# Euroopa Liidu C 72/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.072.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide10. märts 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.072.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 72

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide10. märts 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2012/C 072/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 22. detsember 2011, krediidiasutuste rahastamise kohta USA dollarites (ESRN/2011/2) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2012/C 072/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 22. detsember 2011, krediidiasutuste rahastamise kohta USA dollarites (ESRN/2011/2)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 072/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 22 |
| 2012/C 072/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  2
  ) | 24 |
| 2012/C 072/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV) (
  2
  ) | 24 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 072/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

22

2012/C 072/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  2
  )

2

24

2012/C 072/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV) (
  2
  )

2

24

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 072/05 | Euro vahetuskurss | 25 |
| 2012/C 072/06 | Komisjoni otsus, 9. märts 2012, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee kolme uue liikme ametisse nimetamise kohta | 26 |
| 2012/C 072/07 | Komisjoni teatis – Suunised kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt | 27 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 072/08 | Nimekiri ametiasutustest, kes on volitatud väljastama kultuuriväärtuste ekspordilube kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 artikli 3 lõikega 2 | 29 |
| 2012/C 072/09 | Rootsi esitatud teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/35/EL rakendamise kohta | 43 |
| 2012/C 072/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 19; ELT C 153, 6.7.2007, lk 22; ELT C 182, 4.8.2007, lk 18; ELT C 57, 1.3.2008, lk 38; ELT C 134, 31.5.2008, lk 19; ELT C 37, 14.2.2009, lk 8; ELT C 35, 12.2.2010, lk 7; ELT C 304, 10.11.2010, lk 5; ELT C 24, 26.1.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 8; ELT C 203, 9.7.2011, lk 16; ELT C 11, 13.1.2012, lk 13) | 44 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 072/05

Euro vahetuskurss

25

2012/C 072/06

Komisjoni otsus, 9. märts 2012, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee kolme uue liikme ametisse nimetamise kohta

26

2012/C 072/07

Komisjoni teatis – Suunised kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt

27

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 072/08

Nimekiri ametiasutustest, kes on volitatud väljastama kultuuriväärtuste ekspordilube kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 artikli 3 lõikega 2

29

2012/C 072/09

Rootsi esitatud teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/35/EL rakendamise kohta

43

2012/C 072/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 19; ELT C 153, 6.7.2007, lk 22; ELT C 182, 4.8.2007, lk 18; ELT C 57, 1.3.2008, lk 38; ELT C 134, 31.5.2008, lk 19; ELT C 37, 14.2.2009, lk 8; ELT C 35, 12.2.2010, lk 7; ELT C 304, 10.11.2010, lk 5; ELT C 24, 26.1.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 8; ELT C 203, 9.7.2011, lk 16; ELT C 11, 13.1.2012, lk 13)

44

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 072/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta) (
  2
  ) | 45 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 072/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta) (
  2
  )

2

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

22. detsember 2011,

krediidiasutuste rahastamise kohta USA dollarites

(ESRN/2011/2)

2012/C 72/01

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 ja 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta otsust ESRB/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,

võttes arvesse asjaomaste erasektori huvirühmade seisukohti,

ning arvestades järgmist:

| (1) | USA dollar on oluline rahastamisvääring liidu krediidiasutustele, kes saavad enamiku USA dollarites rahastamisest hulgiturgudelt. |
| --- | --- |

(1)

USA dollar on oluline rahastamisvääring liidu krediidiasutustele, kes saavad enamiku USA dollarites rahastamisest hulgiturgudelt.

| (2) | Liidu krediidiasutuste USA dollarites vääringustatud varade ja kohustuste vahel esineb oluline tähtaegade mittevastavus, kuna lühiajalist hulgirahastamist kasutatakse pikemaajalise tegevuse ja varade rahastamiseks; lisaks on mõnede tehingupoolte käitumine volatiilne. Põhiline haavatavus tulenebki tähtaegade mittevastavuse ja investorite volatiilse käitumise kombinatsioonist. |
| --- | --- |

(2)

Liidu krediidiasutuste USA dollarites vääringustatud varade ja kohustuste vahel esineb oluline tähtaegade mittevastavus, kuna lühiajalist hulgirahastamist kasutatakse pikemaajalise tegevuse ja varade rahastamiseks; lisaks on mõnede tehingupoolte käitumine volatiilne. Põhiline haavatavus tulenebki tähtaegade mittevastavuse ja investorite volatiilse käitumise kombinatsioonist.

| (3) | USA dollarite rahastamisturgudel on alates juunist 2011 kestnud nappus, millele eelnes 2008. aastal kogetud oluline nappus, mis tõi kaasa keskpankade vahetustehingute liinide kasutuselevõtu USA dollaritele juurdepääsu andmiseks. See nappus tekitab olulisi ja otseseid võimalikke süsteemiüleseid riske: eelkõige lühiajaliselt pankade likviidsusega seoses ja keskpikas perspektiivis reaalmajandusega seoses, tulenevalt USA dollarites laenuandmise vähendamisest liidu krediidiasutuste poolt ja seoses nende krediidiasutuste maksevõimega, kui finantsvõimendust vähendatakse kiirmüügihindadega. |
| --- | --- |

(3)

USA dollarite rahastamisturgudel on alates juunist 2011 kestnud nappus, millele eelnes 2008. aastal kogetud oluline nappus, mis tõi kaasa keskpankade vahetustehingute liinide kasutuselevõtu USA dollaritele juurdepääsu andmiseks. See nappus tekitab olulisi ja otseseid võimalikke süsteemiüleseid riske: eelkõige lühiajaliselt pankade likviidsusega seoses ja keskpikas perspektiivis reaalmajandusega seoses, tulenevalt USA dollarites laenuandmise vähendamisest liidu krediidiasutuste poolt ja seoses nende krediidiasutuste maksevõimega, kui finantsvõimendust vähendatakse kiirmüügihindadega.

| (4) | Krediidiasutused, keskpangad ja järelevalveasutused on viimastel aastatel rakendanud meetmeid üldiste rahastamise ja likviidsusriskide vähendamiseks; mõned meetmed on parandanud liidu krediidiasutuste USA dollarite rahastamis- ja likviidsuspositsioone. Siiski on USA dollarite rahastamisturgude pingete kordumise vältimiseks vaja struktuursemat lähenemist. |
| --- | --- |

(4)

Krediidiasutused, keskpangad ja järelevalveasutused on viimastel aastatel rakendanud meetmeid üldiste rahastamise ja likviidsusriskide vähendamiseks; mõned meetmed on parandanud liidu krediidiasutuste USA dollarite rahastamis- ja likviidsuspositsioone. Siiski on USA dollarite rahastamisturgude pingete kordumise vältimiseks vaja struktuursemat lähenemist.

| (5) | Mikrotasandi ettevaatusmeetmeid tuleks tugevdada makrotasandi ettevaatuseesmärkidel, et vältida liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamisega seotud pingeid äsjastes finantskriisides nähtud tasemel. |
| --- | --- |

(5)

Mikrotasandi ettevaatusmeetmeid tuleks tugevdada makrotasandi ettevaatuseesmärkidel, et vältida liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamisega seotud pingeid äsjastes finantskriisides nähtud tasemel.

| (6) | USA dollarites rahastamise riskide võimaliku mõju analüüsivõimet piiravad andmelüngad liidu tasemel ning seetõttu tuleks andmete kvaliteeti parandada. |
| --- | --- |

(6)

USA dollarites rahastamise riskide võimaliku mõju analüüsivõimet piiravad andmelüngad liidu tasemel ning seetõttu tuleks andmete kvaliteeti parandada.

| (7) | Pangandussektori ja konkreetsete ettevõtjate täpsem jälgimine võimaldaks pädevatel asutustel paremini mõista USA dollarites rahastamise ja likviidsusriskide arengut; see aitaks neil ka toetada pankade vajalikke ennetusmeetmeid ülemääraste riskipositsioonide piiramiseks ja riskijuhtimise moonutuste korrigeerimiseks. Nendes valdkondades soovitatud meetmed on kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) soovitusega F 21. septembrist 2011 välisvääringus laenude kohta (3). |
| --- | --- |

(7)

Pangandussektori ja konkreetsete ettevõtjate täpsem jälgimine võimaldaks pädevatel asutustel paremini mõista USA dollarites rahastamise ja likviidsusriskide arengut; see aitaks neil ka toetada pankade vajalikke ennetusmeetmeid ülemääraste riskipositsioonide piiramiseks ja riskijuhtimise moonutuste korrigeerimiseks. Nendes valdkondades soovitatud meetmed on kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) soovitusega F 21. septembrist 2011 välisvääringus laenude kohta (3).

| (8) | Üheks USA dollarite rahastamisriskide pehmendamise võimaluseks on kriisirahastamiskava äärmuslikes olukordades rahastamisprobleemide võimendamise vältimiseks. Samas võivad kriisikavad tekitada uusi süsteemseid probleeme, kui nende tulemusel võtaksid krediidiasutused sarnaseid meetmeid sarnastes olukordades. |
| --- | --- |

(8)

Üheks USA dollarite rahastamisriskide pehmendamise võimaluseks on kriisirahastamiskava äärmuslikes olukordades rahastamisprobleemide võimendamise vältimiseks. Samas võivad kriisikavad tekitada uusi süsteemseid probleeme, kui nende tulemusel võtaksid krediidiasutused sarnaseid meetmeid sarnastes olukordades.

| (9) | ESRN kontrollib käesoleva soovituse rakendamise käiku 2012. aasta teises pooles. |
| --- | --- |

(9)

ESRN kontrollib käesoleva soovituse rakendamise käiku 2012. aasta teises pooles.

| (10) | Käesoleva soovituse lisa analüüsib finantsstabiilsuse olulisi süsteemiriske liidus, mis tulenevad liidu krediidiasutuste rahastamisest USA dollarites. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva soovituse lisa analüüsib finantsstabiilsuse olulisi süsteemiriske liidus, mis tulenevad liidu krediidiasutuste rahastamisest USA dollarites.

| (11) | Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust ega ESRN-le usaldatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika pädevust ega ESRN-le usaldatud ülesandeid.

| (12) | ESRN soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist, |
| --- | --- |

(12)

ESRN soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A –   USA dollarites rahastamise ja likviidsuse jälgimine

Riikide järelevalveasutustel soovitatakse teha järgmist:

| 1) | jälgida täpselt krediidiasutuste poolt võetavaid USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riske, mis võiks olla krediidiasutuste üldise rahastamise ja likviidsusseisu jälgimise osaks. Eelkõige peaksid riikide järelevalveasutused jälgima järgmist:






  a) | USA dollaritega seotud tähtaegade mittevastavust; |
| --- | --- | --- |

1)

jälgida täpselt krediidiasutuste poolt võetavaid USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riske, mis võiks olla krediidiasutuste üldise rahastamise ja likviidsusseisu jälgimise osaks. Eelkõige peaksid riikide järelevalveasutused jälgima järgmist:

a)

USA dollaritega seotud tähtaegade mittevastavust;

| b) | rahastamiskontsentratsiooni tehingupoolte lõikes, keskendudes lühiajaliste tehingute pooltele; |
| --- | --- |

b)

rahastamiskontsentratsiooni tehingupoolte lõikes, keskendudes lühiajaliste tehingute pooltele;

| c) | USA dollarite vahetustehingute kasutamine (sh vääringu intressimäära vahetuslepingud); |
| --- | --- |

c)

USA dollarite vahetustehingute kasutamine (sh vääringu intressimäära vahetuslepingud);

| d) | kontsernisisesed riskipositsioonid. |
| --- | --- |

d)

kontsernisisesed riskipositsioonid.

| 2) | kaaluda järgmist enne kui USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riskid jõuavad ülemäärasele tasemele:






  a) | toetada USA dollaritega seotud tähtaegade mittevastavuse osas kohaste riskijuhtimise meetmete võtmist krediidiasutuste poolt; |
| --- | --- | --- |

2)

kaaluda järgmist enne kui USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riskid jõuavad ülemäärasele tasemele:

a)

toetada USA dollaritega seotud tähtaegade mittevastavuse osas kohaste riskijuhtimise meetmete võtmist krediidiasutuste poolt;

| b) | piirata riskipositsioone, samal ajal ära hoides olemasolevate finantsstruktuuride ebakorrapäraseid arengusuundi. |
| --- | --- |

b)

piirata riskipositsioone, samal ajal ära hoides olemasolevate finantsstruktuuride ebakorrapäraseid arengusuundi.

Soovitus B –   kriisirahastamiskava

Riikide järelevalveasutustel soovitatakse teha järgmist:

| 1) | tagada, et krediidiasutused sätestavad oma kriisikavades juhtimistegevuse USA dollarites rahastamise vapustuste käsitlemiseks ja et need krediidiasustused on kaalunud oma tegevuse võimalikkust juhul, kui samasuguseid meetmeid võtavad samaaegselt enam kui üks krediidiasutus. Kriisirahastamiskavades tuleb kaaluda vähemalt kriisirahastamisallikate kättesaadavust pakkumise vähenemise korral erinevate tehingupoolte liikide poolt; |
| --- | --- |

1)

tagada, et krediidiasutused sätestavad oma kriisikavades juhtimistegevuse USA dollarites rahastamise vapustuste käsitlemiseks ja et need krediidiasustused on kaalunud oma tegevuse võimalikkust juhul, kui samasuguseid meetmeid võtavad samaaegselt enam kui üks krediidiasutus. Kriisirahastamiskavades tuleb kaaluda vähemalt kriisirahastamisallikate kättesaadavust pakkumise vähenemise korral erinevate tehingupoolte liikide poolt;

| 2) | hinnata selle juhtimistegevuse võimalikkust kriisirahastamiskavades pangandussektori seisukohast. Kui krediidiasutuste samaaegse tegevuse osas peetakse võimalikuks süsteemsete riskide tekkimist, soovitatakse riikide järelevalveasutustel kaaluda tegevust nende riskide vähendamiseks ja selle tegevuse mõju liidu pangandussektori stabiilsusele. |
| --- | --- |

2)

hinnata selle juhtimistegevuse võimalikkust kriisirahastamiskavades pangandussektori seisukohast. Kui krediidiasutuste samaaegse tegevuse osas peetakse võimalikuks süsteemsete riskide tekkimist, soovitatakse riikide järelevalveasutustel kaaluda tegevust nende riskide vähendamiseks ja selle tegevuse mõju liidu pangandussektori stabiilsusele.

2.   JAGU

RAKENDAMINE

1.   Tõlgendamine

| 1. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „krediidiasutus”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (4) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud krediidiasutus.
  b)   „liidu krediidiasutus”– krediidiasutus, millele on antud tegevusluba liikmesriigis direktiivi 2006/48/EÜ alusel;
  c)   „riigi järelevalveasutus”– pädev või järelevalveasutus vastavalt määratlusele määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 1 lõike 3 punktis f;
  d)   „USA dollarites rahastamine”– vahendite leidmine, kasutades USA dollarites vääringustatud kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „krediidiasutus”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (4) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud krediidiasutus.

b)   „liidu krediidiasutus”– krediidiasutus, millele on antud tegevusluba liikmesriigis direktiivi 2006/48/EÜ alusel;

c)   „riigi järelevalveasutus”– pädev või järelevalveasutus vastavalt määratlusele määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 1 lõike 3 punktis f;

d)   „USA dollarites rahastamine”– vahendite leidmine, kasutades USA dollarites vääringustatud kohustusi.

| 2. | Lisa on käesoleva soovituse lahutamatu osa. Vastuolu korral põhiteksti ja lisa vahel on ülimuslik põhitekst. |
| --- | --- |

2.

Lisa on käesoleva soovituse lahutamatu osa. Vastuolu korral põhiteksti ja lisa vahel on ülimuslik põhitekst.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | käesolev soovitus hõlmab ainult liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamist; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

a)

käesolev soovitus hõlmab ainult liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamist;

| b) | vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist; |
| --- | --- |

b)

vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist;

| c) | kohastel juhtudel võetakse rakendamisel arvesse proportsionaalsuse põhimõtet seoses krediidiasutuste USA dollarites rahastamise erineva süsteemse mõjuga, võttes arvesse ka iga soovituse eesmärki ja sisu; |
| --- | --- |

c)

kohastel juhtudel võetakse rakendamisel arvesse proportsionaalsuse põhimõtet seoses krediidiasutuste USA dollarites rahastamise erineva süsteemse mõjuga, võttes arvesse ka iga soovituse eesmärki ja sisu;

| d) | täiendavad kriteeriumid soovituste A ja B rakendamiseks on sätestatud lisas. |
| --- | --- |

d)

täiendavad kriteeriumid soovituste A ja B rakendamiseks on sätestatud lisas.

| 2. | Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades; |
| --- | --- |

b)

hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituste kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituste kohta.

3.   Meetmete võtmise tähtajad

| 1. | Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama soovitusest A ja B tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta 30. juuniks 2012. |
| --- | --- |

1.

Adressaadid peavad ESRN-le ja nõukogule teatama soovitusest A ja B tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta 30. juuniks 2012.

| 2. | Riigi järelevalveasutused võivad esitada ühise aruande Euroopa Pangandusjärelevalve kaudu. |
| --- | --- |

2.

Riigi järelevalveasutused võivad esitada ühise aruande Euroopa Pangandusjärelevalve kaudu.

| 3. | Haldusnõukogu võib lõikes 1 sätestatud tähtaegu pikendada, kui ühe või enama soovituse järgimiseks tuleb algatada seadusloome. |
| --- | --- |

3.

