# Uradni list C 11/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.011.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 11 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5513. januar 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.011.slv

Uradni list

Evropske unije

C 11

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5513. januar 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 011/01 | Smernice za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 011/01

Smernice za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 011/02 | Menjalni tečaji eura | 12 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2012/C 011/03 | Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 19; UL C 153, 6.7.2007, str. 22; UL C 182, 4.8.2007, str. 18; UL C 57, 1.3.2008, str. 38; UL C 134, 31.5.2008, str. 19; UL C 37, 14.2.2009, str. 8; UL C 35, 12.2.2010, str. 7; UL C 304, 10.11.2010, str. 5; UL C 24, 26.1.2011, str. 6; UL C 157, 27.5.2011, str. 8; UL C 203, 9.7.2011, str. 16) | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 011/02

Menjalni tečaji eura

12

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2012/C 011/03

Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 19; UL C 153, 6.7.2007, str. 22; UL C 182, 4.8.2007, str. 18; UL C 57, 1.3.2008, str. 38; UL C 134, 31.5.2008, str. 19; UL C 37, 14.2.2009, str. 8; UL C 35, 12.2.2010, str. 7; UL C 304, 10.11.2010, str. 5; UL C 24, 26.1.2011, str. 6; UL C 157, 27.5.2011, str. 8; UL C 203, 9.7.2011, str. 16)

13

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 011/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 14 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 011/05 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 16 |
| 2012/C 011/06 | Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES – Podaljšanje roka – Prošnja naročnika | 21 |
| 2012/C 011/07 | Obvestilo o prošnji v okviru člena 30 Direktive 2004/17/ES – Umik – Prošnja naročnika | 22 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2012/C 011/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

14

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2012/C 011/05

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

16

2012/C 011/06

Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES – Podaljšanje roka – Prošnja naročnika

21

2012/C 011/07

Obvestilo o prošnji v okviru člena 30 Direktive 2004/17/ES – Umik – Prošnja naročnika

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/1

---

Smernice za uporabo Direktive Sveta 2004/113/ES na področju zavarovanja v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije v zadevi C-236/09 (Test-Achats)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 11/01

1.   UVOD

| 1. | Člen 5 Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) ureja uporabo aktuarskih faktorjev, ki se nanašajo na spol pri zagotavljanju zavarovanj in drugih z njimi povezanih finančnih storitev. Člen 5(1) določa, da v nobeni novi pogodbi, sklenjeni po 21. decembru 2007, uporaba spola kot aktuarskega faktorja pri izračunavanju premij in dajatev nima za posledico razlik v premijah in dajatvah oseb (v nadaljnjem besedilu: določba o enakih pogojih za oba spola). Člen 5(2) določa izjemo od navedene določbe, saj državam članicam omogoča ohranitev sorazmernih razlik v premijah in dajatvah oseb, kadar se spol, na podlagi ustreznih in točnih aktuarskih in statističnih podatkov, uporablja kot odločilni dejavnik pri oceni tveganja. |
| --- | --- |

1.

Člen 5 Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (1) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva) ureja uporabo aktuarskih faktorjev, ki se nanašajo na spol pri zagotavljanju zavarovanj in drugih z njimi povezanih finančnih storitev. Člen 5(1) določa, da v nobeni novi pogodbi, sklenjeni po 21. decembru 2007, uporaba spola kot aktuarskega faktorja pri izračunavanju premij in dajatev nima za posledico razlik v premijah in dajatvah oseb (v nadaljnjem besedilu: določba o enakih pogojih za oba spola). Člen 5(2) določa izjemo od navedene določbe, saj državam članicam omogoča ohranitev sorazmernih razlik v premijah in dajatvah oseb, kadar se spol, na podlagi ustreznih in točnih aktuarskih in statističnih podatkov, uporablja kot odločilni dejavnik pri oceni tveganja.

| 2. | Sodišče Evropske unije je v sodbi, ki jo je izdalo 1. marca 2011 (2) (v nadaljnjem besedilu: sodba v zadevi Test-Achats), razveljavilo člen 5(2) z učinkom od 21. decembra 2012. Sodišče Evropske unije meni, da je namen člena 5(2), ki omogoča državam članicam časovno neomejeno ohranitev izjeme od določbe o enakih pogojih za oba spola iz člena 5(1), v nasprotju z doseganjem cilja enakega obravnavanja moških in žensk pri izračunavanju premij in dajatev, kar je namen Direktive v skladu z določbami zakonodajalca na področju zavarovanja, zato je navedeni člen nezdružljiv s členoma 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

2.

Sodišče Evropske unije je v sodbi, ki jo je izdalo 1. marca 2011 (2) (v nadaljnjem besedilu: sodba v zadevi Test-Achats), razveljavilo člen 5(2) z učinkom od 21. decembra 2012. Sodišče Evropske unije meni, da je namen člena 5(2), ki omogoča državam članicam časovno neomejeno ohranitev izjeme od določbe o enakih pogojih za oba spola iz člena 5(1), v nasprotju z doseganjem cilja enakega obravnavanja moških in žensk pri izračunavanju premij in dajatev, kar je namen Direktive v skladu z določbami zakonodajalca na področju zavarovanja, zato je navedeni člen nezdružljiv s členoma 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

| 3. | Vse države članice trenutno omogočajo razlikovanje na podlagi spola za vsaj eno vrsto zavarovanja. Zlasti lahko zavarovalnice v vseh državah članicah uporabljajo spol kot dejavnik pri oceni tveganja pri življenjskem zavarovanju (3). Sodba v zadevi Test-Achats bo zato imela posledice v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

3.

Vse države članice trenutno omogočajo razlikovanje na podlagi spola za vsaj eno vrsto zavarovanja. Zlasti lahko zavarovalnice v vseh državah članicah uporabljajo spol kot dejavnik pri oceni tveganja pri življenjskem zavarovanju (3). Sodba v zadevi Test-Achats bo zato imela posledice v vseh državah članicah.

| 4. | Namen teh smernic je lajšanje izvrševanja sodbe v zadevi Test-Achats na nacionalni ravni. Vendar pa stališče Komisije ne posega v morebitno prihodnjo razlago Sodišča Evropske unije v zvezi s členom 5. |
| --- | --- |

4.

Namen teh smernic je lajšanje izvrševanja sodbe v zadevi Test-Achats na nacionalni ravni. Vendar pa stališče Komisije ne posega v morebitno prihodnjo razlago Sodišča Evropske unije v zvezi s členom 5.

2.   SMERNICE

| 5. | Od 21. decembra 2012 je treba določbo o enakih pogojih za oba spola iz člena 5(1) uporabljati brez morebitnih izjem v zvezi z izračunavanjem premij in dajatev oseb v novih pogodbah. |
| --- | --- |

5.

Od 21. decembra 2012 je treba določbo o enakih pogojih za oba spola iz člena 5(1) uporabljati brez morebitnih izjem v zvezi z izračunavanjem premij in dajatev oseb v novih pogodbah.

2.1   Vpliv sodbe v zadevi Test-Achats – zadevne pogodbe

2.1.1   Člen 5(1) naj se uporablja brez odstopanja od 21. decembra 2012

| 6. | Sodišče Evropske unije je v sodbi v zadevi Test-Achats sklenilo, da je treba člen 5(2) Direktive šteti za neveljavnega od izteka ustreznega prehodnega obdobja, ki se konča 21. decembra 2012 (4). To pomeni, da je treba člen 5(1) od navedenega dne uporabljati brez odstopanj. |
| --- | --- |

6.

Sodišče Evropske unije je v sodbi v zadevi Test-Achats sklenilo, da je treba člen 5(2) Direktive šteti za neveljavnega od izteka ustreznega prehodnega obdobja, ki se konča 21. decembra 2012 (4). To pomeni, da je treba člen 5(1) od navedenega dne uporabljati brez odstopanj.

2.1.2   Člen 5(1) se uporablja le za nove pogodbe

| 7. | Prehodno obdobje je treba razlagati v skladu s ciljem Direktive, kot je izražen v členu 5(1) in ki določa, da se določba o enakih pogojih za oba spola uporablja samo za nove pogodbe, sklenjene po izteku roka za prenos Direktive dne 21. decembra 2007. V skladu z obrazložitvijo iz uvodne izjave 18 Direktive je cilj te določbe izogibanje nenadnemu prilagajanju trga. Sodba v zadevi Test-Achats tega cilja ne spreminja niti ne vpliva na uporabnost določbe o enakih pogojih za oba spola le za nove pogodbe, kot to določa člen 5(1). Sodba v zadevi Test-Achats pomeni, da je treba to določbo za nove pogodbe, sklenjene od 21. decembra 2012, uporabljati brez izjem zaradi neveljavnosti člena 5(2) od navedenega dne. |
| --- | --- |

7.

Prehodno obdobje je treba razlagati v skladu s ciljem Direktive, kot je izražen v členu 5(1) in ki določa, da se določba o enakih pogojih za oba spola uporablja samo za nove pogodbe, sklenjene po izteku roka za prenos Direktive dne 21. decembra 2007. V skladu z obrazložitvijo iz uvodne izjave 18 Direktive je cilj te določbe izogibanje nenadnemu prilagajanju trga. Sodba v zadevi Test-Achats tega cilja ne spreminja niti ne vpliva na uporabnost določbe o enakih pogojih za oba spola le za nove pogodbe, kot to določa člen 5(1). Sodba v zadevi Test-Achats pomeni, da je treba to določbo za nove pogodbe, sklenjene od 21. decembra 2012, uporabljati brez izjem zaradi neveljavnosti člena 5(2) od navedenega dne.

| 8. | Iz uveljavljene sodne prakse izhaja, da je treba zaradi enotne uporabe prava Evropske unije in načela enakosti pomen izrazov in področje uporabe določb prava Evropske unije, ki se izrecno ne sklicujejo na pravo držav članic, običajno razlagati neodvisno in enotno po vsej Evropski uniji (5). |
| --- | --- |

8.

Iz uveljavljene sodne prakse izhaja, da je treba zaradi enotne uporabe prava Evropske unije in načela enakosti pomen izrazov in področje uporabe določb prava Evropske unije, ki se izrecno ne sklicujejo na pravo držav članic, običajno razlagati neodvisno in enotno po vsej Evropski uniji (5).

| 9. | V direktivi ni opredeljen koncept „nova pogodba“ in v njej tudi ni sklicevanj na nacionalne predpise, kar zadeva pomen, ki se uporablja za takšne izraze. Ta koncept bi bilo zato treba za namene uporabe Direktive razumeti kot določen avtonomni koncept prava Evropske unije, ki ga je treba enotno razlagati po vsej Uniji. Ta enotna razlaga ustreza namenu Direktive na področju zavarovanja, in sicer izvajanju določbe o enakih pogojih za oba spola po izteku prehodnega obdobja. Koncept „nova pogodba“ iz člena 5(1) je bistven za izvajanje te določbe v praksi. Različne razlage tega koncepta, ki temeljijo na predpisih nacionalnega pogodbenega prava, bi povzročile tveganje zaradi različnih prehodnih obdobij, ki bi odložila splošno uporabo določbe o enakih pogojih za oba spola, in zaradi neenakih pogojev za zavarovalnice. To bi oslabilo cilj, ki ga zasleduje Direktiva s splošnim jamčenjem enakega obravnavanja žensk in moških po državah članicah v zvezi s premijami in dajatvami oseb od istega dne, kot je določen v členu 5(1) (6). |
| --- | --- |

9.

