ierosināja saistības saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. Pirmais saistību kopums tika iesniegts 2010. gada 21. septembrī un atjaunināts 2010. gada 24. septembrī, lai panāktu, ka Komisija apstiprina darījumu. Aizsardzības līdzekļu kopums aptvēra 5 gadu licenci ar nolūku mainīt nosaukumus i) visiem produktiem ar Sanex preču zīmi Apvienotajā Karalistē, Īrijā, Beļģijā, Nīderlandē un Dānijā un ii) Rexona preču zīmei Spānijā un Portugālē saistībā ar dezodorantiem. |
| --- | --- |

(39)

Lai novērstu konstatētās bažas par konkurenci, kuras izraisa darījums, puses ierosināja saistības saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. Pirmais saistību kopums tika iesniegts 2010. gada 21. septembrī un atjaunināts 2010. gada 24. septembrī, lai panāktu, ka Komisija apstiprina darījumu. Aizsardzības līdzekļu kopums aptvēra 5 gadu licenci ar nolūku mainīt nosaukumus i) visiem produktiem ar Sanex preču zīmi Apvienotajā Karalistē, Īrijā, Beļģijā, Nīderlandē un Dānijā un ii) Rexona preču zīmei Spānijā un Portugālē saistībā ar dezodorantiem.

| (40) | Pēc tam Komisija pārbaudīja saistības tirgū. Pirmās tirgus pārbaudes rezultāti liecināja, ka bija vajadzīgi ievērojami uzlabojumi. Tāpēc puses 2010. gada 7. oktobrī iesniedza uzlabotu saistību kopumu, kurā ir paredzēts pilnībā pārdot Sanex uzņēmējdarbību dezodorantu jomā Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā. Unilever paturētu Sanex zīmolu attiecībā uz visiem pārējiem produktiem/valstīm ar nosacījumu, ka uzņēmums maina zīmola nosaukumu. |
| --- | --- |

(40)

Pēc tam Komisija pārbaudīja saistības tirgū. Pirmās tirgus pārbaudes rezultāti liecināja, ka bija vajadzīgi ievērojami uzlabojumi. Tāpēc puses 2010. gada 7. oktobrī iesniedza uzlabotu saistību kopumu, kurā ir paredzēts pilnībā pārdot Sanex uzņēmējdarbību dezodorantu jomā Apvienotajā Karalistē, Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Portugālē un Spānijā. Unilever paturētu Sanex zīmolu attiecībā uz visiem pārējiem produktiem/valstīm ar nosacījumu, ka uzņēmums maina zīmola nosaukumu.

| (41) | Otrā saistību kopuma tirgus pārbaude liecināja, ka Sanex dezodorantu pārdošana būtu skaidrāks risinājums, kam dodama priekšroka salīdzinājumā ar pirmo risinājumu, tomēr tika izteiktas bažas par viena aizsardzības līdzekļa īstenojamību, saskaņā ar kuru bija paredzēts sadalīt Sanex starp dezodorantiem un citām produktu kategorijām. Puses tika informētas par šīm bažām, un 2010. gada 12. novembrī tās iesniedza saistību galīgo kopumu. |
| --- | --- |

(41)

Otrā saistību kopuma tirgus pārbaude liecināja, ka Sanex dezodorantu pārdošana būtu skaidrāks risinājums, kam dodama priekšroka salīdzinājumā ar pirmo risinājumu, tomēr tika izteiktas bažas par viena aizsardzības līdzekļa īstenojamību, saskaņā ar kuru bija paredzēts sadalīt Sanex starp dezodorantiem un citām produktu kategorijām. Puses tika informētas par šīm bažām, un 2010. gada 12. novembrī tās iesniedza saistību galīgo kopumu.

| (42) | Galīgajās saistībās ir paredzēts pilnībā pārdot Sanex uzņēmējdarbību visās produktu kategorijās Eiropas Ekonomikas zonā, un šī pārdošana aptver visas uzņēmumam Unilever Eiropā piederošās, ar Sanex saistītās preču zīmju tiesības, visas uzņēmumam Unilever Eiropā piederošās intelektuālā īpašuma tiesības, kas tiek izmantotas Sanex uzņēmējdarbībā vai ir saistītas ar to, tostarp izstrādes posmā atrodošās inovācijas, visus līgumus, nomas darījumus, saistības un klientu pasūtījumus, tostarp visus tos līgumus par kopīgu iepakošanu, kas saistīti ar pārdodamo uzņēmējdarbības daļu, piekļuvi visām Sanex uzņēmējdarbībā izmantotajām ražošanas iekārtām un ražošanas līnijām, kā arī vadošos darbiniekus. |
| --- | --- |