Haldusnõukogu võib lõikes 1 sätestatud tähtaegu pikendada, kui ühe või enama soovituse järgimiseks tuleb algatada seadusloome.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRN sekretariaat:






  a) | abistab adressaate, sh lihtsustab koordineeritud aruandlust asjaomaste vormide koostamise kaudu ja täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

ESRN sekretariaat:

a)

abistab adressaate, sh lihtsustab koordineeritud aruandlust asjaomaste vormide koostamise kaudu ja täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib adressaatide poolt esitatud meetmeid, sh abistab neid taotluse korral ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande kahe kuu jooksul alates meetmete võtmiseks antud tähtaja lõppemisest. |
| --- | --- |

b)

kontrollib adressaatide poolt esitatud meetmeid, sh abistab neid taotluse korral ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande kahe kuu jooksul alates meetmete võtmiseks antud tähtaja lõppemisest.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide aruandeid võetud meetmete ja põhjenduste kohta ning otsustab asjakohastel juhtudel, et käesolevat soovitust pole järgitud ja adressaatide põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu hindab adressaatide aruandeid võetud meetmete ja põhjenduste kohta ning otsustab asjakohastel juhtudel, et käesolevat soovitust pole järgitud ja adressaatide põhjendused tegevusetuse kohta ei ole piisavad.

Frankfurt Maini ääres, 22. detsember 2011

ESRB eesistuja

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 21. septembri 2011 soovitus ESRN/2011/1 välivääringus laenude kohta (ELT C 342, 22.11.2011, lk 1).

3

(4)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

4

---

LISA

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUSED LIIDU KREDIIDIASUTUSTE RAHASTAMISE KOHTA USA DOLLARITES

Kommenteeritud kokkuvõte

| I. | Ülevaade liidu krediidiasutuste rahastamisest USA dollarites |
| --- | --- |

I.

| II. | USA dollarites rahastamise kasutamisest tulenevad riskid |
| --- | --- |

II.

| III. | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitused |
| --- | --- |

III.

Liide. Vabatahtlik andmete kogumine liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamise kohta

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

USA dollar on liidu krediidiasutuste jaoks oluline rahastamisvääring ning ligikaudu 15 % krediidiasutuste kohustuste kogumahust on USA dollarites. Enamik liidus kasutamiseks kättesaadavast rahastamisest on pärit hulgiturgudelt ning see on valdavalt väga lühiajaline. USA dollarites nomineeritud pikaajaliste varade ja lühiajaliste kohustuste vahel esineb oluline tähtaegade mittevastavus ning mõnede osapoolte käitumine on volatiilne. Põhiline haavatavus tulenebki tähtaegade mittevastavuse ja investorite volatiilse käitumise kombinatsioonist.

USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel on alates 2011. aasta juunist täheldatud pingeid. Mõned liidu krediidiasutused on hiljuti teatanud kavatsustest vähendada USA dollarites nomineeritud varasid, osaliselt eesmärgiga vähendada oma sõltuvust USA dollarites rahastamisest. See võib tekitada vähemalt kaks olulist ja otsest võimalikku süsteemiülest riski: mõju liidu krediidiasutuste maksevõimele, kui varasid müüakse kiirmüügihinnaga, ning mõju reaalmajandusele tulenevalt sellest, et liidu krediidiasutused vähendavad USA dollarites laenuandmist.

Turu-uuringute andmed näitavad, et keskpanga vahetustehingute liinide olemasolu annab turuosalistele kindlust, toetades seega valuutavahetusturgude toimimist, isegi kui neid ei kasutata. See võib tähendada, et on olemas moraalse kahju oht, mis takistab liidu krediidiasutuste üleminekut jõulisemale rahastamisstruktuurile. Seejuures mõned liidu krediidiasutused eri riikides ei näe oma kriisirahastamiskavades ette erisätteid USA dollarites või välisvääringus rahastamisega seotud vapustuste käsitlemiseks.

Käesolevas dokumendis antud soovituste eesmärk on käivitada protsess, mille eesmärk on hoiduda järgmise finantskriisi ajal liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamisel samasugustest pingetest, nagu täheldati 2008. ja 2011. aasta finantskriiside puhul, mitte niivõrd kujundada poliitikat praeguste pingete leevendamiseks.

Soovitused hõlmavad peamiselt mikrotasandi ettevaatusmeetmete tugevdamist makrotasandi ettevaatuseesmärkidel ning on seotud järgmisega: i) liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamise ja likviidsusriskide hoolikas jälgimine koos vahetu meetmete jõustamisega ning, kui see on asjakohane, nende riskide piiramine enne, kui need muutuvad ülemääraseks, vältides samal ajal praeguste USA dollarites rahastamise struktuuride kontrollimatut kokkukukkumist; ii) tuleb tagada, et krediidiasutuste kriisirahastamiskavad hõlmavad meetmeid USA dollarites rahastamisega seotud vapustuste käsitlemiseks, vähendades samal ajal võimalikke süsteemseid riske, mis tulenevad krediidiasutuste samaaegsest tegutsemisest sarnaste kriisikavade alusel.

I.   ÜLEVAADE LIIDU KREDIIDIASUTUSTE RAHASTAMISEST USA DOLLARITES

I.1.   Põhitegurid, mis mõjutavad krediidiasutusi hankima USA dollarites rahastamist

Turu-uuringute ja reguleerijate andmed näitavad, et nõudlust USA dollarites rahastamise järele mõjutavad mitmed tegurid.

a)   Mitmekesistamine: eriti pärast kriisi teatasid liidu krediidiasutused, et nad soovivad mitmekesistada oma rahastamisallikaid vääringute, tähtaegade ja investorite liikide lõikes. Kuna USA dollarite turg on üks kõige likviidsemaid ja sügavamaid turge, siis näib see olevat nende strateegiate puhul peamine rahastamisallikas.

b)   Kulud: mõned liidu krediidiasutused on püüdnud saada juurdepääsu USA dollarite turule, et leida odavamalt vahendeid oma muudes vääringutes nomineeritud varade jaoks. Mõnel juhul on esinenud püsivaid kulueeliseid, kui võlaväärtpabereid emiteeritakse USA dollarites ja need vahetatakse soovitud vääringusse, selle asemel, et emiteerida neid esmasturgudel otse soovitud vääringus.

c)   Erinevuste kasutamine: on tõendeid, et mõned liidu krediidiasutused kasutavad võimalust hankida lühiajalist rahastamist, näiteks Ameerika Ühendriikide vastastikustest rahaturufondidest, madalama määraga kui 25 baaspunkti ning hoiustavad neid vahendeid Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemis praegu 25 baaspunkti tasemel.

d)   Ärimudel: nõudlus sõltub ka rahvusvahelisest majanduskeskkonnast ning seega krediidiasutuste riskivalmidusest ja vajadusest võtta laenu USA dollarites – eriti USA dollarites tehinguid tegevate krediidiasutuste puhul – ning eriomastest teguritest, nagu liidu eri krediidiasutuste arengustrateegiad.

e)   Kaks (mõnikord samaaegset) lähenemisviisi: krediidiasutused on rõhutanud, et nad juhinduvad kas: i) üldisest mitmekesistamisstrateegiast, mille kohaselt nad hangivad USA dollarites vahendeid ja vahetavad need seejärel nõutavasse vääringusse, või ii) vajadustest lähtuvast strateegiast, mille puhul nad hindavad oma valuutavajadust ja hangivad seejärel sellele vajadusele vastavat rahastamist.

f)   Pakkumisega seotud tegurid: mõned Ameerika Ühendriikide investorid üritavad saavutada tootlust madala intressimääraga keskkonnas ning mõned kinnitavad, et Ameerika Ühendriikide vastastikustel rahaturufondidel on piiratud hulgal alternatiive liidu krediidiasutustesse investeerimisele, arvestades, et Ameerika Ühendriikide krediidiasutused – millel on sageli tugev hoiustajate baas – ja ettevõtted on praegu suhteliselt hea likviidsusega.

I.2.   Liidu krediidiasutuste struktuurne positsioon

Üldiselt kasvas liidu krediidiasutuste bilanssides USA dollarites nomineeritud varade ja kohustuste maht finantskriisile eelnenud aastatel oluliselt. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga andmetel on see suundumus alates kriisist pöördunud (joonis 1). See tundub kajastavat liidu krediidiasutuste jätkuvat finantsvõimenduse vähenemist pärast finantskriisi, eriti varem omandatud varade (legacy assets) puhul.

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) kogutud andmetele tuginedes on võimalik USA dollarites bilansside mahtu põhjalikumalt analüüsida. Mõnes riigis on USA dollarites nomineeritud varade ja kohustuste mittevastavus suhteliselt väike. Teistes riikides on kohustused suuremad kui varad. See vastab turu-uuringute andmetele, mille kohaselt mõned liidu krediidiasutused kipuvad kasutama USA dollareid ühe võimaliku allikana oma rahastamise laiemal mitmekesistamisel ning vahetavad need seejärel teistesse vääringutesse. USA dollarites nomineeritud kohustused moodustavad veidi üle 15 % kohustuste kogumahust liidu tasandil.

Joonis 1

Liidu krediidiasutuste USA dollarites bruto- ja netopositsioonid (miljardit USA dollarit)

Image

I.3.   USA dollarites rahastamise peamised kasutusalad (varad) ja allikad (kohustused)

Liidu krediidiasutuste USA dollarites nomineeritud varade lähemal vaatlusel selgub, et USA dollareid kasutatakse peamiselt neljal eesmärgil: i) USA dollarites laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele (rahvusvahelise kaubanduse ja projektide rahastamine), hõlmates piiratud määral ka äri- ja avalikku sektorit Ameerika Ühendriikides; ii) pankadevaheline (tagatisega ja tagatiseta) laenamine, mis on tavaliselt lühiajaline; iii) Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemis hoiustatud sularahareservid; ning iv) liidu krediidiasutuste kauplemistegevus.

Liidu krediidiasutustel (v.a mõned) puudub ulatuslik USA dollarites jaehoiuste baas (USA dollarites jaehoiused moodustavad üksnes 3 % kohustuste kogumahust). Suurem osa rahastamisest saadakse hulgiturgudelt, kus peamised instrumendid on repotehingud ning kommertsväärtpaberid ja hoiusesertifikaadid. Ameerika Ühendriikide rahaturgude investorid on USA dollarites kommertsväärtpaberite ja hoiusesertifikaatide programmide peamised investorid.

ESRNi kogutud andmed kinnitavad, et tagatisega ja tagatiseta USA dollarites hulgirahastamine moodustab ligikaudu ühe kolmandiku liidu krediidiasutuste kogu hulgirahastamisest. See kajastab osaliselt seda, et Ameerika Ühendriikide hulgiturud on ühed likviidsemad maailmas. Ameerika Ühendriikide hulgiturgude kasutamine on eriti asjakohane lühemate tähtaegade puhul. Ligikaudu 75 % liidu krediidiasutuste USA dollarites hulgirahastamisest on lühema tähtajaga kui üks kuu (joonis 2). Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) andmetel ei moodusta üle üheaastase tähtajaga rahastamine ühegi riigi puhul rohkem kui 20 % USA dollarites hulgirahastamise mahust.

Joonis 2

USA dollarites hulgirahastamine tähtaegade ja riikide lõikes

Image

I.4.   USA dollarites nomineeritud varade ja kohustuste tähtajad

Samal ajal kui liidu krediidiasutuste USA dollarites nomineeritud kohustused on peamiselt lühiajalised, on USA dollarites nomineeritud varad üldjoontes pikema tähtajaga, nagu võibki eeldada. Ligikaudu ühe kolmandiku USA dollarites nomineeritud varade tähtaeg on üle ühe aasta. Võrdlus liidu krediidiasutuste bilansside üldise tähtajastruktuuriga näitab, et tähtaegade mittevastavus USA dollarites varade ja kohustuste vahel on suurem kui üldine tähtaegade mittevastavus kõikides vääringutes.

Arvestades euroala ja üleilmseid makromajandusega seotud kartusi, on Ameerika Ühendriikide investorid 2011. aasta teisel poolel veelgi vähendanud oma USA dollarites rahastamise mahtu ja tähtaegu väljaspool Ameerika Ühendriike asuvate krediidiasutuste jaoks. Mitmel liidu krediidiasutusel vähenes tagatiseta USA dollarites hulgirahastamise samas mahus pikendamise suutlikkus 2011. aasta kolmandas kvartalis märkimisväärselt. Uute USA dollarites hangitud vahendite tähtaeg oli oluliselt lühem võrreldes 2011. aasta teise kvartaliga. Pikemaajaline USA dollarites tagatiseta võlaturg on olnud tegelikult suletud enamiku liidu krediidiasutuste jaoks, välja arvatud mõned Skandinaavia ja Põhjamaade krediidiasutused, mis suutsid anda suures mahus pikaajalisi laene USA dollarites. Üldiselt tundub, et investorid teevad krediidiasutustel vahet nende päritoluriigi põhjal.

I.5.   Likviidsuspuhvrisse kuuluvad varad

2010. aasta detsembri seisuga oli ESRNi andmekogumisse kuuluvatel liidu krediidiasutustel 570 miljardi euro väärtuses USA dollarites nomineeritud varasid nende üldise likviidsuse tagamise suutlikkuse raames (1). See moodustab kokku ligikaudu 20 % USA dollarites kohustuste kogumahust, kui kasutada kõige laiemat likviidsuse tagamise suutlikkuse määratlust. Ligikaudu kaks kolmandikku nendest summadest olid keskpankades tagatisena kõlblikud. Teistes vääringutes likviidseid varasid võib kasutada USA dollarites rahastamisel tekkinud vapustusele reageerimiseks, mis sõltub osaliselt valuutavahetusturgude toimimisest.

Finantskriiside ajal võivad siiski ainult väga likviidsed varad olla kasutatavad tõhusa likviidsuspuhvrina. Kui võtta arvesse üksnes sularahareserve ja keskpankades hoitavaid reserve (mis ületavad kohustusliku reservi nõudeid) ning nullprotsendilise riskiga koormamata riigivõlakirju, mis on hoiustatud keskpankades, väheneb liidu krediidiasutuste asjaomase valimi puhul USA dollarites likviidsete varade puhver 172 miljardile eurole.

I.6.   USA dollarites rahastamise pakkujate jaotus

Vastavalt ESRNi kogutud kvalitatiivsetele andmetele on USA dollarites lühiajalise rahastamise pakkujaid peamiselt seitset liiki:

| a) | Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid; |
| --- | --- |

a)

Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid;

| b) | rahandusasutused, keskpangad ja riiklikud investeerimisfondid, kellel on suures mahus USA dollarites nomineeritud varasid; |
| --- | --- |

b)

rahandusasutused, keskpangad ja riiklikud investeerimisfondid, kellel on suures mahus USA dollarites nomineeritud varasid;

| c) | väärtpaberilaene andvad ettevõtted; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberilaene andvad ettevõtted;

| d) | suures mahus USA dollareid omavad krediidiasutused pankadevahelise turu (tavaliselt väga lühiajaline) ja valuutavahetusturu kaudu; |
| --- | --- |

d)

suures mahus USA dollareid omavad krediidiasutused pankadevahelise turu (tavaliselt väga lühiajaline) ja valuutavahetusturu kaudu;

| e) | suured Ameerika Ühendriikide ettevõtted; |
| --- | --- |

e)

suured Ameerika Ühendriikide ettevõtted;

| f) | Ameerika Ühendriikide valitsuse toetatavad ettevõtted (Fannie Mae ja Freddie Mac); |
| --- | --- |

f)

Ameerika Ühendriikide valitsuse toetatavad ettevõtted (Fannie Mae ja Freddie Mac);

| g) | lisaks peamistele Ameerika Ühendriikide rahastamisallikatele on ka esialgseid tõendeid, mis näitavad, et liidu krediidiasutused kasutavad Ameerika Ühendriikide dollarites rahastamise hankimisel ka väljaspool Ameerika Ühendriike (peamiselt Aasias) asuvaid turge. |
| --- | --- |

g)

lisaks peamistele Ameerika Ühendriikide rahastamisallikatele on ka esialgseid tõendeid, mis näitavad, et liidu krediidiasutused kasutavad Ameerika Ühendriikide dollarites rahastamise hankimisel ka väljaspool Ameerika Ühendriike (peamiselt Aasias) asuvaid turge.

Enamik neist pakkujatest on eriti tundlikud tajutava krediidiriskiga seotud kartuste suhtes, nagu Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid on viimastel kuudel näidanud. Ehkki hinnangute kohaselt moodustavad Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid liidu pangandussüsteemis ligikaudu 2 % kohustuste kogumahust, ulatub mõnes liidu krediidiasutuses see näitaja 10 %ni.

Viimastel kuudel on Ameerika Ühendriikide esmaklassilised vastastikused rahaturufondid mitmes liikmesriigis lühendanud liidu krediidiasutustele pakutava rahastamise tähtaegu. Seega kasvas vähemalt euroala krediidiasutuste puhul ühekuulise või lühema tähtajaga rahastamise osakaal 2011. aasta oktoobris ja novembris ligikaudu 70 %ni (joonis 3). Lisaks on nad vähendanud oma rahastamise kogumahtu liidu krediidiasutustes, ehkki 2011. aasta maist novembrini olid muutused riikide lõikes väga erinevad (joonis 4).

Joonis 3

Ameerika Ühendriikide vastastikuste rahaturufondide rahastamise tähtajad euroala krediidiasutustes

Image

Joonis 4

Ameerika Ühendriikide vastastikuste rahaturufondide rahastamise muutused liidu krediidiasutustes 2011. aasta maist novembrini

Image

I.7.   Turunäitajad

Liidu suurimad krediidiasutused sisenevad ulatuslikult Ameerika Ühendriikide hulgiturgudele, et leida oma vajadustele vastavat rahastamist USA dollarites. Seevastu paljud madalama reitinguga liidu krediidiasutused tunduvad USA dollarite hankimisel tuginevat rohkem kõrgema reitinguga liidu krediidiasutustele ja valuutavahetusturgudele. Eurode USA dollariteks vahetamise kulud – nagu näitab euro ja USA dollari vaheline baasvahetustehing (joonis 5) – jõudis tippu pärast investeerimispanga Lehman Brothers pankrotti. Pärast euro ja USA dollari vahelise baasvahetustehingu olulist kitsenemist 2011. aasta esimesel neljal kuul on see alates mai algusest taas laienenud. Alates juuni keskpaigast on selle päevasisene volatiilsus suurenenud, kajastades finantsturgude ebakindlust liidu krediidiasutustele pakutavate USA dollarites rahastamise tingimuste suhtes.