V direktivi ni opredeljen koncept „nova pogodba“ in v njej tudi ni sklicevanj na nacionalne predpise, kar zadeva pomen, ki se uporablja za takšne izraze. Ta koncept bi bilo zato treba za namene uporabe Direktive razumeti kot določen avtonomni koncept prava Evropske unije, ki ga je treba enotno razlagati po vsej Uniji. Ta enotna razlaga ustreza namenu Direktive na področju zavarovanja, in sicer izvajanju določbe o enakih pogojih za oba spola po izteku prehodnega obdobja. Koncept „nova pogodba“ iz člena 5(1) je bistven za izvajanje te določbe v praksi. Različne razlage tega koncepta, ki temeljijo na predpisih nacionalnega pogodbenega prava, bi povzročile tveganje zaradi različnih prehodnih obdobij, ki bi odložila splošno uporabo določbe o enakih pogojih za oba spola, in zaradi neenakih pogojev za zavarovalnice. To bi oslabilo cilj, ki ga zasleduje Direktiva s splošnim jamčenjem enakega obravnavanja žensk in moških po državah članicah v zvezi s premijami in dajatvami oseb od istega dne, kot je določen v členu 5(1) (6).

| 10. | Za izvajanje člena 5(1) je treba jasno razlikovati med veljavnimi in novimi pogodbami. Razlikovanje mora zadovoljiti potrebo po pravni varnosti ter temeljiti na merilih, ki se izogibajo neupravičenemu poseganju v veljavne pravice in ohranjajo legitimna pričakovanja pogodbenih strank. Ta pristop je usklajen s ciljem Direktive glede preprečevanja nenadnih prilagajanj trga z omejevanjem uporabe določbe o enakih pogojih za oba spola le na nove pogodbe. |
| --- | --- |

10.

Za izvajanje člena 5(1) je treba jasno razlikovati med veljavnimi in novimi pogodbami. Razlikovanje mora zadovoljiti potrebo po pravni varnosti ter temeljiti na merilih, ki se izogibajo neupravičenemu poseganju v veljavne pravice in ohranjajo legitimna pričakovanja pogodbenih strank. Ta pristop je usklajen s ciljem Direktive glede preprečevanja nenadnih prilagajanj trga z omejevanjem uporabe določbe o enakih pogojih za oba spola le na nove pogodbe.

| 11. | Zato se določba o enakih pogojih za oba spola v skladu s členom 5(1) uporabi vsakič: a) ko se sklene pogodba, h kateri morata stranki izrecno podati soglasje, vključno s soglasjem k spremembi veljavne pogodbe, in b) ko stranka, ki zadnja poda soglasje, potrebno za sklenitev pogodbe, to stori po 21. decembru 2012. |
| --- | --- |

11.

Zato se določba o enakih pogojih za oba spola v skladu s členom 5(1) uporabi vsakič: a) ko se sklene pogodba, h kateri morata stranki izrecno podati soglasje, vključno s soglasjem k spremembi veljavne pogodbe, in b) ko stranka, ki zadnja poda soglasje, potrebno za sklenitev pogodbe, to stori po 21. decembru 2012.

| 12. | Zato je treba kot nove pogodbe, ki morajo tako upoštevati določbo o enakih pogojih za oba spola, šteti naslednje pogodbe (7):






  (a) | pogodbe, prvič sklenjene od 21. decembra 2012 naprej (8). Zato bodo morale ponudbe, dane pred 21. decembrom 2012, sprejete pa pozneje, upoštevati določbo o enakih pogojih za oba spola; |
| --- | --- | --- |

12.

Zato je treba kot nove pogodbe, ki morajo tako upoštevati določbo o enakih pogojih za oba spola, šteti naslednje pogodbe (7):

(a)

pogodbe, prvič sklenjene od 21. decembra 2012 naprej (8). Zato bodo morale ponudbe, dane pred 21. decembrom 2012, sprejete pa pozneje, upoštevati določbo o enakih pogojih za oba spola;

| (b) | sporazumi strank, sklenjeni od 21. decembra 2012 naprej, za podaljšanje veljavnosti pogodb, sklenjenih pred navedenim dnem, ki bi sicer prenehale veljati. |
| --- | --- |

(b)

sporazumi strank, sklenjeni od 21. decembra 2012 naprej, za podaljšanje veljavnosti pogodb, sklenjenih pred navedenim dnem, ki bi sicer prenehale veljati.

| 13. | Nasprotno pa se ne bi smeli šteti za nove pogodbe naslednji primeri (9):






  (a) | samodejno podaljšanje veljavnosti že veljavne pogodbe, če v določenem roku v skladu s pogoji navedene že veljavne pogodbe ni podano nobeno obvestilo, npr. o odstopu od pogodbe; |
| --- | --- | --- |

13.

Nasprotno pa se ne bi smeli šteti za nove pogodbe naslednji primeri (9):

(a)

samodejno podaljšanje veljavnosti že veljavne pogodbe, če v določenem roku v skladu s pogoji navedene že veljavne pogodbe ni podano nobeno obvestilo, npr. o odstopu od pogodbe;

| (b) | prilagoditev posameznih sestavin veljavne pogodbe, kot so spremembe premij, na podlagi vnaprej določenih parametrov, če soglasje imetnika zavarovalne police ni potrebno (10); |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev posameznih sestavin veljavne pogodbe, kot so spremembe premij, na podlagi vnaprej določenih parametrov, če soglasje imetnika zavarovalne police ni potrebno (10);

| (c) | sklenitev zavarovanja, dodatnega zavarovanja ali nadaljevanja zavarovanja s strani imetnika police, katere pogoji so bili dogovorjeni s pogodbami, sklenjenimi pred 21. decembrom 2012, če se takšna polica uveljavi z enostransko odločitvijo imetnika police (11); |
| --- | --- |

(c)

sklenitev zavarovanja, dodatnega zavarovanja ali nadaljevanja zavarovanja s strani imetnika police, katere pogoji so bili dogovorjeni s pogodbami, sklenjenimi pred 21. decembrom 2012, če se takšna polica uveljavi z enostransko odločitvijo imetnika police (11);

| (d) | sam prenos zavarovalnega portfelja z ene zavarovalnice na drugo, ki ne bi smel spremeniti statusa pogodb, vključenih v ta portfelj. |
| --- | --- |

(d)

sam prenos zavarovalnega portfelja z ene zavarovalnice na drugo, ki ne bi smel spremeniti statusa pogodb, vključenih v ta portfelj.

2.2   S spolom povezane zavarovalne prakse, ki so še naprej mogoče

| 14. | S členom 5(1) je prepovedan vsak rezultat, s katerim bi nastale razlike v premijah in dajatvah oseb zaradi uporabe spola kot dejavnika pri izračunavanju premij in dajatev. Ni pa prepovedana uporaba spola kot dejavnika pri oceni tveganja na splošno. Takšna uporaba je dovoljena pri izračunavanju premij in dajatev na skupni ravni, če ni vzrok za razlikovanje na individualni ravni. Na podlagi sodbe v zadevi Test-Achats je zato še naprej mogoče zbirati, hraniti in uporabljati dejavnik spola ali informacije v zvezi s spolom v okviru teh omejitev, in sicer:
  —   za rezervacije in interno določanje cen: zavarovalnice smejo še naprej zbirati in uporabljati dejavnik spola za interno oceno tveganja, zlasti za ureditev tehničnih pogojev v skladu s pravili o plačilni zmožnosti zavarovalnic in za spremljanje njihove zbirke portfeljev z vidika skupnega določanja cen,
  —   za določanje cen pozavarovanja: pozavarovalne pogodbe so pogodbe med zavarovalnico in pozavarovalnico. Še naprej je mogoče uporabljati spol pri določanju cen teh proizvodov, če niso vzrok za individualno razlikovanje na podlagi spola,
  —   za trženje in oglaševanje: v skladu s členom 3(3) se Direktiva ne uporablja za medijske vsebine in oglaševanje in člen 5(1) ureja le izračunavanje premij in dajatev oseb. Zato lahko zavarovalnice še naprej uporabljajo trženje in oglaševanje za vpliv na zbirko portfeljev, na primer z osredotočanjem oglaševanja bodisi na moške bodisi na ženske. Vendar pa zavarovalnice ne smejo zavrniti dostopa do posebnega proizvoda zaradi spola osebe, razen če so izpolnjeni pogoji člena 4(5) (12),
  —   za oceno tveganja pri življenjskem in zdravstvenem zavarovanju: določba o enakih pogojih za oba spola pomeni, da za isto zavarovalno polico ne sme biti razlik v premijah in dajatvah le zato, ker sta osebi različnega spola. Vendar pa obstajajo drugi dejavniki tveganja, npr. zdravstveno stanje ali družinska zgodovina, na podlagi katerih je razlikovanje mogoče in pri oceni katerih zavarovalnice morajo upoštevati dejavnik spola zaradi določenih razlik v telesni zgradbi moških in žensk (13). |
| --- | --- |

14.

S členom 5(1) je prepovedan vsak rezultat, s katerim bi nastale razlike v premijah in dajatvah oseb zaradi uporabe spola kot dejavnika pri izračunavanju premij in dajatev. Ni pa prepovedana uporaba spola kot dejavnika pri oceni tveganja na splošno. Takšna uporaba je dovoljena pri izračunavanju premij in dajatev na skupni ravni, če ni vzrok za razlikovanje na individualni ravni. Na podlagi sodbe v zadevi Test-Achats je zato še naprej mogoče zbirati, hraniti in uporabljati dejavnik spola ali informacije v zvezi s spolom v okviru teh omejitev, in sicer:

—   za rezervacije in interno določanje cen: zavarovalnice smejo še naprej zbirati in uporabljati dejavnik spola za interno oceno tveganja, zlasti za ureditev tehničnih pogojev v skladu s pravili o plačilni zmožnosti zavarovalnic in za spremljanje njihove zbirke portfeljev z vidika skupnega določanja cen,

—   za določanje cen pozavarovanja: pozavarovalne pogodbe so pogodbe med zavarovalnico in pozavarovalnico. Še naprej je mogoče uporabljati spol pri določanju cen teh proizvodov, če niso vzrok za individualno razlikovanje na podlagi spola,

—   za trženje in oglaševanje: v skladu s členom 3(3) se Direktiva ne uporablja za medijske vsebine in oglaševanje in člen 5(1) ureja le izračunavanje premij in dajatev oseb. Zato lahko zavarovalnice še naprej uporabljajo trženje in oglaševanje za vpliv na zbirko portfeljev, na primer z osredotočanjem oglaševanja bodisi na moške bodisi na ženske. Vendar pa zavarovalnice ne smejo zavrniti dostopa do posebnega proizvoda zaradi spola osebe, razen če so izpolnjeni pogoji člena 4(5) (12),

—   za oceno tveganja pri življenjskem in zdravstvenem zavarovanju: določba o enakih pogojih za oba spola pomeni, da za isto zavarovalno polico ne sme biti razlik v premijah in dajatvah le zato, ker sta osebi različnega spola. Vendar pa obstajajo drugi dejavniki tveganja, npr. zdravstveno stanje ali družinska zgodovina, na podlagi katerih je razlikovanje mogoče in pri oceni katerih zavarovalnice morajo upoštevati dejavnik spola zaradi določenih razlik v telesni zgradbi moških in žensk (13).

| 15. | Komisija tudi meni, da je pod pogoji iz člena 4(5) Direktive zavarovalnicam še naprej omogočeno ponujati proizvode, namenjene posameznemu spolu (ali možnosti v pogodbah), za zajem pogojev, ki se izključno ali v prvi vrsti nanašajo na osebe moškega ali ženskega spola (14). Vendar pa te možnosti ni za nosečnost in materinstvo zaradi posebnega mehanizma solidarnosti, uvedenega s členom 5(3). |
| --- | --- |

15.