(42)

Galīgajās saistībās ir paredzēts pilnībā pārdot Sanex uzņēmējdarbību visās produktu kategorijās Eiropas Ekonomikas zonā, un šī pārdošana aptver visas uzņēmumam Unilever Eiropā piederošās, ar Sanex saistītās preču zīmju tiesības, visas uzņēmumam Unilever Eiropā piederošās intelektuālā īpašuma tiesības, kas tiek izmantotas Sanex uzņēmējdarbībā vai ir saistītas ar to, tostarp izstrādes posmā atrodošās inovācijas, visus līgumus, nomas darījumus, saistības un klientu pasūtījumus, tostarp visus tos līgumus par kopīgu iepakošanu, kas saistīti ar pārdodamo uzņēmējdarbības daļu, piekļuvi visām Sanex uzņēmējdarbībā izmantotajām ražošanas iekārtām un ražošanas līnijām, kā arī vadošos darbiniekus.

| (43) | Galīgais aizsardzības līdzekļu kopums viennozīmīgi novērš konstatētās bažas par konkurenci, jo tajā ir paredzēts pastāvīgi pārdot Sanex (tostarp dezodorantu jomu) visās septiņās dalībvalstīs, kurās tika konstatētas bažas par konkurenci, vienlaikus neradot grūtības saistībā ar īstenojamību. Tas uzskatāms par vienkāršu, praktisku un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli, kas spēj radīt dzīvotspējīgu un efektīvu konkurentu, jo ar šo risinājumu novērš visas bažas par īstenojamību, kuras otrās tirgus pārbaudes gaitā tika izteiktas attiecībā uz otrajā saistību priekšlikumā ierosināto zīmola sadalīšanu. |
| --- | --- |

(43)

Galīgais aizsardzības līdzekļu kopums viennozīmīgi novērš konstatētās bažas par konkurenci, jo tajā ir paredzēts pastāvīgi pārdot Sanex (tostarp dezodorantu jomu) visās septiņās dalībvalstīs, kurās tika konstatētas bažas par konkurenci, vienlaikus neradot grūtības saistībā ar īstenojamību. Tas uzskatāms par vienkāršu, praktisku un efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli, kas spēj radīt dzīvotspējīgu un efektīvu konkurentu, jo ar šo risinājumu novērš visas bažas par īstenojamību, kuras otrās tirgus pārbaudes gaitā tika izteiktas attiecībā uz otrajā saistību priekšlikumā ierosināto zīmola sadalīšanu.

V.   SECINĀJUMS

| (44) | Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, lēmumā secināts, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, lēmumā secināts, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| (45) | Tādēļ koncentrācija atzīstama par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ koncentrācija atzīstama par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Unilever ir divējāda biržas sarakstā iekļauta uzņēmuma struktūra, kas aptver Unilever N.V. un Unilever Plc. Abas daļas pastāv kā atsevišķi uzņēmumi, bet strādā kā viena saimnieciska vienība.

(3)  Sara Lee piegādā arī citu zīmolu dezodorantus, tostarp Radox (Apvienotajā Karalistē un Īrijā), Williams (Beļģijā, Dānijā, Francijā un Spānijā), Duschdas (Vācijā), Monsavon (Francijā) un Neutral (Dānijā, Nīderlandē un Zviedrijā). Šo zīmolu nozīme Sara Lee dezodorantu klāstā ir ievērojami mazāka salīdzinājumā ar galveno zīmolu Sanex.

(4)  Papildus pamatzīmoliem tam ir divi zīmoli, kas izplatīti dažos valstu tirgos, proti, Vaseline (Portugālē – Vasenol) un Impulse.

(5)  Pamatnostādnes par horizontālo apvienošanos novērtēšanu saskaņā ar Padomes Regulu par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju, OV C 31, 5.2.2004., 5. lpp. (turpmāk – “Horizontālās apvienošanās pamatnostādnes”).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/35

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6445 – Eurochem/BASF Antwerp Assets)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/11

| 1. | Komisija 2012. gada 20. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Eurochem International Holding B.V. (“Eurochem BV”, Nīderlande), ko kontrolē Eurochem Group SE (“Eurochem SE”, Kipra), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst vienpersonīgu kontroli pār dažiem aktīviem mēslošanas līdzekļu nozarē, ko pašlaik kontrolē BASF Antwerpen N.V (“BASF Antwerp Assets”, Beļģija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 20. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Eurochem International Holding B.V. (“Eurochem BV”, Nīderlande), ko kontrolē Eurochem Group SE (“Eurochem SE”, Kipra), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst vienpersonīgu kontroli pār dažiem aktīviem mēslošanas līdzekļu nozarē, ko pašlaik kontrolē BASF Antwerpen N.V (“BASF Antwerp Assets”, Beļģija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Eurochem SE: mēslošanas līdzekļu ražošanai vajadzīgo minerālu ieguve un mēslošanas līdzekļu ražošana un pārdošana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Eurochem SE: mēslošanas līdzekļu ražošanai vajadzīgo minerālu ieguve un mēslošanas līdzekļu ražošana un pārdošana,

| — | BASF Antwerp Assets: lauksaimniecībai paredzētu minerālo mēslošanas līdzekļu ražošana. |
| --- | --- |