Pärast Lehman Brothersi pankrotti on EKP hakanud rohkem kasutama USA dollarites vahetustehingute liini, mis on kokku lepitud Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemiga, et pakkuda eurosüsteemi krediidiasutustele likviidsust USA dollarites (joonis 6). USA dollarites likviidsust pakkuvate EKP operatsioonide tasumata summa ulatus 2008. aasta lõpus ligikaudu 300 miljardi USA dollarini.

Turu-uuringute andmed näitavad, et keskpankade USA dollarites nomineeritud vahetustehingute liinide olemasolu pakub turuosalistele kindlustunnet ja toetab seega valuutavahetusturgude toimimist, isegi kui neid ei kasutata. See võib tähendada, et on moraalse kahju oht, mis takistab liidu krediidiasutuste üleminekut jõulisemale rahastamisstruktuurile – ehkki nende rahastamisvahendite hinnakujunduse kaudu püütakse seda ohtu osaliselt leevendada. Taustinfos 1 on esitatud kokkuvõte valuutavahetusturgude kasutamisest ja selles valdkonnas vastupidavuse parandamiseks tehtud algatustest.

Joonis 5

Euro ja USA dollari vaheline baasvahetustehing

Image

Joonis 6

Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemi vahetustehingute liini kasutamine EKP poolt

EKP likviidsust tagavate operatsioonide tasumata summad

Image

TAUSTINFO 1.   Valuutavahetusturgude toimimine ja vastupidavus

Pärast pankadevahelise tagatiseta laenuandmise vähenemist finantskriisi alguses pidid liidu krediidiasutused hakkama selle asemel rohkem kasutama tagatisega rahastamist (valuutavahetustehinguid ja repotehinguid). Ulatuslikum tagatisega rahastamise kasutamine hakkas kahjustama ka neid turge ja eriti valuutavahetustehingute turgu. Pärast Lehman Brothersi pankrotti muutus USA dollarite hankimine valuutavahetustehingute kaudu väga keeruliseks ja kulukaks (2008. aasta oktoobris ulatus kolmekuuline euro ja USA dollari vaheline baasvahetustehing rohkem kui – 200 baaspunktini).

See üldine nihe USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel tingis vahetustehingute liinide sisseseadmise Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemi ja mitme keskpanga, sealhulgas EKP vahel. Tippajal (2008. aasta lõpus) ulatus Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemi poolt keskpankadele USA dollarites antud laenude jääk kokku ligikaudu 550 miljardi USA dollarini, millest suurem osa oli laenatud Euroopa keskpankadele (EKP, Inglise keskpank ja Šveitsi keskpank). Näiteks EKP poolt eurosüsteemi osapooltele USA dollarites likviidsust pakkuvate operatsioonide tasumata summa ulatus 2008. aasta lõpuks ligikaudu 300 miljardi USA dollarini. Seda võib võrrelda eurosüsteemi reservidega (konverteeritavates välisvääringutes) 145 miljardi euro ulatuses 2008. aasta lõpus (vastab ligikaudu 200 miljardile USA dollarile). Isegi kui osa pakkumisest võis olla seotud võimaluste kasutamise ja/või ettevaatusega, oli USA dollarite puudujäägi ulatus selline, et keskpankadel oleks olnud keeruline või võimatu sellise likviidsuse pakkumist ise rahastada (kas oma reservidest või turul). Ameerika Ühendriike Föderaalreservi Süsteemi ja mitme keskpanga (EKP, Inglise keskpank, Šveitsi keskpank, Kanada keskpank ja Jaapani keskpank) vahel sõlmitud vahetustehingute liinid aktiveeriti uuesti 2010. aasta mais, mil valitsussektori võlakriis süvenes. See kinnitas turuosalistele, et vajaduse korral on USA dollarites rahastamine väljaspool Ameerika Ühendriike asuvatele institutsioonidele kättesaadav.

USA dollarite pakkumine keskpankade poolt väljaspool Ameerika Ühendriike osutus turu toimimise taastamisel väga tõhusaks. Pärast seda vähenes kiiresti erinevus euro ja USA dollari vahetustehingute intressimäära ning USD Libori vahel. Lisaks on Ameerika Ühendriike Föderaalreservi Süsteemi vahetustehingute liinide kasutamine võrreldes 2008. aasta lõpus saavutatud tipptasemega vähenenud. Esialgsed tõendid ja turu tagasiside osutavad sellele, et valuutavahetustehingute turg pakkus liidu krediidiasutustele piisavat likviidsust, et võtta laenu USA dollarites ja mitte oma riigi vääringus.

Mitmetes keskpankade ja turuorganisatsioonide koostatud uurimustes rõhutati, et valuutavahetusturg näitas oma vastupidavust finantskriisi ajal tänu pidevat vääringute vahetustehingute arveldust pakkuvale CLS-süsteemile ja krediidikaitselepingute (Credit Support Annexes ehk CSAd) laiemale kasutamisele. Euroopa ja Ameerika Ühendriike seadusandjad arutavad praegu, kas on asjakohane kehtestada valuutavahetustehingute tegemise suhtes kohustuslik keskne kliiring.

Valuutavahetusturu vastupidavus pingelistel aegadel on oluline tahk riskide hindamisel. Seoses sellega kõnelevad kaks asjaolu konservatiivsuse poolt. Esiteks – ehkki andmed ei ole kättesaadavad – võib turuosalistelt saadud esialgse tagasiside põhjal arvata, et USA dollarite puudujäägi ulatus ja USA dollarites laenude nõudlus valuutavahetusturu kaudu on seni olnud väiksemad kui vahetult pärast Lehman Brothersi kokkukukkumist. Teiseks tagavad olemasolevad vahetustehingute liinid Ameerika Ühendriike Föderaalreservi Süsteemi ja Euroopa riikide keskpankade vahel turvalisuse, mis suurendab turuosaliste kindlustunnet.

Hiljuti kooskõlastatud keskpankade meetmed USA dollarites rahastamise turgudel pingete leevendamiseks (millega alandati hindasid ja jätkati kolmekuulisi pakkumisi) tõid kaasa turupõhise rahastamise tingimuste mõningase paranemise liidu krediidiasutuste jaoks. Baasvahetustehing alanes mõõdukalt, ent USD Libori näitajad püsisid muutumatuna. Lisaks üldisele riskikartlikkusele suurendasid pingeid väidetavasti kaks asjaolu: kolmekuulistes pakkumistes osalemisega seotud eelarvamus ning asjaolu, et krediidiasutuste suurkliendid (pensionifondid ja vastastikused fondid ning suurettevõtted) ei oma juurdepääsu keskpanga vahenditele. Seepärast sõltuvad nad riskide maandamisel endiselt valuutavahetusturgudest olukorras, kus krediidiasutused ei soovi turul tehinguid teha.

II.   USA DOLLARITES RAHASTAMISE KASUTAMISEST TULENEVAD RISKID

ESRN arutas kaht peamist riskikanalit, mis tulenevad sellest, et liidu krediidiasutused tuginevad USA dollarites rahastamisele, ning nende tähtaegade mittevastavusest USA dollarites. Need on lühiajaline likviidsusrisk ja keskmise aja vältel esinev risk, et USA dollarites rahastamise nappusest tulenevad muutused ärimudelites avaldavad mõju liidu reaalmajandusele.

II.1.   Lühiajaline likviidsusrisk

Likviidsuspinged USA dollarites on alates 2008. aastast korduvalt kaasa toonud keskpankade kooskõlastatud meetmed. Pinged kajastavad liidu krediidiasutuste USA dollarites rahastamise struktuuri ja USA dollari rolli üleilmses finantssüsteemis, samuti valitsevaid turutingimusi. Kokkuvõttes võivad need tähendada, et lühiajalisele USA dollarites hulgirahastamisele tuginevad liidu krediidiasutused on olnud eriti haavatavad. Eelkõige tuleks märkida järgmist.

a)   Piiratud n-ö stabiilne rahastamine: liidu krediidiasutuste jaoks ei ole liidus kasutamiseks peaaegu üldse saadaval USA dollarites jaerahastamist.

b)   Lühikesed tähtajad: nagu I jaos kirjeldatud, kipub liidu krediidiasutuste USA dollarites hulgirahastamine olema väga lühiajaline.

c)   Välisinvestorid kipuvad pingelistel aegadel taanduma rohkem kui kodumaised investorid: esineb oht, et investorid taanduvad pingelises olukorras oma koduturule või teevad kodumaiste investoritega võrreldes vähem vahet välisettevõtetel, kuhu nad on investeerinud. Eelkõige näitavad kriisi ajal ja hiljem saadud tõendid, et mõned Ameerika Ühendriikide investorite rühmad kalduvad koos tegutsema ja on eriti tundlikud negatiivsete uudiste suhtes, seades liidu krediidiasutused kiiresti tekkivate rahastamispingetega seotud ohtu, eriti kui rahastamise pakkujate liigid on koondunud. See on oluline, arvestades et USA dollarites hulgirahastamise turgudel pakutav likviidsus on peamiselt lühiajaliste tähtaegadega (s.o alla kolme kuu).

d)   Ameerika Ühendriikide vastastikuste rahaturufondide roll: Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid kipuvad kiiresti ja ühiselt reageerima uudistega seotud riskidele. Näib, et riikide maksejõuetusriski kartuse tõttu turgudel viimasel ajal tekkinud pinged on taas sundinud mõndasid Ameerika Ühendriikide investoreid alates 2011. aasta keskpaigast liidu krediidiasutustes lõpetama oma rahastamise või vähendama selle tähtaega. Eelkõige võivad Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid mitmel põhjusel jätkata investeeringute väljaviimist liidu krediidiasutustest. Võib esineda Ameerika Ühendriikide vastastikuste rahaturufondide rahastamistegevuse struktuurseid muutuseid, mille on põhjustanud karmimad õigusnormid. Ameerika Ühendriikide väärtpaberijärelevalve SEC reformid jõustusid 2010. aasta mais, piirates veelgi tähtaegu, millega Ameerika Ühendriikide vastastikused rahaturufondid võivad laenu anda. Praegu on arutusel reformide teine voor, mis hõlmab ettepanekuid, et vastastikused rahaturufondid peaksid kõikuva puhasväärtuse raamistikult üle minema püsiva puhasväärtuse raamistikule. Teine võimalus on see, et Ameerika Ühendriikide reguleerijad lasevad ettevõtetel hoida riski vähendavaid puhvreid, kui nad jätkavad püsiva puhasväärtuse mudeliga. Puhvri hoidmine võib suurendada vastastikuste rahaturufondide vastupidavust, aga võib tähendada ka seda, et nende ärimudel on pikas perspektiivis ebaökonoomne. Muud regulatiivsed tegurid, mis võivad mõjutada Ameerika Ühendriikide vastastikuste rahaturufondide ärimudeleid, hõlmavad nende määruste kehtetuks tunnistamist, mis takistavad Ameerika Ühendriikide pankadel pakkuda arvelduskonto jäägilt intressi. Need regulatiivsed muudatused võivad olla veelgi suuremad tulenevalt edasistest reitingute alandamistest liidus.

e)   USA dollarites nomineeritud varade kvaliteet: euroopa Pangandusjärelevalve leiab oma likviidsusriski hindamisel, et USA dollarites nomineeritud varade kvaliteet liidu krediidiasutuste likviidsete varade puhvrites on madalam kui riigi vääringutes varade puhul ning liidu krediidiasutuste rahastamisturgude jaoks esineb jätkuvalt märkimisväärne sündmustega seotud risk. Ka uued ootamatud probleemid Ameerika Ühendriikide pankadega võivad mõjutada USA dollarites pankadevahelist turgu.

f)   Sõltuvus valuutavahetusturgudest: kui stressi korral ei suudeta täita lühiajalist vajadust USA dollarite järele USA dollarites nomineeritud varade realiseerimisega, siis peavad liidu krediidiasutused kasutama valuutavahetuse hetketehingute või vahetustehingute turge, et konverteerida muudes vääringutes likviidsed varad USA dollaritesse. See suurendab nende turgude (investorite) arvu, mida on vaja stressi korral toimimiseks, ehkki mitmel turul tehingute tegemise suutlikkust võib vaadelda ka riski vähendajana. Alates 2011. aasta keskpaigast on USA dollarites hulgirahastamise turgudel valitsenud pinged kandunud ka valuutavahetusturgudele (nt suurendades eurode USA dollariteks vahetamise kulusid)

g)   Ajavööndite erinevused: seda nähtust kinnitas kriis, kui USA dollarites vahendite pakkujad ei soovinud laenu anda enne, kui neil oli hea ülevaade enda likviidsusolukorrast vastaval päeval, seejuures Ameerika Ühendriikides on Euroopa turgude sulgemise ajal keskpäev.

h)   USA dollarite hoidmine: üleilmsed ettevõtted ja investorid soovivad finantskriisi ajal hoida USA dollareid, sest see on maailmamajanduses reservvääring.

i)   Väikeste liidu krediidiasutuste juurdepääs: suured rahvusvaheliselt tegutsevad liidu krediidiasutused näivad pakkuvat osa oma hulgirahastamisest väiksematele liidu krediidiasutustele, millel puudub või on piiratud juurdepääs USA dollarites rahastamise turgudele. Seega võivad suurtes liidu krediidiasutustes esinevad probleemid kanduda kiiresti ülejäänud pangandussektorisse.

j)   Riikide maksejõuetusriski kartused: turgudel tehakse liidu krediidiasutuste vahel vahet tulenevalt nende reitingust ja päritoluriigist. Riigivõlakirjadega seotud probleemid mõjutavad liidu krediidiasutusi, eriti riikides, kus riigivõlakirjaturgudel valitsevad pinged, ning mõju kandumine liidu krediidiasutustesse, mis on riigivõlakirjadega olulisel määral seotud, võib tekitada raskusi rahastamisel üldiselt ja eelkõige USA dollarites.

Riikide järelevalveasutuste esitatud andmetel põhinev ESRNi hinnang osutab tõsiste pingete korral märkimisväärsele USA dollarites rahastamise puudujäägile liidu krediidiasutuste puhul. Lepingupõhiste dollarivoogude põhjal saab arvutada krediidiasutuste esialgse rahastamispuudujäägi USA dollarites rahastamisel kolme, kuue ja kaheteistkümne kuu vältel. Tabelis on kokkuvõte hindamise tulemustest.

Tabel 1

Kumulatiivne rahastamispuudujääk USA dollarites

| Summad (miljardites eurodes) | 3 kuud | 6 kuud | 12 kuud |
| --- | --- | --- | --- |
| Kumulatiivne rahastamispuudujääk | – 841 | – 910 | – 919 |
| a) | konservatiivse likviidsuse tagamise suutlikkusega |

Summad (miljardites eurodes)

3 kuud

6 kuud

12 kuud

Kumulatiivne rahastamispuudujääk

– 841

– 910

– 919

a)

konservatiivse likviidsuse tagamise suutlikkusega

– 670

– 736

– 750

| b) | nõuetele vastava likviidsuse tagamise suutlikkusega |
| --- | --- |

b)

nõuetele vastava likviidsuse tagamise suutlikkusega

– 386

– 467

– 500

| c) | täieliku likviidsuse tagamise suutlikkusega |
| --- | --- |

c)

täieliku likviidsuse tagamise suutlikkusega

– 182

– 263

– 304

Esimene rida näitab kumulatiivset rahastamispuudujääki kolme ajavahemiku jooksul ning on määratletud kui USA dollarites vahendite sissevool, millest on maha arvatud USA dollarites vahendite väljavool. Rahastamisel esineva netopuudujäägi suurim osa on seotud väga lühikeste tähtaegadega (alla kolme kuu), kajastades USA dollarites rahastamise lühiajalisust.

Järgmised kolm rida näitavad puudujäägi suurust, kui võetakse arvesse liidu krediidiasutuste likviidsuse tagamise suutlikkust. Kasutatakse kolme likviidsuse tagamise suutlikkuse näitajat.

| a) | Konservatiivne likviidsuse tagamise suutlikkus hõlmab üksnes sularaha ja reserve keskpankades (mis ületavad kohustusliku reservi nõuded) ning nullprotsendilise riskiga riigivõlakirju, mis on kõlblikud keskpangas tagatisena. Seepärast viitab see konservatiivne meede teoreetiliselt kõige likviidsematele kättesaadavatele varadele, et vastata väljavoolule pingelises olukorras. |
| --- | --- |

a)

Konservatiivne likviidsuse tagamise suutlikkus hõlmab üksnes sularaha ja reserve keskpankades (mis ületavad kohustusliku reservi nõuded) ning nullprotsendilise riskiga riigivõlakirju, mis on kõlblikud keskpangas tagatisena. Seepärast viitab see konservatiivne meede teoreetiliselt kõige likviidsematele kättesaadavatele varadele, et vastata väljavoolule pingelises olukorras.

| b) | Nõuetele vastav likviidsuse tagamise suutlikkus hõlmab varasid, mis on kõlblikud keskpangas tagatisena. |
| --- | --- |

b)

Nõuetele vastav likviidsuse tagamise suutlikkus hõlmab varasid, mis on kõlblikud keskpangas tagatisena.

| c) | Täielik likviidsuse tagamise suutlikkus hõlmab kõiki varasid, mis on määratletud likviidsuse tagamise suutlikkuse osana. See võib osutada arvestatavale suutlikkusele reageerida väljavoolule tavapärasel ajal, kuid selle komponendid on vähem likviidsed finantspingete ajal. |
| --- | --- |

c)

Täielik likviidsuse tagamise suutlikkus hõlmab kõiki varasid, mis on määratletud likviidsuse tagamise suutlikkuse osana. See võib osutada arvestatavale suutlikkusele reageerida väljavoolule tavapärasel ajal, kuid selle komponendid on vähem likviidsed finantspingete ajal.