Komisija tudi meni, da je pod pogoji iz člena 4(5) Direktive zavarovalnicam še naprej omogočeno ponujati proizvode, namenjene posameznemu spolu (ali možnosti v pogodbah), za zajem pogojev, ki se izključno ali v prvi vrsti nanašajo na osebe moškega ali ženskega spola (14). Vendar pa te možnosti ni za nosečnost in materinstvo zaradi posebnega mehanizma solidarnosti, uvedenega s členom 5(3).

2.3   Uporaba drugih dejavnikov pri oceni tveganja

2.3.1   Dejavniki v zvezi s spolom – vprašanje posredne diskriminacije

| 16. | Sodba v zadevi Test-Achats obravnava le uporabo spola kot dejavnika pri oceni tveganja, ne pa tudi dopustnosti drugih dejavnikov, ki jih uporabljajo zavarovalnice. Vendar pa, kot določa člen 2(b) Direktive, pride do posredne diskriminacije, če dozdevno nevtralni dejavnik tveganja postavi osebe enega spola v posebej neugoden položaj. V nasprotju z neposredno diskriminacijo je mogoče posredno diskriminacijo upravičiti, če je njen namen legitimen ter so sredstva za njeno doseganje ustrezna in potrebna. |
| --- | --- |

16.

Sodba v zadevi Test-Achats obravnava le uporabo spola kot dejavnika pri oceni tveganja, ne pa tudi dopustnosti drugih dejavnikov, ki jih uporabljajo zavarovalnice. Vendar pa, kot določa člen 2(b) Direktive, pride do posredne diskriminacije, če dozdevno nevtralni dejavnik tveganja postavi osebe enega spola v posebej neugoden položaj. V nasprotju z neposredno diskriminacijo je mogoče posredno diskriminacijo upravičiti, če je njen namen legitimen ter so sredstva za njeno doseganje ustrezna in potrebna.

| 17. | Uporaba dejavnikov tveganja, ki so lahko povezani s spolom, je zato še naprej mogoča, če gre dejansko za prave in samostojne dejavnike tveganja (15). |
| --- | --- |

17.

Uporaba dejavnikov tveganja, ki so lahko povezani s spolom, je zato še naprej mogoča, če gre dejansko za prave in samostojne dejavnike tveganja (15).

2.3.2   Dejavniki, ki niso povezani s spolom

| 18. | Sodba v zadevi Test-Achats obravnava le uporabo dejavnika spola, kadar so bile zadevne situacije moških in žensk kot primerljive določene z zakonodajo. Ne vpliva na uporabo drugih dejavnikov pri oceni tveganja, kot sta starost in invalidnost, kar trenutno na ravni EU ni urejeno. |
| --- | --- |

18.

Sodba v zadevi Test-Achats obravnava le uporabo dejavnika spola, kadar so bile zadevne situacije moških in žensk kot primerljive določene z zakonodajo. Ne vpliva na uporabo drugih dejavnikov pri oceni tveganja, kot sta starost in invalidnost, kar trenutno na ravni EU ni urejeno.

| 19. | Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Test-Achats poudarja, da „(...) načelo enakega obravnavanja zahteva, naj se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in naj se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno, in da je treba primerljivost položajev ocenjevati glede na vsebino in namen ukrepa EU, ki je podlaga za zadevno razlikovanje (...)“ (16). |
| --- | --- |

19.

Sodišče Evropske unije v sodbi v zadevi Test-Achats poudarja, da „(...) načelo enakega obravnavanja zahteva, naj se primerljivi položaji ne obravnavajo različno in naj se različni položaji ne obravnavajo enako, razen če je tako obravnavanje objektivno utemeljeno, in da je treba primerljivost položajev ocenjevati glede na vsebino in namen ukrepa EU, ki je podlaga za zadevno razlikovanje (...)“ (16).

| 20. | Uporaba dejavnikov starosti in invalidnosti bi bila še naprej dovoljena na podlagi predloga Direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (17), saj se ne bi štela za diskriminatorno. Če zakonodajalec določa, da posebna praksa pod določenimi pogoji ni diskriminatorna, s tem ne določa odstopanja od načela enakega obravnavanja primerljivih položajev (ki bi lahko bilo dopustno le v prehodnem obdobju). Bolj kot to upošteva načelo enakega obravnavanja s priznavanjem, da zadevni položaji niso primerljivi in se jih ne bi smelo obravnavati različno (ali da je kljub primerljivosti različno obravnavanje teh položajev objektivno upravičeno). |
| --- | --- |

20.

Uporaba dejavnikov starosti in invalidnosti bi bila še naprej dovoljena na podlagi predloga Direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (17), saj se ne bi štela za diskriminatorno. Če zakonodajalec določa, da posebna praksa pod določenimi pogoji ni diskriminatorna, s tem ne določa odstopanja od načela enakega obravnavanja primerljivih položajev (ki bi lahko bilo dopustno le v prehodnem obdobju). Bolj kot to upošteva načelo enakega obravnavanja s priznavanjem, da zadevni položaji niso primerljivi in se jih ne bi smelo obravnavati različno (ali da je kljub primerljivosti različno obravnavanje teh položajev objektivno upravičeno).

2.4   Zavarovanje in poklicne pokojnine

| 21. | Nekateri zavarovalni proizvodi, kot so rente, prispevajo k upokojitvenim dohodkom. Vendar pa Direktiva ureja le zavarovanje in pokojnine, ki so zasebni, prostovoljni in ločeni od delovnega razmerja, zaposlitve in poklica, saj so izrecno izključeni z njenega področja uporabe (18). Enako obravnavanje žensk in moških v zvezi s poklicnimi pokojninami ureja Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (19). |
| --- | --- |

21.

Nekateri zavarovalni proizvodi, kot so rente, prispevajo k upokojitvenim dohodkom. Vendar pa Direktiva ureja le zavarovanje in pokojnine, ki so zasebni, prostovoljni in ločeni od delovnega razmerja, zaposlitve in poklica, saj so izrecno izključeni z njenega področja uporabe (18). Enako obravnavanje žensk in moških v zvezi s poklicnimi pokojninami ureja Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (19).

| 22. | Nekatere sheme poklicnih pokojnin določajo plačilo za pravice v posebni obliki, kot so rente. V takšnem primeru bo za zadevno shemo veljala Direktiva 2006/54/ES, četudi se shema zanaša na zavarovalnico za izplačilo pravic. Nasprotno pa položaj posameznega delavca, ki je sklenil pogodbo o zavarovanju neposredno z zavarovalnico brez posredovanja delodajalca, na primer za preoblikovanje pavšalnega zneska v rento, ureja Direktiva. Člen 8(1)(c) Direktive 2006/54/ES posebej določa, da se navedena direktiva ne uporablja za zavarovalne pogodbe, ki jih sklenejo delavci in v katerih delodajalec ni pogodbena stranka. |
| --- | --- |

22.

Nekatere sheme poklicnih pokojnin določajo plačilo za pravice v posebni obliki, kot so rente. V takšnem primeru bo za zadevno shemo veljala Direktiva 2006/54/ES, četudi se shema zanaša na zavarovalnico za izplačilo pravic. Nasprotno pa položaj posameznega delavca, ki je sklenil pogodbo o zavarovanju neposredno z zavarovalnico brez posredovanja delodajalca, na primer za preoblikovanje pavšalnega zneska v rento, ureja Direktiva. Člen 8(1)(c) Direktive 2006/54/ES posebej določa, da se navedena direktiva ne uporablja za zavarovalne pogodbe, ki jih sklenejo delavci in v katerih delodajalec ni pogodbena stranka.

| 23. | Člen 9(1) Direktive 2006/54/ES omogoča določanje različnih ravni pravic za moške in ženske, če jih upravičujejo aktuarski faktorji za izračune. Komisija meni, da sodba v zadevi Test-Achats nima pravnih posledic za to določbo, ki se uporablja v drugačnem in jasno ločenem okviru poklicnih pokojnin in ki je tudi oblikovana drugače kot člen 5(2) Direktive. Dejansko se na podlagi člena 9(1)(h) Direktive 2006/54/ES določanje različnih pravic za moške in ženske ne šteje za diskriminatorno, če ga upravičujejo aktuarski podatki. |
| --- | --- |

23.

Člen 9(1) Direktive 2006/54/ES omogoča določanje različnih ravni pravic za moške in ženske, če jih upravičujejo aktuarski faktorji za izračune. Komisija meni, da sodba v zadevi Test-Achats nima pravnih posledic za to določbo, ki se uporablja v drugačnem in jasno ločenem okviru poklicnih pokojnin in ki je tudi oblikovana drugače kot člen 5(2) Direktive. Dejansko se na podlagi člena 9(1)(h) Direktive 2006/54/ES določanje različnih pravic za moške in ženske ne šteje za diskriminatorno, če ga upravičujejo aktuarski podatki.

3.   SPREMLJANJE SMERNIC

| 24. | Države članice morajo sprejeti ukrepe na podlagi sodbe v zadevi Test-Achats in prilagoditi svojo zakonodajo pred 21. decembrom 2012 za zagotovitev, da bodo zavarovalnice uporabljale določbo o enakih pogojih za oba spola, kot to določa sodba. Komisija bo spremljala razmere, kar bo zagotovilo, da bo v nacionalni zakonodaji na področju zavarovanja po navedenem dnevu popolnoma upoštevana sodba, in sicer na podlagi meril iz teh smernic. |
| --- | --- |

24.

Države članice morajo sprejeti ukrepe na podlagi sodbe v zadevi Test-Achats in prilagoditi svojo zakonodajo pred 21. decembrom 2012 za zagotovitev, da bodo zavarovalnice uporabljale določbo o enakih pogojih za oba spola, kot to določa sodba. Komisija bo spremljala razmere, kar bo zagotovilo, da bo v nacionalni zakonodaji na področju zavarovanja po navedenem dnevu popolnoma upoštevana sodba, in sicer na podlagi meril iz teh smernic.

| 25. | Komisija bi želela spodbuditi konkurenčne in inovativne sektorje, kot je zavarovalniški sektor, da se ustrezno prilagodijo in potrošnikom ponudijo privlačne proizvode ne glede na spol brez neupravičenega vpliva na splošne ravni cen. Še naprej bo budno spremljala razvoj zavarovalniškega trga z namenom odkrivanja morebitnih neupravičenih zvišanj cen zaradi sodbe v zadevi Test-Achats, tudi glede na orodja, ki so na voljo v konkurenčnem pravu (20), v primeru domnevnega protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

25.