—

BASF Antwerp Assets: lauksaimniecībai paredzētu minerālo mēslošanas līdzekļu ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6445 – Eurochem/BASF Antwerp Assets uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6445 – Eurochem/BASF Antwerp Assets uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6451 – Schneider Electric France/Bouygues Immobilier/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/12

| 1. | Komisija 2012. gada 20. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Schneider Electric France un Bouygues Immobilier (Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē izveido kopuzņēmumu, kas piedāvās energoefektivitātes pakalpojumus. Šis darījums ir koncentrācija minētās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 20. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums Schneider Electric France un Bouygues Immobilier (Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē izveido kopuzņēmumu, kas piedāvās energoefektivitātes pakalpojumus. Šis darījums ir koncentrācija minētās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Schneider Electric France ir uzņēmums, ko kontrolē grupa Schneider Electric, kas ir specializējusies enerģijas pārvaldības jomā. Grupa izstrādā, ražo un pārdod produktus, aprīkojumu un risinājumus elektroapgādes, rūpnieciskās pārbaudes un automatizācijas nozarē. Schneider Electric France nodrošina grupas darbību Francijā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Schneider Electric France ir uzņēmums, ko kontrolē grupa Schneider Electric, kas ir specializējusies enerģijas pārvaldības jomā. Grupa izstrādā, ražo un pārdod produktus, aprīkojumu un risinājumus elektroapgādes, rūpnieciskās pārbaudes un automatizācijas nozarē. Schneider Electric France nodrošina grupas darbību Francijā,

| — | Bouygues Immobilier ietilpst grupā Bouygues (“Bouygues”). Bouygues (Francija) darbojas būvniecības, telekomunikāciju un plašsaziņas līdzekļu jomā, |
| --- | --- |

—

Bouygues Immobilier ietilpst grupā Bouygues (“Bouygues”). Bouygues (Francija) darbojas būvniecības, telekomunikāciju un plašsaziņas līdzekļu jomā,

| — | Kopuzņēmums piedāvās pakalpojumus, kas paredzēti, lai uzlabotu un optimizētu energoefektivitāti jaunās un vecās biroju ēkās. |
| --- | --- |

—

Kopuzņēmums piedāvās pakalpojumus, kas paredzēti, lai uzlabotu un optimizētu energoefektivitāti jaunās un vecās biroju ēkās.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6451 – Schneider Electric France/Bouygues Immobilier/JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6451 – Schneider Electric France/Bouygues Immobilier/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 28.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 23/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 23/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 23/13

| 1. | Komisija 2012. gada 23. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi IHC Merwede Holding B.V. (“IHC”, Nīderlande) un DEME N.V. (“DEME”, Beļģija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu OceanflORE B.V. (“OceanflORE JV”, Nīderlande), iegādājoties akcijas jaunizveidotā kopuzņēmumā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 23. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi IHC Merwede Holding B.V. (“IHC”, Nīderlande) un DEME N.V. (“DEME”, Beļģija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu OceanflORE B.V. (“OceanflORE JV”, Nīderlande), iegādājoties akcijas jaunizveidotā kopuzņēmumā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | IHC: tehnoloģiju projektēšana un iekārtu būve tādās nozarēs kā bagarēšana, ar bagarēšanu saistītas darbības, dziļjūras izrakteņu ieguve un darbības atklātā jūrā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

IHC: tehnoloģiju projektēšana un iekārtu būve tādās nozarēs kā bagarēšana, ar bagarēšanu saistītas darbības, dziļjūras izrakteņu ieguve un darbības atklātā jūrā,

| — | DEME: pakalpojumi tādās jomās kā bagarēšana, zemes atgūšana, jūras hidrobūvniecība un vides nozares, |
| --- | --- |

—

DEME: pakalpojumi tādās jomās kā bagarēšana, zemes atgūšana, jūras hidrobūvniecība un vides nozares,

| — | OceanflORE JV: dziļjūras izrakteņu ieguve. |
| --- | --- |

—

OceanflORE JV: dziļjūras izrakteņu ieguve.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---