Võrdluseks nende näitajatega oli 2008. aastal keskpanga USA dollarites vahetustehingute liinide alusel väljavõetud kogusumma ligikaudu 550 miljardit USA dollarit. Lisaks on erinevusi riikide pangandussüsteemide vahel: seda meetodit ja neid andmeid kasutades on USA dollarites rahastamise puudujääk mõnes riigis suhteliselt väike ja teistes riikides suurem. Nagu eespool kirjeldatud, on see ligikaudne meede ning võib kasutada ka muid arvutusmeetodeid.

II.2.   Mõju reaalmajandusele keskpika aja jooksul

USA dollarites rahastamise struktuur võib tähendada, et on mitmeid kanaleid, mille vahendusel sellist rahastamist tabavad vapustused võivad keskpika aja jooksul mõjutada liidu krediidiasutuste kaudu reaalmajandust. ESRNi hinnangul on selliste mõjude potentsiaalne tähtsus märkimisväärne, kuid enne kui hakata seadma põhjendatud piiranguid tähtaegade mittevastavusele USA dollarites rahastamise puhul, tuleb võtta täiendavaid meetmeid võimalike mõjude hindamiseks.

Põhilised riskikanalid on järgmised.

| a) | Liidu krediidiasutuste rahastamiskulud ja järelmõju krediidiasutuste kasumlikkusele. ESRNi turu-uuringute käigus saadud andmed näitavad, et liidu krediidiasutused eelistasid rahastamist USA dollarites, sest selle hankimine ja vahetamine soovitud vääringu vastu oli üldjuhul odavam kui hankida rahastamist otse muus soovitud vääringus. Kasumlikkuse mõjutamine võib pärssida liidu krediidiasutuste suutlikkust anda laenu Euroopa ettevõtetele ja kodumajapidamistele ja/või raskendada nende üleminekut Basel III raamistikule (2). ESRNi väga esialgse kuluanalüüsi põhjal ei mõjuta kulud märkimisväärselt kasumlikkust. Võimalikud kulud võivad kaasneda kas rahastamise tähtaja pikendamisega või rahastamise hankimisega otse eurodes või naelsterlingites (mitte USA dollarites, mis tuleks seejärel nendeks vääringuteks vahetada). ESRNile esitatud andmete kvaliteet ja katvus võimaldavad olukorda siiski üksnes osaliselt analüüsida ning kindlate järelduste tegemiseks on vaja põhjalikumat analüüsi. |
| --- | --- |

a)

Liidu krediidiasutuste rahastamiskulud ja järelmõju krediidiasutuste kasumlikkusele. ESRNi turu-uuringute käigus saadud andmed näitavad, et liidu krediidiasutused eelistasid rahastamist USA dollarites, sest selle hankimine ja vahetamine soovitud vääringu vastu oli üldjuhul odavam kui hankida rahastamist otse muus soovitud vääringus. Kasumlikkuse mõjutamine võib pärssida liidu krediidiasutuste suutlikkust anda laenu Euroopa ettevõtetele ja kodumajapidamistele ja/või raskendada nende üleminekut Basel III raamistikule (2). ESRNi väga esialgse kuluanalüüsi põhjal ei mõjuta kulud märkimisväärselt kasumlikkust. Võimalikud kulud võivad kaasneda kas rahastamise tähtaja pikendamisega või rahastamise hankimisega otse eurodes või naelsterlingites (mitte USA dollarites, mis tuleks seejärel nendeks vääringuteks vahetada). ESRNile esitatud andmete kvaliteet ja katvus võimaldavad olukorda siiski üksnes osaliselt analüüsida ning kindlate järelduste tegemiseks on vaja põhjalikumat analüüsi.

| b) | Liidu krediidiasutuste rahastamise kättesaadavus. Järelevalveandmed näitavad, et paljud suured ELi krediidiasutused on seni kasutanud USA dollarites rahastamist pakkuvaid sügavaid turge selleks, et täita Euroopa ettevõtete (nt ettevõtted, kes tegutsevad avakosmose, laevanduse, toorainete ja kaubanduse rahastamise valdkonnas) nõudlust rahastamise järele USA dollarites. On tekkinud mure, et püüdlused piirata ligipääsu USA dollarites pakutavale rahastamisele võivad pärssida liidu krediidiasutuste suutlikkust kõnealust nõudlust täita ehk anda laenu kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele. Nende asemel võivad rahastamise rolli üle võtta ELi-välised krediidiasutused, kellel on hõlpsam hankida vahendeid USA dollarites. Sellega on siiski seotud oht, et kriisiolukorras võivad sellised krediidiasutused kiiresti turult taanduda ja pakkuda rahastamist pigem oma riigi turul. |
| --- | --- |

b)

Liidu krediidiasutuste rahastamise kättesaadavus. Järelevalveandmed näitavad, et paljud suured ELi krediidiasutused on seni kasutanud USA dollarites rahastamist pakkuvaid sügavaid turge selleks, et täita Euroopa ettevõtete (nt ettevõtted, kes tegutsevad avakosmose, laevanduse, toorainete ja kaubanduse rahastamise valdkonnas) nõudlust rahastamise järele USA dollarites. On tekkinud mure, et püüdlused piirata ligipääsu USA dollarites pakutavale rahastamisele võivad pärssida liidu krediidiasutuste suutlikkust kõnealust nõudlust täita ehk anda laenu kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele. Nende asemel võivad rahastamise rolli üle võtta ELi-välised krediidiasutused, kellel on hõlpsam hankida vahendeid USA dollarites. Sellega on siiski seotud oht, et kriisiolukorras võivad sellised krediidiasutused kiiresti turult taanduda ja pakkuda rahastamist pigem oma riigi turul.

| c) | Finantsvõimenduse ulatusliku vähendamise mõju, kui liidu krediidiasutused püüavad müüa USA dollarites nomineeritud varasid, et maksta tagasi USA dollarites saadud laene. See võib mõjutada rahastamise kättesaadavust reaalmajanduse jaoks, aga ka liidu krediidiasutuste maksevõimet, kui hulgimüügitehingud alandavad varade turuväärtust. Näiteks näitavad praegused turu-uuringute andmed, et investorid ootavad USA dollarites nomineeritud varade hinna langust, sest paljud liidu krediidiasutused püüavad neid müüa. USA dollarites nomineeritud varade müük või nende hankimisest loobumine võib osutuda keeruliseks ka juhul, kui sellise otsuse teeb mitu liidu krediidiasutust ühel ajal. Ühtlasi on sellistel otsustel järelmõjud. Lisaks võivad liidu krediidiasutused kaaluda muid võimalusi USA dollarites rahastamise vähendamiseks, näiteks investeeringute lõpetamist kapitaliturgudel või likviidsete varade müüki. |
| --- | --- |

c)

Finantsvõimenduse ulatusliku vähendamise mõju, kui liidu krediidiasutused püüavad müüa USA dollarites nomineeritud varasid, et maksta tagasi USA dollarites saadud laene. See võib mõjutada rahastamise kättesaadavust reaalmajanduse jaoks, aga ka liidu krediidiasutuste maksevõimet, kui hulgimüügitehingud alandavad varade turuväärtust. Näiteks näitavad praegused turu-uuringute andmed, et investorid ootavad USA dollarites nomineeritud varade hinna langust, sest paljud liidu krediidiasutused püüavad neid müüa. USA dollarites nomineeritud varade müük või nende hankimisest loobumine võib osutuda keeruliseks ka juhul, kui sellise otsuse teeb mitu liidu krediidiasutust ühel ajal. Ühtlasi on sellistel otsustel järelmõjud. Lisaks võivad liidu krediidiasutused kaaluda muid võimalusi USA dollarites rahastamise vähendamiseks, näiteks investeeringute lõpetamist kapitaliturgudel või likviidsete varade müüki.

II.3.   Võimalikud riske maandavad tegurid

Pidades silmas Lehman Brothersi kokkuvarisemisele järgnenud probleeme, on liidu krediidiasutused ja järelevalveasutused võtnud meetmeid rahastamis- ja likviidsusriskide üldiseks maandamiseks. Viimase paari aasta jooksul on liidu krediidiasutused püüdnud võtta meetmeid rahastamisstruktuuride tõhustamiseks ning riikide keskpangad on pakkunud likviidsust USA dollarites, et leevendada pingeid USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel. USA dollarites nomineeritud lühiajalise rahastamisega seotud riske maandavad põhitegurid on järgmised.

a)   USA dollarites likviidsuse lisamine: ELi krediidiasutuste sularahareservid Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemis näivad olevat kasvanud, ehkki hiljuti on need teataval määral vähenenud. Ameerika Ühendriikide rahapoliitilist kurssi silmas pidades arvatakse, et likviidsus USA dollarites on varasemast suurem, kuid see ei tähenda, et USA dollarid kriisiolukorras taas finantssüsteemis ringlusse lastakse.

b)   Tagatud USA dollarites rahastamise mahu kasv: mõned liidu krediidiasutused reageerisid lühiajalise tagamata rahastamise kokkukuivamisele, hakates suuremal määral kasutama tagatud rahastamist (repotehingud) USA dollarites ning euro ja USA dollari vahelisi vahetustehinguid. Repotehingute maht sõltub siiski sellest, kui paljusid kõrge kvaliteediga lühiajalisi likviidseid varasid saab tagatisena pantida.

c)   USA dollarites varade vähendamine: paljud liidu krediidiasutused on hakanud kiiremini vähendama oma USA dollarites bilansside finantsvõimendust pärast seda, kui Ameerika Ühendriikide vastastikustel rahaturufondidel tekkis mure oma riigivõlakirjade pärast ning nad ei soovinud enam krediidiasutustele laenu anda. Finantsvõimenduse vähendamise peamiseks kanaliks on olnud loobumine USA dollarites nomineeritud varadest, mille tootlikkus on vähenenud. Nagu eespool märgitud, võivad finantsvõimenduse vähendamisel siiski olla kõrvalmõjud, näiteks võib see kaasa tuua USA dollarites nomineeritud varade müügilaine ning piirata liidu krediidiasutuste võimalusi anda laenu reaalmajandusele.

d)   Keskpankade likviidsustugi: 2011. aasta juunis teatas Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteem koos EKP, Inglise keskpanga, Šveitsi keskpanga ja Kanada keskpangaga, et Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemiga sõlmitud ajutist vahetuslepingute korda pikendatakse kuni 2012. aasta augustini. Samuti teatasid nad 2011. aasta 15. septembril, et teostavad kolm USA dollarites likviidsust lisavat operatsiooni, mille tähtaeg on ligikaudu kolm kuud ja mis hõlmavad aasta lõppu. Need meetmed aitasid leevendada pingeid USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel ning tagada, et liidu krediidiasutuste vajadused USA dollarites rahastamise järele oleksid täidetud. Keskpankade vahetustehingute liinidel näib olevat turuosalistele rahustav mõju isegi juhul, kui neid ei kasutata, ning need toetavad olemasolevate valuutavahetusturgude toimimist. Siiski on olemas moraalse kahju oht, mis tähendab, et liidu krediidiasutused võivad vältida üleminekut jõulisemale rahastamisstruktuurile. Seda riski püütakse osaliselt leevendada, alandades kõnealuste rahastamisvahendite hinda.

e)   Valuutavahetusturgude infrastruktuur: riske maandavate tegurite hulgas on turuosalised nimetanud infrastruktuuri, mis toetab valuutavahetusturgude tõrgeteta toimimist (nt pidevat vääringute vahetustehingute arveldust pakkuv CLS-süsteem), ning menetlusi, mille käigus seatakse vastavusse vahetustehingute ja nendega seotud rahastamise tähtajad.

Mõned riske maandavad tegurid on juba aidanud teataval määral lühiajaliselt parandada liidu krediidiasutuste rahastamist ja likviidsuspositsioone USA dollarites, võimaldades neil toime tulla hiljutiste pingetega USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel. Lisaks nendele riske maandavatele teguritele on keskpikas perspektiivis tõenäoliselt vaja struktuursemat lähenemisviisi, et vältida 2008. ja 2011. aastal USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel tekkinud pingete kordumist.

f)   Kriisirahastamiskavad: USA dollarites nomineeritud rahastamisega seotud keskpika aja riskide maandamiseks on muu hulgas koostatud kriisirahastamiskavad. ESRN on kogunud riikide järelevalveasutustelt teavet selle kohta, milliseid meetmeid on liidu krediidiasutuste kriisirahastamiskavade raames võetud toimetulekuks USA dollarites rahastamisega seotud vapustustega. Riikides, mille krediidiasutused selliseid meetmeid selgesõnaliselt kavandasid, olid tegutsemisviisid sarnased. Kavandatud meetmeid võis olenevalt vapustuse laadist ja tõsidusest võtta ükshaaval või korraga. Meetmed hõlmasid USA dollarites rahastamist eeldavate varade vähendamist (varade müük või nende hankimisest loobumine) või USA dollarites laenuandmise vähendamist, USA dollarite hankimist teiste vääringute abil hetketurgudelt või vahetustehingute turgudelt, likviidsuspuhvrisse kuuluvate varade müüki (sh repotehingute kaudu) ning keskpankade pakutavate süsteemide kasutamist (nt EKP operatsioonid USA dollarites ning diskontoaken).

Mõnede meetmetega kaasnevad omakorda riskid. Eelkõige võib ohumärgina tõlgendada suuremahulisi vääringute hetketehinguid. USA dollarites rahastamise nõudluse vähendamine (varade müügi või nende hankimisest loobumise kaudu) võib samuti osutuda keeruliseks, kui selle otsuse teeb mitu liidu krediidiasutust korraga. Ühtlasi on nendel otsustel eespool kirjeldatud järelmõjud. Riikides, kus USA dollarites rahastamist peeti pangandussektori seisukohalt oluliseks, oli valdaval osal liidu krediidiasutustel võimalus kasutada Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemi pakutavaid likviidsusvõimalusi. Mitme riigi järelevalveasutused märkisid siiski, et nende krediidiasutuste kavades puudusid kindlad lahendused USA dollarites rahastamisel tekkivate vapustuste puhuks. Praegust turuolukorda arvestades on tegu tõsise puudujäägiga ning seda eriti selliste liidu krediidiasutuste puhul, kelle jaoks lühiajalisel USA dollarites rahastamisel on otsustav tähtsus.

ESRN leidis, et märkimisväärne risk tuleneb liidu tasandil tuvastatud andmelünkadest. Seetõttu ei saanud ESRN piisavalt põhjalikult analüüsida USA dollarites rahastamisega seotud riskide võimalikke mõjusid. Eriti keeruline on olnud mõista USA dollarites nomineeritud varade profiili. Järgnevad soovitused on koostatud muu hulgas selleks, et parandada andmete kvaliteeti edasise analüüsi eesmärgil.

III.   EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUSED

POLIITILISED EESMÄRGID

ESRNi soovitused on suunatud Euroopa Liidus tuvastatud lühiajalistele likviidsusriskidele ja riskidele, mis võivad keskpika aja jooksul ohustada liidu reaalmajandust. Soovituste eesmärk on vältida sarnaste USA dollarites rahastamisega seotud pingete kordumist liidu krediidiasutuste jaoks järgmise finantskriisi ajal. Nende abil ei püüta lahendada praegusi probleeme.

Kuna lühiajalist hulgirahastamist kasutatakse pikemaajaliste meetmete ja varade rahastamiseks, tuleb USA dollarites rahastamisest tuleneva tähtaegade mittevastavusega seotud puudujääkide käsitlemisel pöörata tähelepanu ka muudele ESRNi jaoks olulistele teemadele. On oluline tagada, et soovitused, mis käsitlevad rahastamist USA dollarites, oleksid kooskõlas ESRNi tegevuspõhimõtetega.

a)   Lühiajaline hulgirahastamine: sõltumine USA dollarites rahastamisest on üksnes osa laiemast teemast, mis puudutab liidu krediidiasutuste sõltuvust lühiajalisest hulgirahastamisest. Finantsstabiilsuse tagamise eest vastutavate ametiasutuste seisukohalt peaks see kujutama suuremat riski kui lühiajaline rahastamine üldiselt. Põhjendused on esitatud jaos II.1.

b)   Rahastamisallikate mitmekesistamine: liidu krediidiasutuste rahastamisturgude vastupidavuse parandamiseks julgustatakse liidu krediidiasutusi mitmekesistama oma rahastamisallikaid, st otsima investoreid erinevatest geograafilistest piirkondadest ja eri vääringutes. Põhimõtted, millega piiratakse tähtaegade mittevastavust USA dollarites rahastamisel, peavad olema kooskõlas kõnealuses valdkonnas järgitavate põhimõtetega.

c)   Rahvusvahelise panganduse struktuur/üleilmsed viimase instantsi laenuandjad: üks põhjuseid, mille tõttu võidakse piirata tähtaegade mittevastavust USA dollarites või muudes vääringutes rahastamisel, tuleneb asjaolust, et keskpangad pakuvad praegu likviidsuskindlust üksnes oma riigi vääringus. See tähendab, et üleilmsel tasandil puuduvad viimase instantsi laenuandjad. Keskpankade vahetustehingute liinid Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi Süsteemiga võivad olla ajutised ega pruugi olla püsivalt kättesaadavad. Viimase instantsi laenuandja puudumisel võib olla otstarbekas piirata liidu krediidiasutuste avatust likviidsusriskidele, mis on seotud rahastamisega USA dollarites või välisvääringutes üldiselt. Samas on siiski väidetud, et sellised meetmed peataksid arengu panganduse ulatuslikuma globaliseerumise suunas.

d)   Teabe avaldamine: liidu krediidiasutuste avaldatavad andmed likviidsuse ja rahastamise kohta on üldjuhul väga piiratud, võrreldes andmetega, mida avaldatakse kapitali ja bilansi kohta. Mitmesugustes rahvusvahelistes töörühmades on sageli esitatud väiteid andmete avaldamise poolt ja vastu, kuid ESRN ei ole neid veel üksikasjalikult arutanud. ESRN on seisukohal, et rahastamise ja likviidsuse vastupanuvõimet käsitlevate andmete avaldamise otstarbekuse üle arutades tuleks kaaluda ka selliste näitajate avaldamist, mis kinnitavad, mil määral krediidiasutused sõltuvad lühiajalisest rahastamisest USA dollarites ja muudes välisvääringutes ning millised on tähtaegade mittevastavused. See aitaks tugevdada turudistsipliini.