Komisija bi želela spodbuditi konkurenčne in inovativne sektorje, kot je zavarovalniški sektor, da se ustrezno prilagodijo in potrošnikom ponudijo privlačne proizvode ne glede na spol brez neupravičenega vpliva na splošne ravni cen. Še naprej bo budno spremljala razvoj zavarovalniškega trga z namenom odkrivanja morebitnih neupravičenih zvišanj cen zaradi sodbe v zadevi Test-Achats, tudi glede na orodja, ki so na voljo v konkurenčnem pravu (20), v primeru domnevnega protikonkurenčnega ravnanja.

| 26. | Komisija bo leta 2014 poročala o izvajanju sodbe v zadevi Test-Achats v nacionalnem pravu in zavarovalniški praksi v okviru bolj splošnega poročila o izvajanju Direktive. |
| --- | --- |

26.

Komisija bo leta 2014 poročala o izvajanju sodbe v zadevi Test-Achats v nacionalnem pravu in zavarovalniški praksi v okviru bolj splošnega poročila o izvajanju Direktive.

---

(1)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(2)  Sodba z dne 1. marca 2011 v zadevi C-236/09 (UL C 130, 30.4.2011, str. 4).

(3)  Podrobnejše informacije o nacionalni zakonodaji in praksah zavarovalnic so v prilogah 1 in 2.

(4)  Točka 33 sodbe.

(5)  Prav pred kratkim potrjeno v sodbi Sodišča Evropske unije z dne 18. oktobra 2011 v zadevi C-34/10, Oliver Brüstle proti Greenpeace e.V., točka 25. Glej tudi zadevo 327/82, Ekro, Recueil 1984, str. 107, točka 11; zadevo C-287/98, Linster, Recueil 2000, str. I-6917, točka 43; zadevo C-5/08, Infopaq International, ZOdl. 2009, str. I-6569, točka 27, in zadevo C-467/08, Padawan, ZOdl. 2010, str. I-0000, točka 32.

(6)  Zelo ozka opredelitev koncepta nove pogodbe, ki širi možnost uporabe spola kot dejavnika za oceno tveganja z učinkom na premije in dajatve oseb, bi ogrozila cilj iz člena 5(1) o izključitvi takšne uporabe najpozneje od izteka prehodnega obdobja. Razlike v razlagi med državami članicami bi bilo še naprej nemogoče uskladiti z zahtevo po neodvisni in enotni razlagi teh izrazov, ki so bistveni za področje uporabe in pomen Direktive.

(7)  Ta seznam primerov, opredeljenih na podlagi njihovega pomena v praksi, ni izčrpen.

(8)  Na primer, če se zavarovanec odloči za zamenjavo zavarovalnice, da bi izkoristil določbo o enakih pogojih za oba spola.

(9)  Ta seznam primerov, opredeljenih na podlagi njihovega pomena v praksi, ni izčrpen.

(10)  Na primer odstotno zvišanje premije na podlagi škodnega dogodka.

(11)  Na primer, če želi zavarovanec zvišati znesek, vložen v proizvod življenjskega zavarovanja.

(12)  V skladu s to določbo so dovoljene razlike v obravnavanju, kadar zagotavljanje blaga ali storitev izključno ali predvsem predstavnikom ali predstavnicam enega spola upravičuje zakonit cilj ter so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna.

(13)  Na primer družinska zgodovina raka na dojki nima enakega vpliva na zdravstveno tveganje za moškega ali za žensko (in za oceno tega vpliva je treba vedeti, ali je oseba ženska ali moški). Prekomerna telesna teža je dejavnik tveganja, pri katerem se meri razmerje med pasom in boki, ki je za ženske in moške različno. Podrobnejši seznam primerov je v Prilogi 3.

(14)  Na primer rak na prostati, dojki ali maternici.

(15)  Na primer cenovno razlikovanje, ki temelji na velikosti avtomobilskega motorja na področju zavarovanja motornih vozil, bi moralo ostati mogoče, četudi po statističnih podatkih moški vozijo avtomobile z močnejšimi motorji. To pa ne bi veljalo v primeru razlikovanja na podlagi velikosti ali teže osebe v zvezi z zavarovanjem motornih vozil.

(16)  Glej točki 28 in 29 sodbe v zadevi Test-Achats.

(17)  COM(2008) 426 konč. V nasprotju z Direktivo navedeni predlog ne vsebuje splošnih načel, kot je določba o enakih pogojih za oba spola, v skladu s katerimi uporaba dejavnikov starosti in invalidnosti ne bi smela biti vzrok za različne premije ali dajatve. Cilj zadevne določbe je bolj priznavanje tega, da na primer dve osebi različne starosti nista v primerljivem položaju glede življenjskega zavarovanja in da sorazmerne razlike v obravnavanju na podlagi temeljite ocene tveganja zato ne pomenijo diskriminacije.

(18)  Uvodna izjava 15 in člen 3(4) Direktive. Za skupinske pogodbe na področju zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja se Direktiva zato ne uporablja.

(19)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(20)  Veljavna Uredba o skupinskih izjemah na področju zavarovalništva (Uredba Komisije (EU) št. 267/2010 z dne 24. marca 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju (UL L 83, 30.3.2010, str. 1)) vsebuje izjemo, ki zavarovalnicam pod določenimi pogoji omogoča izmenjavo določenih oblik podatkov prek skupnih zbirk, preglednic in študij. Izjema se zlasti ne nanaša na sporazume o kosmatih premijah. Uredba o skupinskih izjemah na področju zavarovalništva bo prenehala veljati 31. marca 2017 in Komisija jo bo pred tem pregledala, da bi ocenila, ali je novo podaljšanje še vedno upravičeno.

---

PRILOGA 1

Uporaba spola kot dejavnika ocenjevanja v skladu z nacionalnim pravom (a)

| Država | Življenjsko zavarovanje | Zasebno zdravstveno zavarovanje | Hipotekarna posojila | Zavarovanje motornih vozil | Potovalno zavarovanje | Invalidnost Zavarovanje dohodka | Potrošniško posojilo | Rentni proizvodi | Nezgodno zavarovanje | Kreditne kartice | Depozitni računi | Zavarovanje posojila | Stanovanjsko zavarovanje | Zasebno zavarovanje odgovornosti | Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo | Zavarovanje za hudo bolezen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Belgija | da | ne (2) | ne (2) | ne | ne (2) | ne | ne (2) | da | ne (2) | ne (2) | ne (2) | ne (2) | ne (2) | ne (2) | ne (2) | ne |
| Bolgarija | da | da | n.r. | ne | n.r. | n.r. | n.r. | da | ne | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da |
| Ciper | da | ne | ne (2) | ne | ne (2) | ne | ne (2) | da | da | ne (2) | ne (2) | n.r. | ne (2) | ne (2) | ne | ne |
| Češka | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |
| Danska | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Estonija | da (1) | da (1) | n.r. | ne | n.r. | n.r. | n.r. | da (1) (b) | da (1) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | ne | n.r. |
| Finska | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Francija | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Nemčija | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Grčija | da (1) | n.r. | n.r. | da (1) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da (1) | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da (1) |
| Madžarska | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Irska | da | da | n.r. | da | n.r. | da | n.r. | da | ne | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da | da |
| Italija | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Latvija | da | da | n.r. | ne | n.r. | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da | da |
| Litva | da | da | n.r. | ne | n.r. | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da |
| Luksemburg | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Malta | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |
| Nizozemska | da (2) | ne | ne (c) | ne | ne (c) | ne (2) (c) | ne (c) | ne (2) (c) | ne | ne (c) | ne (c) | ne (c) | ne (c) | ne (c) | ne (c) | ne (c) |
| Poljska | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Portugalska | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Romunija | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. |
| Slovaška | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Slovenija | da | da | n.r. | ne | n.r. | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | n.r. | da | da |
| Španija | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Švedska | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Združeno kraljestvo | da | da | n.r. | da | da | da | n.r. | da | da | n.r. | n.r. | da | da | da | da | da |
| Viri: Izvajanje direktive o enakosti spolov pri zavarovanju (Implementation of the Insurance Gender Directive), Group Consultatif 2009, če ni drugače določeno: (1) Raziskava o pristojnih organih, Civic Consulting, (2) Razgovori s pristojnimi organi, organi za enakost in panožnimi združenji, Civic Consulting. Opombe: (a) Preglednica kaže, za katere finančne proizvode nacionalna zakonodaja v posamezni državi članici dovoljuje uporabo spola kot dejavnika ocenjevanja v skladu s členom 5(2) direktive o enakosti spolov. (b) Preglednica smrtnosti za oba spola za primer obvezno financiranih pokojninskih rent. (c) Spol lahko zavarovalnice upoštevajo pri izračunavanju, vendar ne sme biti vzrok za razlike v premijah za moške in ženske. n.r.: ni razpoložljivega podatka. |

Država

Življenjsko zavarovanje

Zasebno zdravstveno zavarovanje

Hipotekarna posojila

Zavarovanje motornih vozil

Potovalno zavarovanje

Invalidnost Zavarovanje dohodka

Potrošniško posojilo

Rentni proizvodi

Nezgodno zavarovanje

Kreditne kartice

Depozitni računi

Zavarovanje posojila

Stanovanjsko zavarovanje

Zasebno zavarovanje odgovornosti

Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo

Zavarovanje za hudo bolezen

Avstrija

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Belgija

da

ne (2)

ne (2)

ne

ne (2)

ne

ne (2)

da

ne (2)

ne (2)

ne (2)

ne (2)

ne (2)

ne (2)

ne (2)

ne

Bolgarija

da

da

n.r.

ne

n.r.

n.r.

n.r.

da

ne

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da

Ciper

da

ne

ne (2)

ne

ne (2)

ne

ne (2)

da

da

ne (2)

ne (2)

n.r.

ne (2)

ne (2)

ne

ne

Češka

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

Danska

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Estonija

da (1)

da (1)

n.r.

ne

n.r.

n.r.

n.r.

da (1) (b)

da (1)

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

ne

n.r.

Finska

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Francija

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Nemčija

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Grčija

da (1)

n.r.

n.r.

da (1)

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da (1)

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da (1)

Madžarska

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Irska

da

da

n.r.

da

n.r.

da

n.r.

da

ne

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da

da

Italija

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Latvija

da

da

n.r.

ne

n.r.

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da

da

Litva

da

da

n.r.

ne

n.r.

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da

Luksemburg

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Malta

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

Nizozemska

da (2)

ne

ne (c)

ne

ne (c)

ne (2) (c)

ne (c)

ne (2) (c)

ne

ne (c)

ne (c)

ne (c)

ne (c)

ne (c)

ne (c)

ne (c)

Poljska

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Portugalska

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Romunija

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

Slovaška

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Slovenija

da

da

n.r.

ne

n.r.