III.1.   Soovitus A – USA dollarites rahastamise ja likviidsuse jälgimine

Riikide järelevalveasutustel soovitatakse teha järgmist:

| 1) | jälgida täpselt krediidiasutuste poolt võetavaid USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riske osana krediidiasutuste üldise rahastamise ja likviidsusseisu jälgimisest. Eelkõige peaksid riikide järelevalveasutused jälgima järgmist:






  a) | USA dollarites rahastamisega seotud tähtaegade mittevastavus; |
| --- | --- | --- |

1)

jälgida täpselt krediidiasutuste poolt võetavaid USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riske osana krediidiasutuste üldise rahastamise ja likviidsusseisu jälgimisest. Eelkõige peaksid riikide järelevalveasutused jälgima järgmist:

a)

USA dollarites rahastamisega seotud tähtaegade mittevastavus;

| b) | rahastamiskontsentratsioon osapoolte lõikes, keskendudes lühiajaliste tehingute osapooltele; |
| --- | --- |

b)

rahastamiskontsentratsioon osapoolte lõikes, keskendudes lühiajaliste tehingute osapooltele;

| c) | USA dollarite vahetustehingute kasutamine (sh vääringu intressimäära vahetuslepingud); |
| --- | --- |

c)

USA dollarite vahetustehingute kasutamine (sh vääringu intressimäära vahetuslepingud);

| d) | kontsernisisesed riskipositsioonid; |
| --- | --- |

d)

kontsernisisesed riskipositsioonid;

| 2) | kaaluda järgmist, enne kui USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riskid jõuavad ülemäärasele tasemele:






  a) | toetada USA dollarites rahastamisega seotud tähtaegade mittevastavuse osas kohaste riskijuhtimise meetmete võtmist krediidiasutuste poolt; |
| --- | --- | --- |

2)

kaaluda järgmist, enne kui USA dollarites rahastamise ja likviidsuse riskid jõuavad ülemäärasele tasemele:

a)

toetada USA dollarites rahastamisega seotud tähtaegade mittevastavuse osas kohaste riskijuhtimise meetmete võtmist krediidiasutuste poolt;

| b) | piirata riskipositsioone, samal ajal ära hoides olemasolevate finantsstruktuuride ebakorrapäraseid arengusuundi. |
| --- | --- |

b)

piirata riskipositsioone, samal ajal ära hoides olemasolevate finantsstruktuuride ebakorrapäraseid arengusuundi.

III.1.1.   Majanduslikud kaalutlused

Täpsem mõõtmine ja järelevalve aitaksid ametiasutustel paremini mõista USA dollarites rahastamisega seotud riskide arengut ning annaksid neile rohkem võimalusi julgustada krediidiasutusi võtma vajalikke ennetavaid meetmeid riskijuhtimise moonutuste korrigeerimiseks ja liigse riskidele avatuse vältimiseks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohalt on oluline, et seda tehtaks nii üksikettevõtete kui ka pangandussektori tasandil.

Pikaajalise rahastamisega võrreldes võib lühiajalise rahastamise väiksem maksumus tekitada moraalse kahju ohu, st ettevõtted ei suuda adekvaatselt hinnata kulusid, mis kaasnevad enda kindlustamisega võimalike probleemide vastu valuutavahetusturgudel. Kui krediidiasutused eeldavad turutingimuste halvenedes avaliku sektori sekkumist, võivad nad liiga suurel määral sõltuda lühiajalisest rahastamisest USA dollarites. Soovituse eesmärk on, et ametiasutused mõistaksid, mil määral nende pangandussektor on sellistele riskidele avatud, millised kaitsemehhanismid on kättesaadavad ning milline on võimalik moraalse kahju oht. Lisaks peaksid krediidiasutused olema teadlikud ametiasutuste murest, nii et see võiks mõjutada nende tegutsemist juba praegu.

III.1.2.   Hinnang, sealhulgas eelised ja puudused

Soovitusest tulenevad eelised on järgmised:

| a) | üksnes tähelepanelik jälgimine võimaldab tuvastada USA dollarites rahastamisega seotud liigsete riskide kuhjumise ning võtta ennetavaid meetmeid toimetulekuks potentsiaalsete süsteemsete riskidega; |
| --- | --- |

a)

üksnes tähelepanelik jälgimine võimaldab tuvastada USA dollarites rahastamisega seotud liigsete riskide kuhjumise ning võtta ennetavaid meetmeid toimetulekuks potentsiaalsete süsteemsete riskidega;

| b) | soovitus võib aidata vähendada moraalse kahju ohtu USA dollarites rahastamisest sõltuvate krediidiasutuste puhul, suurendades teadlikkust riiklike järelevalveasutuste teostatavast jälgimisest. |
| --- | --- |

b)

soovitus võib aidata vähendada moraalse kahju ohtu USA dollarites rahastamisest sõltuvate krediidiasutuste puhul, suurendades teadlikkust riiklike järelevalveasutuste teostatavast jälgimisest.

Ent esineb ka puudusi –

| a) | USA dollarites rahastamise allikate jälgimine osapoolte rühmade kaupa ei pruugi olla teostatav, näiteks juhul, kui väärtpabereid emiteeritakse vahendaja kaudu; |
| --- | --- |

a)

USA dollarites rahastamise allikate jälgimine osapoolte rühmade kaupa ei pruugi olla teostatav, näiteks juhul, kui väärtpabereid emiteeritakse vahendaja kaudu;

| b) | ametiasutustel tuleb kanda järelevalve tõhustamisega seotud kulud. |
| --- | --- |

b)

ametiasutustel tuleb kanda järelevalve tõhustamisega seotud kulud.

III.1.3.   Meetmed

III.1.3.1   Tähtajad

Riikide järelevalveasutused peavad teatama ESRNile käesoleva soovituse rakendamiseks võetud meetmetest 30. juuniks 2012.

III.1.3.2   Vastavuskriteeriumid

Soovituse A puhul on määratletud järgmised vastavuskriteeriumid.

| a) | Jälgitakse pangandussektori rahastamis- ja likviidsustingimusi ning vähemalt järgmisi näitajaid: i) USA dollarites rahastamise allikad ja kasutamine; ii) USA dollarites nomineeritud varade ja kohustuste tähtaegade mittevastavus ning riigisiseste varade ja kohustuste tähtaegade mittevastavus olulisemate perioodide lõikes (3), (4); iii) USA dollarites nomineeritud rahastamiskohustused kõigi oluliste osapoolte rühmade kohta (muu hulgas peaksid riikide järelevalveasutused esitama oma arvamuse selle kohta, mil määral on võimalik jälgida sellist rahastamise kontsentratsiooni teatavate osapoolte puhul); iv) USA dollarite vahetustehingute turgude kasutamine; v) kontsernisisene avatus riskidele. |
| --- | --- |

a)

Jälgitakse pangandussektori rahastamis- ja likviidsustingimusi ning vähemalt järgmisi näitajaid: i) USA dollarites rahastamise allikad ja kasutamine; ii) USA dollarites nomineeritud varade ja kohustuste tähtaegade mittevastavus ning riigisiseste varade ja kohustuste tähtaegade mittevastavus olulisemate perioodide lõikes (3), (4); iii) USA dollarites nomineeritud rahastamiskohustused kõigi oluliste osapoolte rühmade kohta (muu hulgas peaksid riikide järelevalveasutused esitama oma arvamuse selle kohta, mil määral on võimalik jälgida sellist rahastamise kontsentratsiooni teatavate osapoolte puhul); iv) USA dollarite vahetustehingute turgude kasutamine; v) kontsernisisene avatus riskidele.

| b) | Piiratakse riske, kui likviidsus- ja rahastamisriskid võivad muutuda ülemäära suureks. |
| --- | --- |

b)

Piiratakse riske, kui likviidsus- ja rahastamisriskid võivad muutuda ülemäära suureks.

III.1.3.3   Meetmetest teavitamine

Aruandes tuleb viidata kõikidele vastavuskriteeriumitele ning see peab sisaldama järgmist:

| a) | menetlused, mis on sisse seatud USA dollarites rahastamisega seotud rahastamis- ja likviidsusriskide järelevalveks; |
| --- | --- |

a)

menetlused, mis on sisse seatud USA dollarites rahastamisega seotud rahastamis- ja likviidsusriskide järelevalveks;

| b) | vastavuskriteeriumites määratletud näitajad; |
| --- | --- |

b)

vastavuskriteeriumites määratletud näitajad;

| c) | vajaduse korral rahastamis- ja likviidsusriskidele kehtestatud piirnormid. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral rahastamis- ja likviidsusriskidele kehtestatud piirnormid.

III.2.   Soovitus B – Kriisirahastamiskava

Riikide järelevalveasutustel soovitatakse teha järgmist:

| 1) | tagada, et krediidiasutused sätestavad oma kriisikavades meetmed USA dollarites rahastamisega seotud vapustuste käsitlemiseks ja et need krediidiasutused on kaalunud meetmete võimalikkust juhul, kui neid võtab korraga rohkem kui üks krediidiasutus. Kriisirahastamiskavades tuleb kaaluda vähemalt kriisirahastamisallikate kättesaadavust juhul, kui erinevate osapoolte rühmade pakkumine väheneb; |
| --- | --- |

1)

tagada, et krediidiasutused sätestavad oma kriisikavades meetmed USA dollarites rahastamisega seotud vapustuste käsitlemiseks ja et need krediidiasutused on kaalunud meetmete võimalikkust juhul, kui neid võtab korraga rohkem kui üks krediidiasutus. Kriisirahastamiskavades tuleb kaaluda vähemalt kriisirahastamisallikate kättesaadavust juhul, kui erinevate osapoolte rühmade pakkumine väheneb;

| 2) | hinnata kriisirahastamiskavades sisalduvate meetmete võimalikkust pangandussektori seisukohast. Kui krediidiasutuste samaaegsete meetmete puhul peetakse võimalikuks süsteemsete riskide tekkimist, soovitatakse riikide järelevalveasutustel kaaluda meetmeid nende riskide vähendamiseks ja meetmete mõju liidu pangandussektori stabiilsusele. |
| --- | --- |

2)

hinnata kriisirahastamiskavades sisalduvate meetmete võimalikkust pangandussektori seisukohast. Kui krediidiasutuste samaaegsete meetmete puhul peetakse võimalikuks süsteemsete riskide tekkimist, soovitatakse riikide järelevalveasutustel kaaluda meetmeid nende riskide vähendamiseks ja meetmete mõju liidu pangandussektori stabiilsusele.

III.2.1.   Majanduslikud kaalutlused

Krediidiasutused peavad mõistma USA dollarites rahastamisega seotud spetsiifilisi riske ning olema valmis võimalike häirete või ebasoodsate tingimuste tekkeks. Lühikeses perspektiivis peaks soovitus tagama, et USA dollarites rahastamist ulatuslikul määral kasutavatel krediidiasutustel oleksid miinimumtaseme kavad, mis aitaksid vältida rahastamisraskuste süvenemist äärmuslikes olukordades.

Kui paljud krediidiasutused reageerivad oma kriisirahastamiskavadest lähtudes USA dollarites rahastamist pakkuvaid turge tabavatele vapustustele ühtemoodi või sarnaselt, võivad turuhäiretega kaasneda uued süsteemsed probleemid. Näiteks kui suur hulk krediidiasutusi kavatseb müüa teatavat liiki vara või kasutada sama rahastamiskanalit olukorras, kus USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel valitsevad pinged, võib selliste kriisirahastamisallikate kasutuskõlblikkus ohtu sattuda.

III.2.2.   Hinnang, sealhulgas eelised ja puudused

Soovitusest tulenevad eelised on järgmised:

| a) | USA dollarites rahastamisega seotud kriisirahastamiskavad aitavad vähendada krediidiasutuste vajadust ebakorrapäraste lahenduste järele USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel tekkivate häirete korral; |
| --- | --- |

a)

USA dollarites rahastamisega seotud kriisirahastamiskavad aitavad vähendada krediidiasutuste vajadust ebakorrapäraste lahenduste järele USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel tekkivate häirete korral;

| b) | kavad aitavad krediidiasutustel mõista ja oma rahastamisotsustes arvesse võtta kriisidega kaasnevaid kulusid ning muid kulusid, mis on seotud võimalike häiretega USA dollarites nomineeritud rahastamises. |
| --- | --- |

b)

kavad aitavad krediidiasutustel mõista ja oma rahastamisotsustes arvesse võtta kriisidega kaasnevaid kulusid ning muid kulusid, mis on seotud võimalike häiretega USA dollarites nomineeritud rahastamises.

Ent esineb ka puudusi –

| c) | kui paljud krediidiasutused reageerivad oma kriisirahastamiskavadest lähtudes USA dollarites rahastamisega seotud probleemidele sarnaselt, võib see samalaadsete lahenduste kuhjumise tõttu kaasa tuua süsteemsete riskide süvenemise; |
| --- | --- |

c)

kui paljud krediidiasutused reageerivad oma kriisirahastamiskavadest lähtudes USA dollarites rahastamisega seotud probleemidele sarnaselt, võib see samalaadsete lahenduste kuhjumise tõttu kaasa tuua süsteemsete riskide süvenemise;

| d) | ei ole kindel, kas USA dollarites rahastamist pakkuvaid turge tabavate ulatuslike usalduskriiside lahendamiseks on tegelikult muid meetmeid peale avaliku sektori sekkumiste. |
| --- | --- |

d)

ei ole kindel, kas USA dollarites rahastamist pakkuvaid turge tabavate ulatuslike usalduskriiside lahendamiseks on tegelikult muid meetmeid peale avaliku sektori sekkumiste.

III.2.3.   Meetmed

III.2.3.1   Tähtajad

Adressaadid peavad teatama ESRNile käesoleva soovituse rakendamiseks võetud meetmetest 30. juuniks 2012.

III.2.3.2   Vastavuskriteeriumid

Soovituse B puhul on määratletud järgmised vastavuskriteeriumid:

| a) | krediidiasutused, kelle jaoks USA dollar on asjaomase järelevalveasutuse hinnangul märkimisväärse tähtsusega rahastamisvääring, peavad koostama kriisirahastamiskavad; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutused, kelle jaoks USA dollar on asjaomase järelevalveasutuse hinnangul märkimisväärse tähtsusega rahastamisvääring, peavad koostama kriisirahastamiskavad;

| b) | järelevalveasutused peavad hindama kavasid, et teha kindlaks, kas on tõenäoline, et kriisiolukorras reageerivad paljud krediidiasutused sarnaselt, nii et see toob kaasa negatiivse olukorra süvenemise; |
| --- | --- |

b)

järelevalveasutused peavad hindama kavasid, et teha kindlaks, kas on tõenäoline, et kriisiolukorras reageerivad paljud krediidiasutused sarnaselt, nii et see toob kaasa negatiivse olukorra süvenemise;

| c) | tuleb vähendada tõenäosust, et süsteemsed riskid võivad krediidiasutuste USA dollarites rahastamisega seotud kriisikavade sarnasuse tõttu süveneda. |
| --- | --- |

c)

tuleb vähendada tõenäosust, et süsteemsed riskid võivad krediidiasutuste USA dollarites rahastamisega seotud kriisikavade sarnasuse tõttu süveneda.

III.2.3.3   Meetmetest teavitamine

Aruandes tuleb viidata kõikidele vastavuskriteeriumitele ning see peab sisaldama järgmist:

| a) | järelevalvemeetmed, mida on võetud tagamaks, et krediidiasutustel oleksid olemas USA dollarites rahastamisega seotud kriisirahastamiskavad; |
| --- | --- |

a)

järelevalvemeetmed, mida on võetud tagamaks, et krediidiasutustel oleksid olemas USA dollarites rahastamisega seotud kriisirahastamiskavad;

| b) | kriisirahastamiskavade hindamisel tuvastatud võimalikud süsteemsed probleemid ja järelevalvemeetmed, mida on võetud nende lahendamiseks. |
| --- | --- |

b)

kriisirahastamiskavade hindamisel tuvastatud võimalikud süsteemsed probleemid ja järelevalvemeetmed, mida on võetud nende lahendamiseks.

MEETMETE ÜLDHINNANG

Soovituste eesmärk on edaspidi vältida liidu krediidiasutustele USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel samasuguste pingete teket nagu 2008. ja 2011. aasta finantskriisi ajal.

Tänu soovitustele suudavad riikide järelevalveasutused ja EBA paremini tuvastada USA dollarites rahastamisega seotud ülemääraste riskide kuhjumist ning võtta meetmeid võimalike süsteemsete riskide ennetamiseks.

Soovituste eesmärk on vähendada moraalse kahju ohtu liidu krediidiasutustes, st soovituste abil tagatakse, et krediidiasutused hindavad ja võtavad asjakohasel viisil arvesse kulusid, mida tuleb kanda, et kaitsta end võimalike pingete eest rahastamisturgudel. Kui krediidiasutused eeldavad turutingimuste halvenedes avaliku sektori sekkumist, võivad nad hakata liiga suurel määral sõltuma lühiajalisest rahastamisest USA dollarites. Kontrolli- ja järelevalvemeetmete tõhustamine aitab ametiasutustel paremini mõista pangasektori avatust USA dollarites rahastamisega seotud riskidele ja likviidsusriskidele ning tuvastada võimalikku moraalse kahju ohtu.

Kriisirahastamiskavade koostamine hõlbustab liidu krediidiasutuste USA dollarites nomineeritud rahastamisega seotud riskide arvessevõtmist ning aitab tugevdada krediidiasutuste vastupanuvõimet pingetele USA dollarites rahastamist pakkuvatel turgudel, kuna vähendab vajadust ebakorrapäraste lahenduste järele nendel turgudel tekkivate häirete korral. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohalt on oluline, et soovituste abil püütaks vähendada süsteemseid riske, mis tekivad juhul, kui liidu krediidiasutused võtavad meetmeid ühel ajal, ning seeläbi vältida finantsstruktuuride ebakorrapäraseid arengusuundi.