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

n.r.

da

da

Španija

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Švedska

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Združeno kraljestvo

da

da

n.r.

da

da

da

n.r.

da

da

n.r.

n.r.

da

da

da

da

da

Viri: Izvajanje direktive o enakosti spolov pri zavarovanju (Implementation of the Insurance Gender Directive), Group Consultatif 2009, če ni drugače določeno: (1) Raziskava o pristojnih organih, Civic Consulting, (2) Razgovori s pristojnimi organi, organi za enakost in panožnimi združenji, Civic Consulting. Opombe: (a) Preglednica kaže, za katere finančne proizvode nacionalna zakonodaja v posamezni državi članici dovoljuje uporabo spola kot dejavnika ocenjevanja v skladu s členom 5(2) direktive o enakosti spolov. (b) Preglednica smrtnosti za oba spola za primer obvezno financiranih pokojninskih rent. (c) Spol lahko zavarovalnice upoštevajo pri izračunavanju, vendar ne sme biti vzrok za razlike v premijah za moške in ženske. n.r.: ni razpoložljivega podatka.

---

PRILOGA 2

Sporočena uporaba dejavnikov pri oceni tveganja po proizvodu (na podlagi pogostosti, o kateri so poročale zainteresirane strani)

| Kategorija proizvoda | Opredelitev kategorije proizvoda | Dejavniki |
| --- | --- | --- |
| | | Spol | Starost | Invalidnost |
| Zavarovalni proizvodi |
| Zasebno zdravstveno zavarovanje | Zasebno zdravstveno zavarovanje – zavarovanje, ki krije zdravstvena tveganja poleg nacionalnega sistema zdravstvenega varstva (ali tista zdravstvena tveganja, ki jih navedeni sistem ne krije). | ++ | ++ | ++ |
| Zavarovanje za hudo bolezen | Zavarovanje za hudo bolezen – zavarovalna polica, na podlagi katere se zavarovancu izplača določen znesek, če prejme diagnozo določene hude bolezni v času veljavnosti zavarovalne police. | ++ | ++ | ++ |
| Zavarovanje za invalidnost/Zavarovanje dohodka | Zavarovanje za invalidnost/zavarovanje dohodka – zavarovanje, ki zagotavlja izplačila v nadomestilo izgubljenega dohodka, če je zavarovanec nesposoben za delo zaradi invalidnosti. | ++ | ++ | ++ |
| Življenjsko zavarovanje | Življenjsko zavarovanje – zavarovanje, ki zagotavlja zlasti izplačilo v primeru dosežene določene starosti ali izplačilo v primeru smrti zavarovanca v korist upravičencev, ki jih je določil. | ++ | ++ | ++ |
| Rentni proizvodi | Rentni proizvodi (vključno z zasebnimi pokojninami) – zavarovanje, ki zagotavlja redna izplačila v prihodnosti v zameno za vplačilo pavšalnega zneska ali zaporedna vplačila pred začetkom izplačil. | ++ | ++ | + |
| Zavarovanje motornih vozil | Zavarovanje motornih vozil – zavarovanje zasebnih vozil, ki krije vsaj odgovornost povzročitve škode tretji osebi. | ++ | ++ | + |
| Potovalno zavarovanje | Potovalno zavarovanje – začasno zavarovanje, ki le za čas potovanja krije vsaj stroške zdravljenja ter morebiti tudi premoženjsko ali drugo škodo, ki nastane v času potovanja. | + | ++ | + |
| Nezgodno zavarovanje | Nezgodno zavarovanje – zavarovanje, ki krije škodo, povzročeno s telesno poškodbo, ali stroške zdravljenja, ki so potrebni po nastanku telesne poškodbe. | + | + | + |
| Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo | Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo – zavarovalna polica, ki krije stroške dolgotrajne oskrbe, ki je zdravstveno zavarovanje po preteku vnaprej določenega obdobja ne krije. | + | + | + |
| Zavarovanje posojila/Zavarovanje plačila | Zavarovanje posojila/zavarovanje plačila – zavarovanje, ki varuje mesečna plačila posojila, če imetniki izgubijo zaposlitev, so žrtve nesreče ali če zbolijo. | + | + | + |
| Stanovanjsko zavarovanje | Stanovanjsko zavarovanje – polica premoženjskega zavarovanja, ki krije škodo na zasebnih stavbah in njihovi opremi. | o | + | o |
| Zavarovanje osebne odgovornosti | Zavarovanje osebne odgovornosti – zavarovanje, ki zagotavlja varstvo pred zahtevki tretjih oseb, tj. do izplačila je upravičena oseba, ki ji je zavarovanec povzročil škodo. | o | + | o |
| Bančni/posojilni proizvodi (1) |
| Hipotekarna posojila | Hipotekarno posojilo – posojilo, zavarovano z nepremičnino. | o | + | o |
| Potrošniško posojilo (2) | Potrošniško posojilo – kratkoročno posojilo potrošnikom za nakup blaga, vključno s kreditnimi računi na maloprodajnih mestih, osebnimi posojili, nakupi na kredit, a brez kreditnih kartic. | o | + | o |
| Kreditne kartice | Kreditna kartica – kartica, ki imetniku omogoča nakup blaga in storitev na podlagi imetnikove obljube, da bo plačal za to blago in storitve pozneje. | o | + | o |
| Depozitni račun | Depozitni račun – tekoči ali varčevalni račun ali druga oblika bančnega računa v bančni instituciji, ki imetniku računa omogoča pologe in dvige denarja. | o | o | o |
| Opombe: | ++ | = | pogosta poročila o uporabi (s strani 50 ali več odstotkov vseh ustreznih panožnih združenj, aktuarskih združenj ter pristojnih organov in organov za enake možnosti, ki so poročali). |
| + | = | občasna poročila o uporabi (s strani 10 do 50 odstotkov vseh panožnih združenj, aktuarskih združenj ter pristojnih organov in organov za enake možnosti, ki so poročali). |
| o | = | redka poročila o uporabi (s strani manj kot 10 odstotkov vseh panožnih združenj, aktuarskih združenj ter pristojnih organov in organov za enake možnosti, ki so poročali). |

Kategorija proizvoda

Opredelitev kategorije proizvoda

Dejavniki

Spol

Starost

Invalidnost

Zavarovalni proizvodi

Zasebno zdravstveno zavarovanje

Zasebno zdravstveno zavarovanje – zavarovanje, ki krije zdravstvena tveganja poleg nacionalnega sistema zdravstvenega varstva (ali tista zdravstvena tveganja, ki jih navedeni sistem ne krije).

++

++

++

Zavarovanje za hudo bolezen

Zavarovanje za hudo bolezen – zavarovalna polica, na podlagi katere se zavarovancu izplača določen znesek, če prejme diagnozo določene hude bolezni v času veljavnosti zavarovalne police.

++

++

++

Zavarovanje za invalidnost/Zavarovanje dohodka

Zavarovanje za invalidnost/zavarovanje dohodka – zavarovanje, ki zagotavlja izplačila v nadomestilo izgubljenega dohodka, če je zavarovanec nesposoben za delo zaradi invalidnosti.

++

++

++

Življenjsko zavarovanje

Življenjsko zavarovanje – zavarovanje, ki zagotavlja zlasti izplačilo v primeru dosežene določene starosti ali izplačilo v primeru smrti zavarovanca v korist upravičencev, ki jih je določil.

++

++

++

Rentni proizvodi

Rentni proizvodi (vključno z zasebnimi pokojninami) – zavarovanje, ki zagotavlja redna izplačila v prihodnosti v zameno za vplačilo pavšalnega zneska ali zaporedna vplačila pred začetkom izplačil.

++

++

+

Zavarovanje motornih vozil

Zavarovanje motornih vozil – zavarovanje zasebnih vozil, ki krije vsaj odgovornost povzročitve škode tretji osebi.

++

++

+

Potovalno zavarovanje

Potovalno zavarovanje – začasno zavarovanje, ki le za čas potovanja krije vsaj stroške zdravljenja ter morebiti tudi premoženjsko ali drugo škodo, ki nastane v času potovanja.

+

++

+

Nezgodno zavarovanje

Nezgodno zavarovanje – zavarovanje, ki krije škodo, povzročeno s telesno poškodbo, ali stroške zdravljenja, ki so potrebni po nastanku telesne poškodbe.

+

+

+

Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo

Zavarovanje za dolgotrajno oskrbo – zavarovalna polica, ki krije stroške dolgotrajne oskrbe, ki je zdravstveno zavarovanje po preteku vnaprej določenega obdobja ne krije.

+

+

+

Zavarovanje posojila/Zavarovanje plačila

Zavarovanje posojila/zavarovanje plačila – zavarovanje, ki varuje mesečna plačila posojila, če imetniki izgubijo zaposlitev, so žrtve nesreče ali če zbolijo.

+

+

+

Stanovanjsko zavarovanje

Stanovanjsko zavarovanje – polica premoženjskega zavarovanja, ki krije škodo na zasebnih stavbah in njihovi opremi.

o

+

o

Zavarovanje osebne odgovornosti

Zavarovanje osebne odgovornosti – zavarovanje, ki zagotavlja varstvo pred zahtevki tretjih oseb, tj. do izplačila je upravičena oseba, ki ji je zavarovanec povzročil škodo.

o

+

o

Bančni/posojilni proizvodi (1)

Hipotekarna posojila

Hipotekarno posojilo – posojilo, zavarovano z nepremičnino.

o

+

o

Potrošniško posojilo (2)

Potrošniško posojilo – kratkoročno posojilo potrošnikom za nakup blaga, vključno s kreditnimi računi na maloprodajnih mestih, osebnimi posojili, nakupi na kredit, a brez kreditnih kartic.

o

+

o

Kreditne kartice

Kreditna kartica – kartica, ki imetniku omogoča nakup blaga in storitev na podlagi imetnikove obljube, da bo plačal za to blago in storitve pozneje.

o

+

o

Depozitni račun

Depozitni račun – tekoči ali varčevalni račun ali druga oblika bančnega računa v bančni instituciji, ki imetniku računa omogoča pologe in dvige denarja.

o

o

o

Opombe:

++

=

pogosta poročila o uporabi (s strani 50 ali več odstotkov vseh ustreznih panožnih združenj, aktuarskih združenj ter pristojnih organov in organov za enake možnosti, ki so poročali).

+

=

občasna poročila o uporabi (s strani 10 do 50 odstotkov vseh panožnih združenj, aktuarskih združenj ter pristojnih organov in organov za enake možnosti, ki so poročali).

o

=

redka poročila o uporabi (s strani manj kot 10 odstotkov vseh panožnih združenj, aktuarskih združenj ter pristojnih organov in organov za enake možnosti, ki so poročali).

Če je bila pogostost poročane uporabe vzrok za odstopanja med tremi skupinami, na katerih temelji ocena (panožna združenja/aktuarska združenja/pristojni organi in organi za enake možnosti), ocena v preglednici pomeni rezultate dveh skupin iz iste kategorije.

V kategorijah proizvodov so lahko vključene različne vrste proizvodov, za katere obstaja ponudba na trgu. Kombinirani proizvodi niso zajeti (npr. kombinacija tekočega računa z zavarovalnim proizvodom).