Kõigi soovituste puhul kaalub nende rakendamisest saadav eeldatav kasu üles meetmetega seotud kulud. Suuremad kohustused on seotud riikide järelevalveasutuste kontrolli- ja järelevalvekuludega ning liidu krediidiasutustele kehtestatavate rangemate järelevalvenõuetega.

---

(1)  Likviidsuse tagamise suutlikkus viitab vahendite mahule, mida pank suudab hankida likviidsusnõuete täitmiseks. Likviidsuspuhvrit määratletakse tavaliselt kui lühiajalist likviidsuse tagamise suutlikkust n-ö ettenähtava stressi korral. See peab olema teatava lühikese aja (n-ö üleelamisperioodi) jooksul täielikult kättesaadav.

(2)  Vt Baseli pangajärelevalve komitee väljaanded „Basel III: A global regulatory framework for more resilient banks and banking systems” (detsember 2010, uuendatud juunis 2011) ja „Basel III: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring” (detsember 2010). Mõlemad dokumendid on avaldatud BISi veebilehel (http://www.bis.org).

(3)  Perioodid määravad kindlaks riikide ametiasutused.

(4)  Näitaja vastab Basel III raamistiku näitajale III.1 (lepingute tähtaegade mittevastavus), vt „Basel III: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring”, detsember 2010, lk 32–33 (avaldatud BISi veebilehel aadressil http://www.bis.org).

LIIDE

VABATAHTLIK ANDMETE KOGUMINE LIIDU KREDIIDIASUTUSTE USA DOLLARITES RAHASTAMISE KOHTA

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) on koostöös riikide järelevalveasutustega kogunud teavet, kasutades kahte andmevormi ja küsimustikku. Esimene andmevorm (A) põhines EBA 2011. aasta likviidsusriski hindamise vormil ning sisaldas tähtaegade lõikes teavet sularahavoogude, likviidsuse tagamise suutlikkuse ja rahastamiskavade kohta. Teises andmevormis (B), mille koostamisel on rohkem lähtutud ESRNi vajadustest, vaadeldi liidu krediidiasutuste bilanssi ning eelkõige USA dollarites nomineeritud varasid ja kohustusi. Küsimustiku eesmärk oli saada kvaliteetset teavet selle kohta, mil määral liidu krediidiasutused sõltuvad USA dollarites rahastamisest, ning koguda asjakohast järelevalveteavet.

Andmete esitamise taotlus adresseeriti kõigile liikmesriikidele ning selle eesmärk oli koguda teavet parimal võimalikul viisil, et hõlmata vähemalt sellised liidu krediidiasutused, kellel on märkimisväärsed kohustused USA dollarites (st vähemalt 5 % kogukohustustest). Andmeid esitasid kokku 17 liikmesriigi krediidiasutused. Teabe kogumisest otsustasid loobuda Bulgaaria, Eesti, Iirimaa, Poola, Portugal, Sloveenia, Soome, Tšehhi Vabariik ja Ungari. Andmeid oli võimalik esitada krediidiasutuste tasandil, aga ka riigi kohta tervikuna, kui koondnäitaja hõlmas teavet vähemalt kolme krediidiasutuse kohta. Konfidentsiaalseid andmeid liidu üksikute krediidiasutuste kohta käsitleti anonüümselt, analüüsides korraga vähemalt kolme krediidiasutuse andmeid.

Andmevorm A sisaldab enamikul juhtudel sama teavet, mis oli 2010. aasta detsembri lõpu seisuga juba esitatud EBA likviidsusriskide hindamise jaoks. Üksnes ESRNi analüüsi eesmärgil koostatud andmevormis B sisalduv teave on üldjuhul (väheste eranditega) esitatud 2011. aasta juuni lõpu seisuga (vt tabel).

Tabel

Andmevormi B valimi kokkuvõte

| Liikmesriik | Liidu krediidiasutuste arv valimis | Valimi osatähtsus riigi pangasektoris | Arvestusmeetod | Vaatlusperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 2 | 33 % | Ettevõttesisene | Juuni 2011 |
| DE | 8 | 31 % | Ettevõttesisene | Juuni 2011 |
| DK | 1 | | Konsolideeritud | Detsember 2010 |
| ES | 2 | 22 % | Konsolideeritud ja allkonsolideeritud | Detsember 2010/juuni 2011 |
| FR | 3 | 72 % | Konsolideeritud | Juuni 2011 |
| GR | 3 | 63 % | Konsolideeritud | Märts 2011 |
| IT | 2 | 50 % | Konsolideeritud | Detsember 2010 |
| LU | 76 | 95 % | Ettevõttesisene | Juuni 2011 |
| LV | 14 | 40 % | Ettevõttesisene | Jaanuar 2011 |
| MT | 12 | 76 % | Konsolideeritud | Juuni 2011 |
| NL | 2 | 58 % | Konsolideeritud | Detsember 2010/juuni 2011 |
| SE | 4 | 91 % | Konsolideeritud | Juuni 2011 |
| SK | 31 | 98 % | Ettevõttesisene | Juuni 2011 |
| UK | 3 | 72 % | Konsolideeritud | Juuli 2011 |
| Kokku | 163 | 48 % | — | — |
| Allikas: ESRN ja liikmesriikide oma arvutused.

  Märkus: Belgia, Luksemburgi, Läti, Saksamaa ja Slovakkia esitatud andmed ei ole konsolideeritud ega hõlma teavet liidu krediidiasutuste filiaalide ja tütarettevõtete kohta USAs. Valimisse kuuluvate liidu krediidiasutuste osatähtsus liidu pangasektori konsolideeritud varades on arvutatud 2010. aasta lõpu seisuga. Malta puhul on esitatud osatähtsus kogu pangandussektoris (sh väliskapitalil baseeruvad krediidiasutused). Luksemburgi, Läti ja Saksamaa puhul viitab osatähtsus residentidest rahaloomeasutuste sektori konsolideerimata varade kogumahule 2011. aasta juuni seisuga. |

Liikmesriik

Liidu krediidiasutuste arv valimis

Valimi osatähtsus riigi pangasektoris

Arvestusmeetod

Vaatlusperiood

BE

2

33 %

Ettevõttesisene

Juuni 2011

DE

8

31 %

Ettevõttesisene

Juuni 2011

DK

1

Konsolideeritud

Detsember 2010

ES

2

22 %

Konsolideeritud ja allkonsolideeritud

Detsember 2010/juuni 2011

FR

3

72 %

Konsolideeritud

Juuni 2011

GR

3

63 %

Konsolideeritud

Märts 2011

IT

2

50 %

Konsolideeritud

Detsember 2010

LU

76

95 %

Ettevõttesisene

Juuni 2011

LV

14

40 %

Ettevõttesisene

Jaanuar 2011

MT

12

76 %

Konsolideeritud

Juuni 2011

NL

2

58 %

Konsolideeritud

Detsember 2010/juuni 2011

SE

4

91 %

Konsolideeritud

Juuni 2011

SK

31

98 %

Ettevõttesisene

Juuni 2011

UK

3

72 %

Konsolideeritud

Juuli 2011

Kokku

163

48 %

—

—

Allikas: ESRN ja liikmesriikide oma arvutused.

Märkus: Belgia, Luksemburgi, Läti, Saksamaa ja Slovakkia esitatud andmed ei ole konsolideeritud ega hõlma teavet liidu krediidiasutuste filiaalide ja tütarettevõtete kohta USAs. Valimisse kuuluvate liidu krediidiasutuste osatähtsus liidu pangasektori konsolideeritud varades on arvutatud 2010. aasta lõpu seisuga. Malta puhul on esitatud osatähtsus kogu pangandussektoris (sh väliskapitalil baseeruvad krediidiasutused). Luksemburgi, Läti ja Saksamaa puhul viitab osatähtsus residentidest rahaloomeasutuste sektori konsolideerimata varade kogumahule 2011. aasta juuni seisuga.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/22

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2012/C 72/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34036 (11/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Cataluna, Baleares, Andalucia, Murcia, Comunidad Valenciana | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 1779/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos |
| Õiguslik alus | Proyecto de Real Decreto .../2011, de ... de ..., por el que se modifica el Real Decreto 1799/2008, de 3 de noviembre por el que se establece las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantacciones de determinados cítricos. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 15 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34036 (11/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Cataluna, Baleares, Andalucia, Murcia, Comunidad Valenciana

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 1779/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos

Õiguslik alus

Proyecto de Real Decreto .../2011, de ... de ..., por el que se modifica el Real Decreto 1799/2008, de 3 de noviembre por el que se establece las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantacciones de determinados cítricos.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 15 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 15 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 15 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

30 %

Kestus

Kuni 30.6.2013

Majandusharud

Tsitruseliste kasvatus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino |
| --- |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28014 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino

Paseo Infanta Isabel, 1

28014 Madrid

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6369 – HBO/Ziggo/HBO Nederland)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 72/03

21. märtsil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6369 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6369 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6216 – IHC/DEME/OceanflORE JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 72/04

22. veebruaril 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6216 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6216 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/25

---

Euro vahetuskurss (1)

9. märts 2012

2012/C 72/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3191 |
| JPY | Jaapani jeen | 107,93 |
| DKK | Taani kroon | 7,4352 |
| GBP | Inglise nael | 0,83595 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9075 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2053 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,4600 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,715 |
| HUF | Ungari forint | 291,90 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6969 |
| PLN | Poola zlott | 4,0992 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3555 |
| TRY | Türgi liir | 2,3493 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2415 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3091 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2331 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6020 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6519 |
| KRW | Korea won | 1 475,32 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,9180 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3231 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5490 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 047,80 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9697 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,217 |
| RUB | Vene rubla | 38,7290 |
| THB | Tai baht | 40,312 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3307 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7460 |
| INR | India ruupia | 65,6850 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3191

JPY

Jaapani jeen

107,93

DKK

Taani kroon

7,4352

GBP

Inglise nael

0,83595

SEK

Rootsi kroon

8,9075

CHF

Šveitsi frank

1,2053

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,4600

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,715

HUF

Ungari forint

291,90

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6969

PLN

Poola zlott

4,0992

RON

Rumeenia leu

4,3555

TRY

Türgi liir

2,3493

AUD

Austraalia dollar

1,2415

CAD

Kanada dollar

1,3091

HKD

Hongkongi dollar

10,2331

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6020

SGD

Singapuri dollar

1,6519

KRW

Korea won

1 475,32

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,9180

CNY

Hiina jüaan

8,3231

HRK

Horvaatia kuna

7,5490

IDR

Indoneesia ruupia

12 047,80

MYR

Malaisia ringit

3,9697

PHP

Filipiini peeso

56,217

RUB

Vene rubla

38,7290

THB

Tai baht

40,312

BRL

Brasiilia reaal

2,3307

MXN

Mehhiko peeso

16,7460

INR

India ruupia

65,6850

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/26

---

KOMISJONI OTSUS,

9. märts 2012,

kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee kolme uue liikme ametisse nimetamise kohta

2012/C 72/06

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2005. aasta otsuse 2005/629/EÜ (kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee moodustamise kohta) (1) artikleid 4 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta otsusega (2) nimetatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee liikmete ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta otsusega (2) nimetatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee liikmete ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2013.

| (2) | Kõnealuse komitee kahe liikme ametiaeg lõppes pärast nende vabatahtlikku tagasiastumist vastavalt 2010. aasta oktoobris ja 2011. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse komitee kahe liikme ametiaeg lõppes pärast nende vabatahtlikku tagasiastumist vastavalt 2010. aasta oktoobris ja 2011. aasta jaanuaris.

| (3) | Ühise kalanduspoliitika rakendamisel suureneb nõudlus teadusnõuannete järele. |
| --- | --- |

(3)

Ühise kalanduspoliitika rakendamisel suureneb nõudlus teadusnõuannete järele.

| (4) | Otsuse 2005/629/EÜ artikli 4 kohaselt tuleks allesjäänud ametiajaks nimetada ametisse uued liikmed, |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2005/629/EÜ artikli 4 kohaselt tuleks allesjäänud ametiajaks nimetada ametisse uued liikmed,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee järgmise kahe liikme ametiaeg on lõppenud:

| | Antonio DI NATALE |
| --- | --- |

Antonio DI NATALE

| | Andrés URIARTE |
| --- | --- |

Andrés URIARTE

Artikkel 2

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee liikmetena nimetatakse ametisse:

| | Edmund John SIMMONDS, |
| --- | --- |

Edmund John SIMMONDS,

| | Guiseppe SCARCELLA, |
| --- | --- |

Guiseppe SCARCELLA,

| | Jenny NORD. |
| --- | --- |

Jenny NORD.

Artikkel 3

Ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2013.

Artikkel 4

Merendus- ja kalandusasjade peadirektorile tehakse ülesandeks teavitada asjaomaseid isikuid ametisse nimetamisest.

Artikkel 5

Komitee uute liikmete nimed avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Maria DAMANAKI

---

(1)  ELT L 225, 31.8.2005, lk 18.

1

(2)  ELT C 292, 28.10.2010, lk 3.

2

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/27

---

Komisjoni teatis – Suunised kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt

2012/C 72/07

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikele 1 teeb komisjon mahaarvamised liikmesriigi tulevastest kvootidest, kui ta on teinud kindlaks, et liikmesriik on ületanud talle eraldatud kvoote.

Vastavalt kõnealuse määruse artikli 105 lõikele 2 tehakse mahaarvamised selle liikmesriigi aastasest kvoodist järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kui liikmesriik on püüdnud rohkem, kui talle oli antud aastaks kvooti eraldatud.

Kui artikli 105 lõigete 1 ja 2 kohast mahaarvamist ei saa ülepüütud kvoodi suhtes kohaldada, sest seda kvooti asjaomasel liikmesriigil ei ole või ei ole piisavalt, võidakse vastavalt artikli 105 lõikele 5 pärast liikmesriigiga konsulteerimist teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel mahaarvamised muudest kõnealuse liikmesriigi kasutatavatest samas geograafilises piirkonnas või sama kaubandusliku väärtusega kalavarude või varude rühmaga seotud kvootidest.

Kõnealuste sätete läbipaistvaks ja järjekindlaks rakendamiseks kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega soovib komisjon avaldada põhimõtted, mille alusel ta kvoote vähendab.

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaldamisel juhindub komisjon järgmistest põhimõtetest.

| 1. | Kogu mahaarvamine (edaspidi „hüvitamine”), kaasa arvatud kohaldatavatest kordajatest tulenevad kogused, tuleb teha ülepüügile järgneval aastal. |
| --- | --- |

1.

Kogu mahaarvamine (edaspidi „hüvitamine”), kaasa arvatud kohaldatavatest kordajatest tulenevad kogused, tuleb teha ülepüügile järgneval aastal.

| 2. | Kui hüvitamisele kuuluv kvoot on suurem kui kasutada olev kvoot, arvatakse ülepüügile järgneval aastal maha kogu kasutada olev kvoot. Ülejäänud osa arvatakse maha järgmise aasta või vajaduse korral järgmiste aastate kvoodist, kuni kogu ülepüütud kogus (kaasa arvatud kohaldatavatest kordajatest tulenevad kogused) on hüvitatud. |
| --- | --- |

2.

Kui hüvitamisele kuuluv kvoot on suurem kui kasutada olev kvoot, arvatakse ülepüügile järgneval aastal maha kogu kasutada olev kvoot. Ülejäänud osa arvatakse maha järgmise aasta või vajaduse korral järgmiste aastate kvoodist, kuni kogu ülepüütud kogus (kaasa arvatud kohaldatavatest kordajatest tulenevad kogused) on hüvitatud.

| 3. | Erandina eespool esitatud punktist 2 võib erandkorras olla võimalik aeglasem hüvitamine (nimelt 50/50 määr kahe aasta jooksul või hüvitamine protsendina hüvitamisele kuuluvast kogusest, jaotatud rohkem kui kahe aasta peale), kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  a) | kui asjaomast kalavaru majandatakse asjakohaste teaduslike nõuannete kohaselt säästlikult või |
| --- | --- | --- |

3.

Erandina eespool esitatud punktist 2 võib erandkorras olla võimalik aeglasem hüvitamine (nimelt 50/50 määr kahe aasta jooksul või hüvitamine protsendina hüvitamisele kuuluvast kogusest, jaotatud rohkem kui kahe aasta peale), kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a)

kui asjaomast kalavaru majandatakse asjakohaste teaduslike nõuannete kohaselt säästlikult või

| b) | kui asjaomast liiki püütakse mitme liigiga püügipiirkondades ning kvootide märkimisväärne vähendamine tooks mitme liigi koospüügi puhul kaasa asjaomaste liikide või seotud liikide liigse tagasiheite või |
| --- | --- |

b)

kui asjaomast liiki püütakse mitme liigiga püügipiirkondades ning kvootide märkimisväärne vähendamine tooks mitme liigi koospüügi puhul kaasa asjaomaste liikide või seotud liikide liigse tagasiheite või

| c) | kui konkreetsete rahvusvaheliste eeskirjadega (näiteks piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjad), mis seonduvad asjaomase kalavaru ülepüügi hüvitamisega, on ette nähtud aeglasem hüvitamine kahe või enama aasta jooksul. |
| --- | --- |

c)

kui konkreetsete rahvusvaheliste eeskirjadega (näiteks piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjad), mis seonduvad asjaomase kalavaru ülepüügi hüvitamisega, on ette nähtud aeglasem hüvitamine kahe või enama aasta jooksul.

| 4. | Kui ülepüütud kalavaru kvooti ei ole võimalik hüvitada ülepüügile järgneval aastal, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole vastavat kvooti, siis tehakse mahaarvamine muudest liikmesriigi kasutatavatest sama geograafilise piirkonna või sama kaubandusliku väärtusega kalavarude kvootidest, nagu on sätestatud kontrollimääruses. Sellised kalavarud määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | mahaarvamised tehakse vastavalt artikli 105 lõikele 5 neist kalavarudest, mida kasutatakse samas geograafilises piirkonnas ja mida püüab eelistatavalt sama laevastik, kes püüdis rohkem, kui oli kvoodiga ette nähtud; |
| --- | --- | --- |

4.

Kui ülepüütud kalavaru kvooti ei ole võimalik hüvitada ülepüügile järgneval aastal, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole vastavat kvooti, siis tehakse mahaarvamine muudest liikmesriigi kasutatavatest sama geograafilise piirkonna või sama kaubandusliku väärtusega kalavarude kvootidest, nagu on sätestatud kontrollimääruses. Sellised kalavarud määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

mahaarvamised tehakse vastavalt artikli 105 lõikele 5 neist kalavarudest, mida kasutatakse samas geograafilises piirkonnas ja mida püüab eelistatavalt sama laevastik, kes püüdis rohkem, kui oli kvoodiga ette nähtud;

| b) | kui punktis a esitatud kriteeriumile vastavaid kalavarusid on rohkem kui üks, tehakse mahaarvamised eelistatavalt nende kalavarude kvoodist, mille kaitsestaatus on asjakohaste teaduslike nõuannete kohaselt kõige halvem. |
| --- | --- |

b)

kui punktis a esitatud kriteeriumile vastavaid kalavarusid on rohkem kui üks, tehakse mahaarvamised eelistatavalt nende kalavarude kvoodist, mille kaitsestaatus on asjakohaste teaduslike nõuannete kohaselt kõige halvem.

| 5. | Erandina punktidest 2 ja 4 võib komisjon artikli 105 lõike 5 kohaselt teha igal juhul mahaarvamisi muude kalavarude kvootidest, kui sellega hoitakse mitme liigiga püügipiirkondades ära saagi tagasiheide. |
| --- | --- |

5.

Erandina punktidest 2 ja 4 võib komisjon artikli 105 lõike 5 kohaselt teha igal juhul mahaarvamisi muude kalavarude kvootidest, kui sellega hoitakse mitme liigiga püügipiirkondades ära saagi tagasiheide.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 10.3.2012 | EN | Euroopa Liidu Teataja | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

EN

Euroopa Liidu Teataja

C 72/29

---

Nimekiri ametiasutustest, kes on volitatud väljastama kultuuriväärtuste ekspordilube kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 artikli 3 lõikega 2 (1)

2012/C 72/08

| Liikmesriik | Lube väljastavad asutused |
| --- | --- |
| BELGIA | | Vlaamse Gemeenschap






  Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| Administratie Cultuur |
| Afdeling Beeldende Kunst en Musea |
| Parochiaansstraat 15 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |

Liikmesriik

Lube väljastavad asutused

BELGIA

Vlaamse Gemeenschap

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Cultuur

Afdeling Beeldende Kunst en Musea

Parochiaansstraat 15

1000 Brussel

BELGIË

| | Communauté française






  Ministère de la Communauté française |
| --- | --- |
| Direction générale de la culture |
| Service général du patrimoine culturel et des arts plastiques |
| Boulevard Léopold II 44 |
| 1080 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Communauté française

Ministère de la Communauté française

Direction générale de la culture

Service général du patrimoine culturel et des arts plastiques

Boulevard Léopold II 44

1080 Bruxelles

BELGIQUE

| | Deutschsprachige Gemeinschaft






  Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |
| Abteilung Kulturelle Angelegenheiten |
| Gospertstraße 1 |
| 4700 Eupen |
| BELGIQUE/BELGIË |

Deutschsprachige Gemeinschaft

Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft

Abteilung Kulturelle Angelegenheiten

Gospertstraße 1

4700 Eupen

BELGIQUE/BELGIË

BULGAARIA

| Ministry of Culture |
| --- |
| Alexander Stamboliiski 17 |
| 1040 Sofia |
| BULGARIA |

Ministry of Culture

Alexander Stamboliiski 17

1040 Sofia

BULGARIA

| Министерство на културата |
| --- |
| бул. „Александър Стамболийски“ No 17 |
| 1040 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Министерство на културата

бул. „Александър Стамболийски“ No 17

1040 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

TŠEHHI VABARIIK

| Ministerstvo kultury ČR |
| --- |
| Maltézské náměstí 471/1 |
| 118 01 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo kultury ČR

Maltézské náměstí 471/1

118 01 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

TAANI

| Kulturværdiudvalget Sekretariat |
| --- |
| Kulturarvsstyrelsen |
| Slotsholmsgade 1, 3. sal |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Kulturværdiudvalget Sekretariat

Kulturarvsstyrelsen

Slotsholmsgade 1, 3. sal

1216 København K

DANMARK

SAKSAMAA

Lube väljastavad liidumaade asutused

| | Baden-Württemberg






  Direktion des Badischen Landesmuseums Karlsruhe |
| --- | --- |
| Schloss |
| 76131 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

Baden-Württemberg

Direktion des Badischen Landesmuseums Karlsruhe

Schloss

76131 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| | Bayern






  Bayerische Staatsgemäldesammlungen |
| --- | --- |
| Barer Straße 29 |
| 80799 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayern

Bayerische Staatsgemäldesammlungen

Barer Straße 29

80799 München

DEUTSCHLAND

| | Berlin






  Der Regierende Bürgermeister von Berlin |
| --- | --- |
| Senatskanzlei — Kulturelle Angelegenheiten |
| Brunnenstr. 188-190 |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Berlin

Der Regierende Bürgermeister von Berlin

Senatskanzlei — Kulturelle Angelegenheiten

Brunnenstr. 188-190

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

| | Brandenburg






  Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg |
| --- | --- |
| Abteilung 3/Referat 31 |
| Dortustraße 36 |
| 14467 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Brandenburg

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg

Abteilung 3/Referat 31

Dortustraße 36

14467 Potsdam

DEUTSCHLAND

| | Freie und Hansestadt Bremen






  Der Senator für Kultur |
| --- | --- |
| Referat Museen |
| Altenwall 15/16 |
| 28195 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Freie und Hansestadt Bremen

Der Senator für Kultur

Referat Museen

Altenwall 15/16

28195 Bremen

DEUTSCHLAND

| | Freie und Hansestadt Hamburg






  Freie und Hansestadt Hamburg Kulturbehörde — Staatsarchiv |
| --- | --- |
| Grundsatzangelegenheiten des Archivwesens und des Kulturgutschutzes (ST121) |
| Kattunbleiche 19 |
| 22041 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Freie und Hansestadt Hamburg

Freie und Hansestadt Hamburg Kulturbehörde — Staatsarchiv

Grundsatzangelegenheiten des Archivwesens und des Kulturgutschutzes (ST121)

Kattunbleiche 19

22041 Hamburg

DEUTSCHLAND

| | Hessen






  Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- | --- |
| Referat IV 5 |
| Rheinstraße 23-25 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessen

Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst

Referat IV 5

Rheinstraße 23-25

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

| | Mecklenburg-Vorpommern






  Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |
| Abteilung Kultur |
| Referat 420 |
| Werderstraße 124 |
| 19055 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Mecklenburg-Vorpommern

Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Abteilung Kultur

Referat 420

Werderstraße 124

19055 Schwerin

DEUTSCHLAND

| | Niedersachsen | Für Kulturgut






  Niedersächsisches Landesmuseum |
| --- | --- | --- |
| Willy-Brandt-Allee 5 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Niedersachsen

Für Kulturgut

Niedersächsisches Landesmuseum

Willy-Brandt-Allee 5

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Niedersächsisches Landesarchiv |
| --- | --- |
| Am Archiv 1 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Niedersächsisches Landesarchiv

Am Archiv 1

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

| | Nordrhein-Westfalen






  Ministerium für Familie, Kinder, Jugend, Kultur und Sport des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |
| Abteilung IV — Kultur |
| Referat IV A 2 |
| Fürstenwall 25 |
| 40219 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Nordrhein-Westfalen

Ministerium für Familie, Kinder, Jugend, Kultur und Sport des Landes Nordrhein-Westfalen

Abteilung IV — Kultur

Referat IV A 2

Fürstenwall 25

40219 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

| | Rheinland-Pfalz






  Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Weiterbildung und Kultur |
| --- | --- |
| Abteilung Allgemeine Kulturpflege |
| Mittlere Bleiche 61 |
| 55116 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Rheinland-Pfalz

Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Weiterbildung und Kultur

Abteilung Allgemeine Kulturpflege

Mittlere Bleiche 61

55116 Mainz

DEUTSCHLAND

| | Saarland






  Ministerium für Inneres, Kultur und Europa |
| --- | --- |
| Am Ludwigsplatz 6-7 |
| 66117 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Saarland

Ministerium für Inneres, Kultur und Europa

Am Ludwigsplatz 6-7

66117 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

| | Sachsen | Für Kulturgut






  Staatliche Kunstsammlungen Dresden |
| --- | --- | --- |
| Taschenberg 2 |
| 01067 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sachsen

Für Kulturgut

Staatliche Kunstsammlungen Dresden

Taschenberg 2

01067 Dresden

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Sächsisches Staatsministerium des Innern |
| --- | --- |
| Referat 15 |
| Wilhelm-Buck-Str. 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Sächsisches Staatsministerium des Innern

Referat 15

Wilhelm-Buck-Str. 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

| | Sachsen-Anhalt | Für Kulturgut






  Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- | --- |
| Turmschanzenstr. 32 |
| 39114 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Sachsen-Anhalt

Für Kulturgut

Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt

Turmschanzenstr. 32

39114 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Ministerium des Innern des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |
| Halberstädter Straße 1-2 |
| 39112 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Ministerium des Innern des Landes Sachsen-Anhalt

Halberstädter Straße 1-2

39112 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| | Schleswig-Holstein






  Ministerium für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein |
| --- | --- |
| Kulturabteilung Referat III 52 |
| Postfach 7124 |
| 24105 Kiel |
| DEUTSCHLAND |

Schleswig-Holstein

Ministerium für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein

Kulturabteilung Referat III 52

Postfach 7124

24105 Kiel

DEUTSCHLAND

| | Thüringen






  Thüringer Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur |
| --- | --- |
| Abteilung 5/Referat 53 |
| Werner-Seelenbinder-Straße 7 |
| 99096 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Thüringen

Thüringer Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Abteilung 5/Referat 53

Werner-Seelenbinder-Straße 7

99096 Erfurt

DEUTSCHLAND

EESTI

| Muinsuskaitseamet (National Heritage Board) |
| --- |
| Uus 18 |
| 10 111 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |

Muinsuskaitseamet (National Heritage Board)

Uus 18

10 111 Tallinn

EESTI/ESTONIA

KREEKA

| Hellenic Ministry of Culture |
| --- |
| Directorate of Museums, Exhibitions and Educational Programmes |
| Department for non-State Archaeological Museums and Collections, for Antique Shops and for the Fight against Illicit Traffic of Antiquities |
| Bouboulinas Street 20 |
| 101 86 Athens |
| GREECE |

Hellenic Ministry of Culture

Directorate of Museums, Exhibitions and Educational Programmes

Department for non-State Archaeological Museums and Collections, for Antique Shops and for the Fight against Illicit Traffic of Antiquities

Bouboulinas Street 20

101 86 Athens

GREECE

| Hellenic Ministry of Culture, Ephorate for Antique Shops and Private Archaeological Collections |
| --- |
| Polygnotou Str. 13 |
| 105 55 Athens |
| GREECE |

Hellenic Ministry of Culture, Ephorate for Antique Shops and Private Archaeological Collections

Polygnotou Str. 13

105 55 Athens

GREECE

HISPAANIA

| Ministerio de Cultura |
| --- |
| Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales |
| Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico Español |
| Plaza del Rey, no 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Cultura

Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales

Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico Español

Plaza del Rey, no 1

28071 Madrid

ESPAÑA

PRANTSUSMAA

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service des musées de France |
| 6 rue des Pyramides |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service des musées de France

6 rue des Pyramides

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des médias et des industries culturelles |
| Service du livre et de la lecture |
| 182 rue Saint-Honoré |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des médias et des industries culturelles

Service du livre et de la lecture

182 rue Saint-Honoré

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service du patrimoine |
| 182 rue Saint-Honoré |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service du patrimoine

182 rue Saint-Honoré

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service interministériel des archives de France |
| 60 rue des Francs-Bourgeois |
| 75003 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service interministériel des archives de France

60 rue des Francs-Bourgeois

75003 Paris

FRANCE

IIRIMAA

| Department of Arts, Sport and Tourism |
| --- |
| Fossa New Road |
| Killarney |
| Co. Kerry |
| IRELAND |

Department of Arts, Sport and Tourism

Fossa New Road

Killarney

Co. Kerry

IRELAND

ITAALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI BOLOGNA |
| --- |
| Viale delle Belle Arti 56 |
| 40126 Bologna BO |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI BOLOGNA

Viale delle Belle Arti 56

40126 Bologna BO

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI CAGLIARI |
| --- |
| Via Cesare Battisti 2 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI CAGLIARI

Via Cesare Battisti 2

09123 Cagliari CA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI FIRENZE |
| --- |
| Piazza Pitti 1 |
| 50122 Firenze FI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI FIRENZE

Piazza Pitti 1

50122 Firenze FI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI GENOVA |
| --- |
| Via Balbi 10 |
| 16126 Genova GE |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI GENOVA

Via Balbi 10

16126 Genova GE

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI MILANO |
| --- |
| Via Brera 28 |
| 20121 Milano MI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI MILANO

Via Brera 28

20121 Milano MI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI NAPOLI |
| --- |
| Via Tito Angelini 20 — Castel S. Elmo |
| 80129 Napoli NA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI NAPOLI

Via Tito Angelini 20 — Castel S. Elmo

80129 Napoli NA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI PALERMO |
| --- |
| Via P. Calvi 13 |
| 90139 Palermo PA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI PALERMO

Via P. Calvi 13

90139 Palermo PA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI PISA |
| --- |
| Lungarno Pacinotti 46 |
| 56126 Pisa PI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI PISA

Lungarno Pacinotti 46

56126 Pisa PI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI ROMA |
| --- |
| Via Cernaia 1 |
| 00185 Roma RM |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI ROMA

Via Cernaia 1

00185 Roma RM

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI TORINO |
| --- |
| Via Accademia delle Scienze 5 |
| 10123 Torino TO |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI TORINO

Via Accademia delle Scienze 5

10123 Torino TO

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI VENEZIA |
| --- |
| Piazza San Marco 63 |
| 30124 Venezia VE |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI VENEZIA

Piazza San Marco 63

30124 Venezia VE

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI VERONA |
| --- |
| Via Corte Dogana 2/4 |
| 37121 Verona VR |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI VERONA

Via Corte Dogana 2/4

37121 Verona VR

ITALIA

KÜPROS

| The Director of the Department of Antiquities, Ministry of Communications and Works |
| --- |
| Museum Street 1 |
| 1516 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Department of Antiquities, Ministry of Communications and Works

Museum Street 1

1516 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Cultural Services of the Ministry of Education and Culture |
| --- |
| Kimonos and Thoukididou Street |
| 1434 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Cultural Services of the Ministry of Education and Culture

Kimonos and Thoukididou Street

1434 Nicosia

CYPRUS

| The Registrar of the Public Records Office of the Ministry of Justice and Public Order |
| --- |
| State Archives |
| 1461 Nicosia |
| CYPRUS |

The Registrar of the Public Records Office of the Ministry of Justice and Public Order

State Archives

1461 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Department of Geological Studies of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| --- |
| Cyprus Geological Survey |
| 1415 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Department of Geological Studies of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Cyprus Geological Survey

1415 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Environment of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| --- |
| Environment Service |
| 1498 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Environment of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Environment Service

1498 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the State Library of the Ministry of Education and Culture |
| --- |
| Cyprus Library |
| 1011 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the State Library of the Ministry of Education and Culture

Cyprus Library

1011 Nicosia

CYPRUS

LÄTI

| Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija |
| --- |
| State Inspection for Heritage Protection |
| Mazā Pils iela 19 |
| Rīga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

State Inspection for Heritage Protection

Mazā Pils iela 19

Rīga, LV-1050

LATVIJA

LEEDU

| Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos |
| --- |
| Department of Cultural Heritage under Ministry of Culture |
| Šnipiškių g. 3 |
| Šnipiškių st. 3 |
| LT-09309 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos

Department of Cultural Heritage under Ministry of Culture

Šnipiškių g. 3

Šnipiškių st. 3

LT-09309 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

LUKSEMBURG

| Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche scientifique |
| --- |
| 20, montée de la Pétrusse |
| 2912 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche scientifique

20, montée de la Pétrusse

2912 Luxembourg

LUXEMBOURG

UNGARI

| National Office of Cultural Heritage, Inspectorate of Cultural Goods |
| --- |
| Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Műtárgyfelügyeleti Iroda |
| Budapest 1. |
| Szentháromság tér 6. |
| 1014 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

National Office of Cultural Heritage, Inspectorate of Cultural Goods

Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Műtárgyfelügyeleti Iroda

Budapest 1.

Szentháromság tér 6.