---

(1)  Starost in spol se včasih uporabljata pri točkovanju kreditne zanesljivosti in to lahko vpliva na zagotavljanje bančnih/posojilnih proizvodov.

(2)  Potrošniški kredit vključuje financiranje nakupa motornih vozil in osebna posojila.

---

PRILOGA 3

Primeri s spolom povezanih praks, ki so dovoljene tudi po izdaji sodbe v zadevi Test-Achats – ocena tveganja pri življenjskem in zdravstvenem zavarovanju

Ocenitev tveganja je postopek, v katerem zavarovalnica oceni tveganje, ki ga pomeni vlagatelj, preden to lahko postane zavarovalni primer. Ločena je od osnovne cene zavarovalnega proizvoda in namenjena upoštevanju profila tveganja vsakega posameznika. Če določeni vlagatelj pomeni večje tveganje glede na vnaprej določena standardna tveganja, ki naj bi veljala zanj, bo zavarovalnica ponavadi zahtevala plačilo dodatne premije tveganja (premija za ocenjeno tveganje). Zavarovalnice uporabljajo obrazce vlog za zbiranje informacij o dejavnikih tveganja, ki obsegajo vse od seznama preprostih vprašanj (poenostavljena ocena tveganja) do povsem podrobnih vprašalnikov o zdravju. Zahtevana raven podrobnosti je odvisna od različnih dejavnikov, vključno z zadevnim proizvodom in zavarovalno vsoto. Del tega postopka je lahko tudi zdravniški pregled.

Naslednji seznam vsebuje primere s spolom povezanih zavarovalnih praks, ki so dovoljene v skladu s členom 5(1) Direktive in zato nanje sodba v zadevi Test-Achats ne vpliva. Na splošno je še vedno mogoče upoštevati razlike v telesni zgradbi moških in žensk v vprašanjih in pregledih ter pri razlagi rezultatov zdravniških pregledov. Primeri v nadaljevanju ne posegajo v nacionalno zakonodajo, ki bi urejala določene vidike, ki jih Direktiva ne ureja.

| Obrazci vloge | Zavarovalnice lahko zbirajo informacije o dejavniku spola in postavljajo vprašanja v zvezi z boleznimi, povezanimi s spolom. Na obrazcih vloge so lahko navedena različna relevantna vprašanja za vsak spol (razen vprašanj o nosečnosti).
  Na primer družinska zgodovina je dejavnik tveganja, ki je zlasti relevanten za nekatere proizvode, kot je zavarovanje za hudo bolezen.
  Ženska z družinsko zgodovino raka na dojki bo ponavadi plačala dodatno premijo za tveganje v primerjavi z žensko, ki nima takšne družinske zgodovine, ker je ključni dejavnik tveganja za tveganje ženske v zvezi z razvojem te bolezni. Vendar pa ni razloga za naložitev dodatne premije moškemu z enako družinsko zgodovino, ker je zanj verjetnost, da bo žrtev raka na dojki, precej majhna. |
| --- | --- |
| Zdravniški pregledi | Zahtevani zdravniški pregledi niso nujno enaki za moške in ženske in še naprej je mogoče uporabljati različne preglede glede na spol za zavarovalne preglede, kadar je to potrebno (mamogrami, pregledi prostate itd.).
  Zavarovalnice lahko tudi še naprej uporabljajo različne omejitve pregledov zaradi upoštevanja različnih možnosti razvoja bolezni pred pregledom. Na primer ishemična bolezen srca je predvsem bolezen moških v glavnem obdobju nakupa zavarovanja in se zelo redko pojavlja pri ženskah pred obdobjem menopavze. Pregled v zvezi z ishemično boleznijo srca je zato precej učinkovitejši pri moških kot pri ženskah. Z upoštevanjem tega dejavnika se je mogoče izogniti nepotrebnim pregledom. |
| Razlaga rezultatov zdravniških pregledov
  Različne referenčne vrednosti
  Različne napovedi za isto bolezen | Zdravstvene referenčne vrednosti/napovedi so lahko za moške in ženske različne, zato je treba spol upoštevati pri razlagi rezultatov zdravniških pregledov, npr.:






  — | test hemoglobina je običajni test za odkrivanje slabokrvnosti. Običajna raven ni enaka za moške in ženske, kar pomeni, da moški in ženska, ki imata enak popoln test, zdravstveno gledano nista v enakem položaju. Zato je običajno, da se rezultati ocenjujejo na podlagi različnih ravni za moške in ženske; |

Obrazci vloge

Zavarovalnice lahko zbirajo informacije o dejavniku spola in postavljajo vprašanja v zvezi z boleznimi, povezanimi s spolom. Na obrazcih vloge so lahko navedena različna relevantna vprašanja za vsak spol (razen vprašanj o nosečnosti).

Na primer družinska zgodovina je dejavnik tveganja, ki je zlasti relevanten za nekatere proizvode, kot je zavarovanje za hudo bolezen.

Ženska z družinsko zgodovino raka na dojki bo ponavadi plačala dodatno premijo za tveganje v primerjavi z žensko, ki nima takšne družinske zgodovine, ker je ključni dejavnik tveganja za tveganje ženske v zvezi z razvojem te bolezni. Vendar pa ni razloga za naložitev dodatne premije moškemu z enako družinsko zgodovino, ker je zanj verjetnost, da bo žrtev raka na dojki, precej majhna.

Zdravniški pregledi

Zahtevani zdravniški pregledi niso nujno enaki za moške in ženske in še naprej je mogoče uporabljati različne preglede glede na spol za zavarovalne preglede, kadar je to potrebno (mamogrami, pregledi prostate itd.).

Zavarovalnice lahko tudi še naprej uporabljajo različne omejitve pregledov zaradi upoštevanja različnih možnosti razvoja bolezni pred pregledom. Na primer ishemična bolezen srca je predvsem bolezen moških v glavnem obdobju nakupa zavarovanja in se zelo redko pojavlja pri ženskah pred obdobjem menopavze. Pregled v zvezi z ishemično boleznijo srca je zato precej učinkovitejši pri moških kot pri ženskah. Z upoštevanjem tega dejavnika se je mogoče izogniti nepotrebnim pregledom.

Razlaga rezultatov zdravniških pregledov

Različne referenčne vrednosti

Različne napovedi za isto bolezen

Zdravstvene referenčne vrednosti/napovedi so lahko za moške in ženske različne, zato je treba spol upoštevati pri razlagi rezultatov zdravniških pregledov, npr.:

—

test hemoglobina je običajni test za odkrivanje slabokrvnosti. Običajna raven ni enaka za moške in ženske, kar pomeni, da moški in ženska, ki imata enak popoln test, zdravstveno gledano nista v enakem položaju. Zato je običajno, da se rezultati ocenjujejo na podlagi različnih ravni za moške in ženske;

| — | povišane vrednosti kreatinina so kazalnik bolezni ledvic. Referenčne vrednosti za moške in ženske niso enake, saj imajo moški višje ravni kreatinina, ker imajo več skeletne mišične mase; |
| --- | --- |

—

povišane vrednosti kreatinina so kazalnik bolezni ledvic. Referenčne vrednosti za moške in ženske niso enake, saj imajo moški višje ravni kreatinina, ker imajo več skeletne mišične mase;

| — | napovedna vrednost hematurije (navzočnosti krvnih celic v urinu) je za moške in ženske različna, saj imajo lahko ženske navidezne pozitivne rezultate zaradi izliva menstrualne krvi; |
| --- | --- |

—

napovedna vrednost hematurije (navzočnosti krvnih celic v urinu) je za moške in ženske različna, saj imajo lahko ženske navidezne pozitivne rezultate zaradi izliva menstrualne krvi;

| — | pregled v zvezi s koronarno srčno boleznijo se ponavadi izvaja z vadbenimi testi. Ker pri mladih ženskah pred izvedbo testa obstaja precej manjša verjetnost pojava koronarne srčne bolezni kot pri moških, je treba pri razlagi pozitivnih rezultatov upoštevati dejavnik spola, saj bi takšni testi na mladih ženskah imeli več navideznih pozitivnih rezultatov kot pa rezultati, ki kažejo na dejanski obstoj bolezni; |
| --- | --- |

—

pregled v zvezi s koronarno srčno boleznijo se ponavadi izvaja z vadbenimi testi. Ker pri mladih ženskah pred izvedbo testa obstaja precej manjša verjetnost pojava koronarne srčne bolezni kot pri moških, je treba pri razlagi pozitivnih rezultatov upoštevati dejavnik spola, saj bi takšni testi na mladih ženskah imeli več navideznih pozitivnih rezultatov kot pa rezultati, ki kažejo na dejanski obstoj bolezni;

| — | ista bolezen ima lahko različne posledice glede na spol. To na primer velja za alportov sindrom, dedno obliko vnetja ledvic. Pričakovana življenjska doba žensk s to motnjo je običajna, edini simptom pri njih pa je hematurija, medtem ko pri moških obstaja verjetnost naglušnosti, motenj vida in odpovedi ledvic pred 50. letom. |
| --- | --- |

—

ista bolezen ima lahko različne posledice glede na spol. To na primer velja za alportov sindrom, dedno obliko vnetja ledvic. Pričakovana življenjska doba žensk s to motnjo je običajna, edini simptom pri njih pa je hematurija, medtem ko pri moških obstaja verjetnost naglušnosti, motenj vida in odpovedi ledvic pred 50. letom.

Zavarovalnice lahko zato sprejemajo različne odločitve v zvezi z oceno tveganja v skladu z normalnimi ravnmi glede na spol, ki jih zagovarja zdravniška stroka. Pogoji ali dejavniki tveganja z vplivom na oba spola, ki so povezani z različno stopnjo resnosti ali različnimi rezultati, so lahko še naprej dejavnik razlikovanja v postopku ocenitve tveganja.

Razlike v telesni zgradbi

Telesna zgradba moških in žensk je različna (na primer kar zadeva skeletno mišično maso) in je vzrok za to, da se referenčne vrednosti in s tem merila za izključitev, ki se uporabljajo za opredeljevanja običajnih in neobičajnih vrednosti, pri moških in ženskah razlikujejo. Na primer moški in ženske ponavadi različno prebavljajo alkohol in vlada ponavadi utemelji usmeritev za varno uživanje alkohola na zdravniškem mnenju, ki določa različno raven glede na spol. Določena raven uživanja, ki je v okviru varnega uživanja za en spol, je lahko zunaj tega okvira za drug spol in lahko pomeni klinično tveganje za ta drugi spol.

Pravice

Osebi z diagnozo iste bolezni ne bosta deležni enakega zdravljenja, saj lahko njun spol vpliva na zdravljenje, ki naj bi bilo zdravstveno najboljše zanju. Na primer rast rakastih tvorb pri nekaterih oblikah raka (npr. ledvičnem raku) je lahko odvisna od hormonov in hormonalno zdravljenje za zadrževanje rasti rakastih tvorb je lahko odvisno od hormonov, ki so povezani s spolom. Zato bosta moški in ženska vložila različne zahtevke v zvezi z zavarovalno polico za plačilo stroškov zdravljenja.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. januarja 2012

2012/C 11/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2736 |
| JPY | japonski jen | 97,92 |
| DKK | danska krona | 7,4366 |
| GBP | funt šterling | 0,83055 |
| SEK | švedska krona | 8,8515 |
| CHF | švicarski frank | 1,2112 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,6770 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,581 |
| HUF | madžarski forint | 307,88 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6999 |
| PLN | poljski zlot | 4,4392 |
| RON | romunski leu | 4,3490 |
| TRY | turška lira | 2,3545 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2303 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2946 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8933 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5985 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6441 |
| KRW | južnokorejski won | 1 470,72 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,2610 |
| CNY | kitajski juan | 8,0467 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5450 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 681,89 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9991 |
| PHP | filipinski peso | 56,076 |
| RUB | ruski rubelj | 40,2930 |
| THB | tajski bat | 40,500 |
| BRL | brazilski real | 2,2795 |
| MXN | mehiški peso | 17,2985 |
| INR | indijska rupija | 65,6160 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2736

JPY

japonski jen

97,92

DKK

danska krona

7,4366

GBP

funt šterling

0,83055

SEK

švedska krona

8,8515

CHF

švicarski frank

1,2112

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,6770

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,581

HUF

madžarski forint

307,88

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6999

PLN

poljski zlot

4,4392

RON

romunski leu

4,3490

TRY

turška lira

2,3545

AUD

avstralski dolar

1,2303

CAD

kanadski dolar

1,2946

HKD

hongkonški dolar

9,8933

NZD

novozelandski dolar

1,5985

SGD

singapurski dolar

1,6441

KRW

južnokorejski won

1 470,72

ZAR

južnoafriški rand

10,2610

CNY

kitajski juan

8,0467

HRK

hrvaška kuna

7,5450

IDR

indonezijska rupija

11 681,89

MYR

malezijski ringit

3,9991

PHP

filipinski peso

56,076

RUB

ruski rubelj

40,2930

THB

tajski bat

40,500

BRL

brazilski real

2,2795

MXN

mehiški peso

17,2985

INR

indijska rupija

65,6160

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/13

---

Posodobitev referenčnih zneskov za prehod zunanjih meja iz člena 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL C 247, 13.10.2006, str. 19; UL C 153, 6.7.2007, str. 22; UL C 182, 4.8.2007, str. 18; UL C 57, 1.3.2008, str. 38; UL C 134, 31.5.2008, str. 19; UL C 37, 14.2.2009, str. 8; UL C 35, 12.2.2010, str. 7; UL C 304, 10.11.2010, str. 5; UL C 24, 26.1.2011, str. 6; UL C 157, 27.5.2011, str. 8; UL C 203, 9.7.2011, str. 16)

2012/C 11/03

Objavljeni referenčni zneski za prehod zunanjih meja, navedeni v členu 5(3) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah), temeljijo na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 34 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu je vsak mesec na spletni strani Generalnega direktorata za notranje zadeve na voljo posodobljena različica.

ŠVEDSKA

Informacije, ki nadomeščajo informacije, objavljene v UL C 247, 13.10.2006

Švedska zakonodaja od 15. novembra 2011 določa referenčni znesek za prestop meje v višini 450 SEK na dan.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 11/04

| 1. | Komisija je 22. decembra 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Lyonnaise des Eaux France („LDE“, Francija) in Terrena (Francija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („Terre’o“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. decembra 2011 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Lyonnaise des Eaux France („LDE“, Francija) in Terrena (Francija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („Terre’o“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za LDE: celotni vodni ciklus, proizvodnja pitne vode in čiščenje odpadnih voda, storitve upravljanja odnosov s strankami (meritve) in dela na napravah in distribucijski mreži. LDE spada v skupino GDF Suez, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za LDE: celotni vodni ciklus, proizvodnja pitne vode in čiščenje odpadnih voda, storitve upravljanja odnosov s strankami (meritve) in dela na napravah in distribucijski mreži. LDE spada v skupino GDF Suez,

| — | za Terrena: agro-živilstvo, poljedelski sektorji in specializirane distribucije, živinoreja in pridelava poljščin. Terrena je kmetijska zadruga, katere lastniki kapitala so 18 500 kmetovalcev in druge zadruge, |
| --- | --- |

—

za Terrena: agro-živilstvo, poljedelski sektorji in specializirane distribucije, živinoreja in pridelava poljščin. Terrena je kmetijska zadruga, katere lastniki kapitala so 18 500 kmetovalcev in druge zadruge,

| — | za Terre'o: upravljanje komunalnih čistilnih naprav in vodnih ciklusov na območjih agroživilske industrije. |
| --- | --- |

—

za Terre'o: upravljanje komunalnih čistilnih naprav in vodnih ciklusov na območjih agroživilske industrije.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/16

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 11/05

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„JAGNIĘCINA PODHALAŃSKA“

ES št.: PL-PGI-0005-0837-12.11.2010

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Jagnięcina podhalańska“

2.   Država članica ali tretja država:

Poljska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.1 – | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- |

Skupina 1.1 –

Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Zaščitena geografska označba zajema naslednje pasme jagnjet: poljsko gorsko ovco, obarvano gorsko ovco in/ali podhalsko pramenko. Navedene pasme ovc se ne križajo.

„Jagnięcina podhalańska“ je jagnje, ki ni starejše od 60 dni. To so klavni trupi sesnih jagnjet, ki tehtajo od 4 do 8 kg.

„Jagnięcina podhalańska“ ima naslednje značilnosti:

| 1. | Organoleptične značilnosti:






  — | svetlo rožnata barva, |
| --- | --- | --- |

1.

Organoleptične značilnosti:

—

svetlo rožnata barva,

| — | mehka in prožna struktura, |
| --- | --- |

—

mehka in prožna struktura,

| — | fin in sočen okus, |
| --- | --- |

—

fin in sočen okus,

| — | značilna aroma, ki je podobna aromi divjačine (zlasti divjačinski krači), |
| --- | --- |

—

značilna aroma, ki je podobna aromi divjačine (zlasti divjačinski krači),

| — | zelo nizka vsebnost maščob klavnega trupa – maščobe razreda 1 po sistemu EUROP, |
| --- | --- |

—

zelo nizka vsebnost maščob klavnega trupa – maščobe razreda 1 po sistemu EUROP,

| — | majhna količina bele ledvene maščobe (30 do 40 g). |
| --- | --- |

—

majhna količina bele ledvene maščobe (30 do 40 g).

| 2. | Fizikalno-kemijske značilnosti:






  — | povprečna skupna vsebnost beljakovin: od 18 % do 23 %, |
| --- | --- | --- |

2.

Fizikalno-kemijske značilnosti:

—

povprečna skupna vsebnost beljakovin: od 18 % do 23 %,

| — | povprečna vsebnost suhe snovi: od 20 % do 25 %, |
| --- | --- |

—

povprečna vsebnost suhe snovi: od 20 % do 25 %,

| — | povprečna vsebnost surove maščobe: od 1,25 % do 2,2 %. |
| --- | --- |

—

povprečna vsebnost surove maščobe: od 1,25 % do 2,2 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Jagnjeta se hranijo le z materinim mlekom.

Poleti in jeseni se ovce pasejo na gorskih pašnikih, pri čemer je njihova osnovna prehrana zelena krma. Pozimi in zgodaj spomladi se ovce krmijo s senom, silažo in koncentrirano krmo. Krma, razen koncentrirane krme, mora izvirati z geografskega območja iz točke 4.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Jagnjeta morajo biti skotena na območju iz točke 4 in se tam vzrejati, dokler ne dosežejo določene starosti in telesne teže.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

V Šlezijskem vojvodstvu: okrožje Cieszyn (Tešin), občina Istebna;

okrožje Żywiec ter občine Milówka, Węgierska Górka, Rajcza, Ujsoły, Jeleśnia in Koszarawa.

V Malopoljskem vojvodstvu: celotno okrožje Nowy Targ (Novi trg) in celotno okrožje Tatrzański;

okrožje Sucha Beskidzka ter občine Zawoja, Bystra in Sidzina;

v okrožju Limanowa: občina Niedźwiedź in del občine Kamienice, ki je del nacionalnega parka Gorce oziroma ki leži južno od reke Kamienice, ter krajevne skupnosti v občini Mszana Dolna: Olszówka, Raba Niżna, Łostówka, Łętowe in Lubomierz;

v okrožju Nowy Sącz: občine Piwniczna, Muszyna in Krynica.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

5.1.1   Naravni pogoji

Območje iz točke 4 je del zahodnih Karpatov, ki vključuje gorovja Tatre, Beskidi, Pieniny in Gorce. „Jagnięcina podhalańska“ se danes vzreja na območju, ki poleg regije Podhale zajema tudi druga območja; ime „jagnięcina podhalańska“ izhaja iz imena za mikro regijo, ki je središče celotnega proizvodnega območja. To je zgodovinsko, etnično, kulturno in geografsko povezano območje. Edinstveni način vzreje ovc na tem območju je posledica večstoletne tradicije ter je neločljivo povezan s pokrajino in kulturo regije.

Za to regijo so značilni ostro podnebje z nizko povprečno temperaturo (približno 5 °C), dolgotrajna snežna odeja in velika količina padavin, ki znaša od 900 do 1 200 mm. Pomembna značilnost podnebja v tej regiji so temperaturne razmere, ki so povezane z lego zemljišč. Zaradi visoke nadmorske višine območja so temperature nižje.

V regiji Podhale je veliko edinstvenega rastlinstva, vključno z avtohtonimi in uvoženimi rastlinskimi vrstami. Regija Podhale je edini del Poljske, na katerem je mogoče najti naslednje rastline: Delphinium oxysepalum, Linum extraaxillare, Gentiana nivalis, Gentiana clusii, Saussurea alpina, Saxifraga hieracifolia, Viola alpina, Campanula alpina, Anthyllis alpestris, Hieracium villosum in Astragalus penduliflorus.

Gorski masiv Pilsko (1 557 metrov nadmorske višine) v krajinskem parku Żywiec, na območju katerega se je podobno kot v Tatrah oblikoval subalpski pas, je eno od najbolj neokrnjenih območij na Poljskem. Subalpski pas se razprostira od nadmorske višine 1 400 metrov do vrha Pilsko.

Poljske gorske ovce, obarvane gorske ovce in podhalske pramenke se pasejo na območju iz točke 4. Za proizvodnjo „jagnięcina podhalańska“ se uporabljajo le jagnjeta mater, vzrejenih po tradicionalnih metodah. Ovce se pasejo na gorskih pašnikih vso sezono od konca aprila do začetka oktobra. Jagnjeta se kotijo celo leto. Jagnjeta, ki se skotijo v zimskih mesecih, so zaprta v ovčji staji v celotnem procesu vzreje. Ko matere odidejo na pašo, so jagnjeta ločena od njih. Jagnjeta, ki se skotijo spomladi, lahko ob ustreznem vremenu spremljajo matere na pašo.

Pasti se morajo na območju iz točke 4.

Pasma podhalska pramenka se je na območju iz točke 4 pojavila v obdobju, ko so se ovčjerejska vlaška plemena selila čez Karpate, pri čemer se je ta selitev začela v 14. stoletju in končala pri Moravskih vratih v 16. stoletju. Podhalske pramenke so okretne, dobro prilagojene ostremu podnebju regije in odporne na bolezni. Imajo močan čredni nagon, poleg tega pa se iz njih proizvaja odlično meso.

Poljske gorske ovce so se razvile iz podhalskih pramenk ter karpatskih pramenk iz Transilvanije in Vzhodne Frizije. Z vzrejo so se izboljšali telesna teža odraslih ovc, količina in kakovost njihove volne ter donos mleka. Poleg izboljšanih proizvodnih parametrov so za to pasmo značilne naslednje lastnosti, zaradi katerih je idealno prilagojena težkemu podnebju: dobro zdravje, dolga življenjska doba, odpornost na bolezni ter dober donos mleka in dobra plodnost ob upoštevanju razmer, v katerih poteka vzreja. Kljub tem izboljšavam so se kakovost in druge lastnosti mesa jagnjet ohranile. Poljske gorske ovce imajo belo dlako. Obarvane gorske ovce imajo temno rjavo dlako, ki sčasoma posivi ali postane rdečkastorjava.

5.1.2   Zgodovinski dejavniki in spretnosti ljudi

Prihod vlaških plemen je pomenil veliko spremembo v kmetijskem gospodarstvu celotne regije ter začetek vzreje ovc, koz in goveda na tem območju. Vlahi so na to območje prinesli spretnosti in znanja, povezana s proizvodnjo mleka, sira, volne in usnja. Najstarejša pisna omemba Vlahov izhaja iz dela „Življenje svete Kunigunde Poljske“, ki ga je v 15. stoletju napisal Jan Długosz. Poročilo iz leta 1564 omenja Vlahe, ki pasejo ovce v okrožju Lanckorona v regiji Żywiec ter v vojvodstvih Oświęcim in Zator. Dokumenti iz regije Podhale s konca 16. stoletja navajajo dovoljenja za prosto pašo ovc na gorskih travnikih, kar pomeni, da so bile takrat na tem območju že prisotne črede.

Lokalni rejci jagnjet „jagnięcina podhalańska“ se ukvarjajo izključno s pasmami iz točke 5.1.1, saj so te živali genetsko dobro prilagojene ostremu gorskemu podnebju in so rezultat veliko generacij naravne selekcije. Sposobnost ukvarjanja s temi pasmami je tesno povezana z izkušnjami, ki so jih pridobili lokalni rejci. Navedene pasme so avtohtone v regiji Podhale, kot je navedeno v delu „Pasterstwo Tatr Polskich i Podhala“, ki je bilo v osmih knjigah izdano leta 1960. Druga značilna praksa paše je „redykó“ (planšarstvo), pri kateri se ovce vzpnejo na gorske pašnike in nato odidejo nazaj; to spodbuja razvoj mišic in krepi njihov imunski sistem. „Redykó“ pomeni tudi, da se ovce prehranjujejo z rastlinami, ki se spreminjajo glede na subalpsko območje, na katerem se pasejo, kar zagotavlja raznoliko prehrano z veliko različnimi hranili. Znanje prebivalcev lokalnih gora in dobra uveljavljenost pravil, na podlagi katerih se izvaja vzreja ovc, se izražata v kakovosti proizvoda „jagnięcina podhalańska“. Proizvodnja „jagnięcina podhalańska“ je sestavni del lokalne kulture, tradicionalni načini vzreje ovc pa pripomorejo k povezovanju različnih generacij ter ohranitvi edinstvene identitete, narečja, kulture, umetnosti in običajev skupnosti.

5.2   Posebnosti proizvoda:

„Jagnięcina podhalańska“ je znana po majhni vsebnosti maščob klavnega trupa in izjemni sočnosti, ki je povezana z vsebnostjo medmišične maščobe ali maščobnimi plastmi. Meso je prepoznavno tudi po svoji svetlo rožnati barvi in mehki, vendar prožni strukturi. Najbolj značilni in prepoznavni lastnosti proizvoda „jagnięcina podhalańska“ sta njegov poseben okus in aroma, ki je podobna aromi divjačine (ter zlasti aromi divjačinske krače).

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Povezanost proizvoda „jagnięcina podhalańska“ in regije temelji na njegovih značilnostih, pri čemer te izhajajo iz geografskega porekla in slovesa.

Značilnosti proizvoda „jagnięcina podhalańska“ izhajajo iz načina vzreje. Vzreja jagnjeti je ekstenzivna z optimalno uporabo pašnikov izključno na območju iz točke 4. Način vzreje vključuje stalno sezonsko pašo, razen pozimi. Zaradi načina paše je proizvod poseben, ker se matere krmijo z raznolikim in edinstvenim rastlinstvom na območjih, ki se ne uporabljajo intenzivno, kar vpliva na mleko, s katerim se hranijo jagnjeta, in s tem na značilnosti proizvoda „jagnięcina podhalańska“. Pozimi, ko so ovce v staji, se krmijo s senom in silažo z geografskega območja iz točke 4. Ob upoštevanju navedenih dejstev se matere krmijo z vlakninami, ki imajo podobno rastlinsko sestavo vse leto.

Genetska struktura pasem, ki se tradicionalno uporabljajo za proizvodnjo „jagnięcina podhalańska“, in posebni naravni pogoji, ki so značilni za regijo, odločilno vplivajo na zanemarljivo vsebnost maščob v jagnjetini. K nizki vsebnosti maščob v mesu pripomore tudi način prehranjevanja jagnjeti, ki temelji izključno na materinem mleku. Naravni pogoji, ki so značilni za to območje, in zlasti izjemno rastlinstvo, ki se uporablja za krmljenje ovc, vplivajo na kakovost in hranilno vrednost materinega mleka. To se neposredno kaže v posebnem okusu mesa in divjačinski aromi, ki je najbolj prepoznavna značilnost proizvoda „jagnięcina podhalańska“. Edinstvene lastnosti rastlinstva, ki je avtohtono rastlinstvo regije, se prek materinega mleka prenesejo na jagnjeta. K posebnemu okusu proizvoda „jagnięcina podhalańska“ prispeva tudi izvirni genotip, značilen za pasme, ki se uporabljajo za njegovo proizvodnjo.

Razlog za izjemno sočnost proizvoda „jagnięcina podhalańska“ so maščobne plasti jagnjeti, tj. njihova medmišična maščoba. Med kuhanjem se ta maščoba stopi, vendar ostane v mesu in ga naredi sočnega. Mesni sokovi vsebujejo snovi, ki se prenesejo v okus in aromo. Hlapne snovi v maščobi so glavne sestavine okusa in arome. Na te značilnosti proizvoda „jagnięcina podhalańska“ ne vpliva le majhna starost živali, ampak nanje pomembno vpliva tudi sestava prehrane jagnjeti.

Sloves proizvoda

Proizvod „jagnięcina podhalańska“ zelo cenijo poljski in tuji potrošniki. Velika prepoznavnost proizvoda „jagnięcina podhalańska“ med potrošniki temelji na dolgi tradiciji ovčjereje v regiji. Zaradi večstoletne tradicije paše gorskih ovc, ki je podlaga za današnjo prepoznavnost „znamke“, domači potrošniki enačijo proizvod „jagnięcina podhalańska“ z regijo, iz katere izvira. Ozaveščenost potrošnikov o globoko zakoreninjeni tradiciji pašništva in priljubljenosti visokogorskega etosa sta dodatno prispevali k slovesu proizvoda „jagnięcina podhalańska“.

V tej regiji leži eno od najbolj priljubljenih visokogorskih območij Poljske, kar je še dodatno pripomoglo k prepoznavnosti proizvodov regije. Potrošniki se že več let zavedajo, da celotno območje črpa iz čistega naravnega okolja z edinstvenim rastlinstvom, kar se izraža v kakovosti proizvoda „jagnięcina podhalańska“. Na prvem zemljevidu okrožja Cieszyn (Tešin) v Šlezijskem vojvodstvu, ki je bil objavljen leta 1724, je opredeljenih 50 planšarskih koč, druga izdaja zemljevida pa bralca spodbuja, naj obišče gorate dele Šlezijskega vojvodstva in uživa zdravilne lastnosti ovčjega mleka, zlasti maja, ko so zelišča najbolj učinkovita. Glede na ozaveščenost potrošnikov o pozitivnem vplivu neokrnjenega naravnega okolja območja na proizvod in njegov velik sloves so ljudje pripravljeni za proizvod „jagnięcina podhalańska“ plačati več.

Potrošniki cenijo proizvod „jagnięcina podhalańska“ zlasti zaradi izjemne in posebne arome ter mesa prefinjenega okusa. „Jagnięcina podhalańska“ je zaradi kakovosti, okusa in dietetičnih lastnosti postala gorjanska specialiteta.

Sloves proizvoda „jagnięcina podhalańska“ je potrdila nagrada „Perła“, ki jo je ta proizvod prejel za prvo mesto na nacionalnem tekmovanju „Naša kulinarična dediščina“ leta 2008.

Sloves proizvoda „jagnięcina podhalańska“ se kaže v njegovih cenah, ki so višje kot cene jagnjetine iz drugih regij. Cena proizvoda „jagnięcina podhalańska“, ki jo dosežejo proizvajalci, je približno 10–20 % višja od cene jagnjetine iz drugih delov Poljske.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/21

---

Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES – Podaljšanje roka

Prošnja naročnika

2012/C 11/06

Dne 26. oktobra 2011 je Komisija prejela prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1).

Prošnja Zveznega združenja za energetiko in vodo (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.) v imenu naročnikov iz sektorja zadeva proizvodnjo in veleprodajo električne energije v Nemčiji. Prošnja je bila objavljena v UL C 337, 18.11.2011, str. 7. Prvotni rok se izteče 27. januarja 2012.

Ker morajo službe Komisije pridobiti in pregledati dodatne informacije, se v skladu z določbami drugega stavka člena 30(6) rok, v katerem mora Komisija sprejeti odločitev o navedeni prošnji, podaljša za tri mesece.

Končni rok se torej izteče 27. aprila 2012.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

---

| 13.1.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 11/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 11/22

---

Obvestilo o prošnji v okviru člena 30 Direktive 2004/17/ES – Umik

Prošnja naročnika

2012/C 11/07

Dne 19. julija 2011 je Komisija prejela prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1).

Prošnja, ki jo je vložilo podjetje RWE Gas Storage s.r.o, zadeva skladiščenje plina v Republiki Češki. Prošnja je bila objavljena v UL C 228, 3.8.2011, str. 9. Prvotni rok se je iztekel 20. oktobra 2011. Rok je bil podaljšan do 20. januarja 2012, obvestilo o podaljšanju je bilo objavljeno v UL C 301, 12.10.2011, str. 12.

Vlagatelj je 21. decembra 2011 umaknil prošnjo, ki torej velja za nično in neveljavno. Zato se ni treba odločati o morebitni uporabi člena 30(1) za te sektorje v Republiki Češki. Direktiva 2004/17/ES se zato še naprej uporablja v primerih, kadar naročniki oddajo naročila za skladiščenje plina v Republiki Češki ali kadar organizirajo natečaje za izvajanje takšne dejavnosti na teh geografskih območjih.

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

---