1014

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

MALTA

| The Superintendence of Cultural Heritage |
| --- |
| 173, St Christopher Street |
| Valletta |
| VLT 2000 |
| MALTA |

The Superintendence of Cultural Heritage

173, St Christopher Street

Valletta

VLT 2000

MALTA

MADALMAAD

| Ministry of Education, Culture and Science |
| --- |
| Cultural Heritage Inspectorate |
| PO Box 16478 (IPC 3500) |
| 2500 BL The Hague |
| NEDERLAND |

Ministry of Education, Culture and Science

Cultural Heritage Inspectorate

PO Box 16478 (IPC 3500)

2500 BL The Hague

NEDERLAND

AUSTRIA

| Bundesdenkmalamt |
| --- |
| Hofburg, Säulenstiege |
| 1010 Wien |
| ÖSTERREICH |

Bundesdenkmalamt

Hofburg, Säulenstiege

1010 Wien

ÖSTERREICH

For archives:

| Österreichisches Staatsarchiv |
| --- |
| Nottendorferstraße 2 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |

Österreichisches Staatsarchiv

Nottendorferstraße 2

1030 Wien

ÖSTERREICH

POOLA

| Muzeum Narodowe we Wrocławiu |
| --- |
| pl. Powstańców 5 |
| 50-153 Wrocław |
| POLSKA/POLAND |

Muzeum Narodowe we Wrocławiu

pl. Powstańców 5

50-153 Wrocław

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Jeleniej Górze |
| ul. 1 Maja 23 |
| 58-500 Jelenia Góra |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Jeleniej Górze

ul. 1 Maja 23

58-500 Jelenia Góra

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Legnicy |
| ul. Zamkowa 2 |
| 59-220 Legnica |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Legnicy

ul. Zamkowa 2

59-220 Legnica

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Wałbrzychu |
| ul. Zamkowa 3 |
| 58-300 Wałbrzych |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Wałbrzychu

ul. Zamkowa 3

58-300 Wałbrzych

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| ul. Łazienna 8 |
| 87-100 Toruń |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

ul. Łazienna 8

87-100 Toruń

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| Delegatura w Bydgoszczy |
| ul. Jezuicka 2 |
| 85-102 Bydgoszcz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

Delegatura w Bydgoszczy

ul. Jezuicka 2

85-102 Bydgoszcz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| Delegatura we Włocławku |
| ul. Łęgska 42 |
| 87-800 Włocławek |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

Delegatura we Włocławku

ul. Łęgska 42

87-800 Włocławek

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| ul. Archidiakońska 4 |
| 20-113 Lublin |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

ul. Archidiakońska 4

20-113 Lublin

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Białej Podlaskiej |
| ul. Janowska 27/29 |
| 21-500 Biała Podlaska |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Białej Podlaskiej

ul. Janowska 27/29

21-500 Biała Podlaska

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Chełmie |
| pl. Niepodległości 1, Blok E |
| 22-100 Chełm |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Chełmie

pl. Niepodległości 1, Blok E

22-100 Chełm

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Zamościu |
| ul. Staszica 29 |
| 22-400 Zamość |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Zamościu

ul. Staszica 29

22-400 Zamość

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Zielonej Górze |
| --- |
| ul. Kopernika 1 |
| 65-063 Zielona Góra |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Zielonej Górze

ul. Kopernika 1

65-063 Zielona Góra

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| ul. Piotrkowska 99 |
| 90-425 Łódź |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

ul. Piotrkowska 99

90-425 Łódź

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Piotrkowie Trybunalskim |
| ul. Farna 8 |
| 97-300 Piotrków Trybunalski |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Piotrkowie Trybunalskim

ul. Farna 8

97-300 Piotrków Trybunalski

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Sieradzu |
| ul. Kościuszki 3 |
| 98-200 Sieradz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Sieradzu

ul. Kościuszki 3

98-200 Sieradz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Skierniewicach |
| ul. Trzcińska 18 |
| 96-100 Skierniewice |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Skierniewicach

ul. Trzcińska 18

96-100 Skierniewice

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| ul. Kanonicza 24 |
| 31-002 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

ul. Kanonicza 24

31-002 Kraków

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| Delegatura w Nowym Sączu |
| ul. Wiśniowieckiego 127 |
| 33-300 Nowy Sącz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

Delegatura w Nowym Sączu

ul. Wiśniowieckiego 127

33-300 Nowy Sącz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| Delegatura w Tarnowie |
| ul. Konarskiego 15 |
| 33-100 Tarnów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

Delegatura w Tarnowie

ul. Konarskiego 15

33-100 Tarnów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| ul. Nowy Świat 18/20 |
| 00-373 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

ul. Nowy Świat 18/20

00-373 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Ciechanowie |
| ul. Strażacka 6 |
| 06-400 Ciechanów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Ciechanowie

ul. Strażacka 6

06-400 Ciechanów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Ostrołęce |
| ul. Kościuszki 16 |
| 07-410 Ostrołęka |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Ostrołęce

ul. Kościuszki 16

07-410 Ostrołęka

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Płocku |
| ul. Zduńska 13a |
| 09-400 Płock |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Płocku

ul. Zduńska 13a

09-400 Płock

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Radomiu |
| ul. Żeromskiego 53 |
| 26-200 Radom |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Radomiu

ul. Żeromskiego 53

26-200 Radom

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Siedlcach |
| ul. Bema 4a |
| 08-110 Siedlce |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Siedlcach

ul. Bema 4a

08-110 Siedlce

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Opolu |
| --- |
| ul. Piastowska 14 |
| 45-082 Opole |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Opolu

ul. Piastowska 14

45-082 Opole

POLSKA/POLAND

| Muzeum Śląska Opolskiego w Opolu |
| --- |
| ul. Św. Wojciecha 13 |
| 45-023 Opole |
| POLSKA/POLAND |

Muzeum Śląska Opolskiego w Opolu

ul. Św. Wojciecha 13

45-023 Opole

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| ul. Jagiellońska 29 |
| 37-700 Przemyśl |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

ul. Jagiellońska 29

37-700 Przemyśl

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Krośnie |
| ul. Bieszczadzka 1 |
| 38-400 Krosno |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Krośnie

ul. Bieszczadzka 1

38-400 Krosno

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Rzeszowie |
| ul. Mickiewicza 7 |
| 35-064 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Rzeszowie

ul. Mickiewicza 7

35-064 Rzeszów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Tarnobrzegu |
| ul. 1 Maja 4 |
| 39-400 Tarnobrzeg |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Tarnobrzegu

ul. 1 Maja 4

39-400 Tarnobrzeg

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| ul. Dojlidy Fabryczne 23 |
| 15-554 Białystok |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

ul. Dojlidy Fabryczne 23

15-554 Białystok

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| Delegatura w Łomży |
| ul. Nowa 2 |
| 18-400 Łomża |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

Delegatura w Łomży

ul. Nowa 2

18-400 Łomża

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| Delegatura w Suwałkach |
| ul. Sejneńska 13 |
| 16-400 Suwałki |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

Delegatura w Suwałkach

ul. Sejneńska 13

16-400 Suwałki

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku |
| --- |
| ul. Kotwiczników 20 |
| 80-822 Gdańsk |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku

ul. Kotwiczników 20

80-822 Gdańsk

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku |
| --- |
| Delegatura w Słupsku |
| ul. Jaracza 6 |
| 76-200 Słupsk |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku

Delegatura w Słupsku

ul. Jaracza 6

76-200 Słupsk

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| ul. Francuska 12 |
| 40-015 Katowice |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

ul. Francuska 12

40-015 Katowice

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| Delegatura w Bielsku-Białej |
| ul. Powstańców Śląskich 6 |
| 43-300 Bielsko-Biała |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

Delegatura w Bielsku-Białej

ul. Powstańców Śląskich 6

43-300 Bielsko-Biała

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| Delegatura w Częstochowie |
| ul. Mirowska 8 |
| 42-217 Częstochowa |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

Delegatura w Częstochowie

ul. Mirowska 8

42-217 Częstochowa

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Kielcach |
| --- |
| ul. Zamkowa 5 |
| 25-009 Kielce |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Kielcach

ul. Zamkowa 5

25-009 Kielce

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie |
| --- |
| ul. Podwale 1 |
| 10-076 Olsztyn |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie

ul. Podwale 1

10-076 Olsztyn

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie |
| --- |
| Delegatura w Elblągu |
| ul. Św. Ducha 19 |
| 82-300 Elbląg |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie

Delegatura w Elblągu

ul. Św. Ducha 19

82-300 Elbląg

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| ul. Gołębia 2 |
| 61-834 Poznań |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

ul. Gołębia 2

61-834 Poznań

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Kaliszu |
| ul. Tuwima 10 |
| 62-800 Kalisz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Kaliszu

ul. Tuwima 10

62-800 Kalisz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Koninie |
| Posada, ul. Tuwima 2 |
| 62-530 Kazimierz Biskupi |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Koninie

Posada, ul. Tuwima 2

62-530 Kazimierz Biskupi

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Lesznie |
| pl. Komeńskiego 6 |
| 64-100 Leszno |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Lesznie

pl. Komeńskiego 6

64-100 Leszno

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Pile |
| ul. Śniadeckich 46 |
| 64-920 Piła |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Pile

ul. Śniadeckich 46

64-920 Piła

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Szczecinie |
| --- |
| ul. Kuśnierska 14a |
| 70-536 Szczecin |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Szczecinie

ul. Kuśnierska 14a

70-536 Szczecin

POLSKA/POLAND

| Narodowy Instytut Muzealnictwa i Ochrony Zbiorów |
| --- |
| ul. Okrężna 9 |
| 02-916 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Narodowy Instytut Muzealnictwa i Ochrony Zbiorów

ul. Okrężna 9

02-916 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Biblioteka Narodowa |
| --- |
| al. Niepodległości 213 |
| 02-086 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Biblioteka Narodowa

al. Niepodległości 213

02-086 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych |
| --- |
| ul. Rakowiecka 2D |
| 02-517 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych

ul. Rakowiecka 2D

02-517 Warszawa

POLSKA/POLAND

PORTUGAL

| | Para as espécies bibliográficas






  Biblioteca Nacional de Portugal |
| --- | --- |
| Campo Grande, n.o 83 |
| 1749-081 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para as espécies bibliográficas

Biblioteca Nacional de Portugal

Campo Grande, n.o 83

1749-081 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os bens do património arquivístico e fotográfico






  Direcção-Geral de Arquivos |
| --- | --- |
| Alameda da Universidade |
| 1649-010 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os bens do património arquivístico e fotográfico

Direcção-Geral de Arquivos

Alameda da Universidade

1649-010 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os bens do património audiovisual






  Cinemateca Portuguesa — Museu do Cinema, I.P. |
| --- | --- |
| Rua Barata Salgueiro, n.o 39 |
| 1269-059 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os bens do património audiovisual

Cinemateca Portuguesa — Museu do Cinema, I.P.

Rua Barata Salgueiro, n.o 39

1269-059 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os restantes bens culturais






  Secretaria de Estado da Cultura |
| --- | --- |
| Instituto dos Museus e da Conservação, I.P. |
| Palácio Nacional da Ajuda, Ala Sul — 4.o andar |
| Calçada da Ajuda |
| 1349-021 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os restantes bens culturais

Secretaria de Estado da Cultura

Instituto dos Museus e da Conservação, I.P.

Palácio Nacional da Ajuda, Ala Sul — 4.o andar

Calçada da Ajuda

1349-021 Lisboa

PORTUGAL

RUMEENIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Alba (D.J.C.P.C.N. Alba) |
| --- |
| Str. Regina Maria nr. 20 |
| 510103 Alba Iulia |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Alba (D.J.C.P.C.N. Alba)

Str. Regina Maria nr. 20

510103 Alba Iulia

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Arad (D.J.C.P.C.N. Arad) |
| --- |
| Str. Gheorghe Lazăr nr. 21 |
| 310126 Arad |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Arad (D.J.C.P.C.N. Arad)

Str. Gheorghe Lazăr nr. 21

310126 Arad

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Argeș (D.J.C.P.C.N. Argeș) |
| --- |
| Piața Vasile Milea nr. 1 |
| 110053 Pitești |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Argeș (D.J.C.P.C.N. Argeș)

Piața Vasile Milea nr. 1

110053 Pitești

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bacău (D.J.C.P.C.N. Bacău) |
| --- |
| Str. Vasile Alecsandri nr. 41, etaj IV |
| 600011 Bacău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bacău (D.J.C.P.C.N. Bacău)

Str. Vasile Alecsandri nr. 41, etaj IV

600011 Bacău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bihor (D.J.C.P.C.N. Bihor) |
| --- |
| Str. Moscovei nr. 25 |
| 4110001 Oradea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bihor (D.J.C.P.C.N. Bihor)

Str. Moscovei nr. 25

4110001 Oradea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bistrița-Năsăud (D.J.C.P.C.N. Bistrița-Năsăud) |
| --- |
| Str. Eremia Grigorescu nr. 6 |
| 420018 Bistrița |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bistrița-Năsăud (D.J.C.P.C.N. Bistrița-Năsăud)

Str. Eremia Grigorescu nr. 6

420018 Bistrița

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Botoșani (D.J.C.P.C.N. Botoșani) |
| --- |
| Str. Unirii nr. 10 |
| 710221 Botoșani |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Botoșani (D.J.C.P.C.N. Botoșani)

Str. Unirii nr. 10

710221 Botoșani

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brașov (D.J.C.P.C.N. Brașov) |
| --- |
| Str. Michael Weiss nr. 22 |
| 500031 Brașov |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brașov (D.J.C.P.C.N. Brașov)

Str. Michael Weiss nr. 22

500031 Brașov

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brăila (D.J.C.P.C.N. Brăila) |
| --- |
| Str. Mihai Eminescu nr. 10-12 |
| 810024 Brăila |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brăila (D.J.C.P.C.N. Brăila)

Str. Mihai Eminescu nr. 10-12

810024 Brăila

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Buzău (D.J.C.P.C.N. Buzău) |
| --- |
| Bd. Nicolae Bălcescu nr. 48 |
| 120525 Buzău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Buzău (D.J.C.P.C.N. Buzău)

Bd. Nicolae Bălcescu nr. 48

120525 Buzău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Caraș-Severin (D.J.C.P.C.N. Caraș-Severin) |
| --- |
| Piața 1 Decembrie 1918 nr. 30-31 |
| 320067 Reșița |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Caraș-Severin (D.J.C.P.C.N. Caraș-Severin)

Piața 1 Decembrie 1918 nr. 30-31

320067 Reșița

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Călărași (D.J.C.P.C.N. Călărași) |
| --- |
| Str. 13 Decembrie nr. 9 |
| 910014 Călărași |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Călărași (D.J.C.P.C.N. Călărași)

Str. 13 Decembrie nr. 9

910014 Călărași

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Cluj (D.J.C.P.C.N. Cluj) |
| --- |
| Piața Unirii nr. 1 |
| 400133 Cluj-Napoca |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Cluj (D.J.C.P.C.N. Cluj)

Piața Unirii nr. 1

400133 Cluj-Napoca

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Constanța (D.J.C.P.C.N. Constanța) |
| --- |
| Str. Mircea cel Bătrân nr. 106 |
| 900663 Constanța |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Constanța (D.J.C.P.C.N. Constanța)

Str. Mircea cel Bătrân nr. 106

900663 Constanța

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Covasna (D.J.C.P.C.N. Covasna) |
| --- |
| Str. Gabor Aron nr. 1 |
| 520003 Covasna |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Covasna (D.J.C.P.C.N. Covasna)

Str. Gabor Aron nr. 1

520003 Covasna

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dâmbovița (D.J.C.P.C.N. Dâmbovița) |
| --- |
| Piața Tricolorului nr. 1 |
| 130140 Târgoviște |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dâmbovița (D.J.C.P.C.N. Dâmbovița)

Piața Tricolorului nr. 1

130140 Târgoviște

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dolj (D.J.C.P.C.N. Dolj) |
| --- |
| Str. Amaradiei nr. 93-95 |
| 200170 Craiova |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dolj (D.J.C.P.C.N. Dolj)

Str. Amaradiei nr. 93-95

200170 Craiova

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Galați (D.J.C.P.C.N. Galați) |
| --- |
| Str. Domnească nr. 84, bl. Miorița, sc. 1, ap. 2, et. I-II |
| 800215 Galați |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Galați (D.J.C.P.C.N. Galați)

Str. Domnească nr. 84, bl. Miorița, sc. 1, ap. 2, et. I-II

800215 Galați

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Giurgiu (D.J.C.P.C.N. Giurgiu) |
| --- |
| Str. Livezilor nr. 3 |
| 080246 Giurgiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Giurgiu (D.J.C.P.C.N. Giurgiu)

Str. Livezilor nr. 3

080246 Giurgiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Gorj (D.J.C.P.C.N. Gorj) |
| --- |
| Calea Eroilor nr. 15-17 |
| 210135 Târgu-Jiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Gorj (D.J.C.P.C.N. Gorj)

Calea Eroilor nr. 15-17

210135 Târgu-Jiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Harghita (D.J.C.P.C.N. Harghita) |
| --- |
| Piata Libertății nr. 5 |
| 530140 Miercurea-Ciuc |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Harghita (D.J.C.P.C.N. Harghita)

Piata Libertății nr. 5

530140 Miercurea-Ciuc

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Hunedoara (D.J.C.P.C.N. Hunedoara) |
| --- |
| Str. Octavian Goga nr. 1 |
| 330018 Deva |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Hunedoara (D.J.C.P.C.N. Hunedoara)

Str. Octavian Goga nr. 1

330018 Deva

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ialomița (D.J.C.P.C.N. Ialomița) |
| --- |
| Str. Matei Basarab nr. 26 |
| 920055 Slobozia |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ialomița (D.J.C.P.C.N. Ialomița)

Str. Matei Basarab nr. 26

920055 Slobozia

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Iași (D.J.C.P.C.N. Iași) |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr. 69 |
| 70075 Iași |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Iași (D.J.C.P.C.N. Iași)

Str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr. 69

70075 Iași

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Maramureș (D.J.C.P.C.N. Maramureș) |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 28 |
| 430142 Baia Mare |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Maramureș (D.J.C.P.C.N. Maramureș)

Str. Victoriei nr. 28

430142 Baia Mare

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mehedinți (D.J.C.P.C.N. Mehedinți) |
| --- |
| Aleea Mihai Gusita nr. 6, etaj 3 |
| 220055 Drobeta Turnu-Severin |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mehedinți (D.J.C.P.C.N. Mehedinți)

Aleea Mihai Gusita nr. 6, etaj 3

220055 Drobeta Turnu-Severin

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mureș (D.J.C.P.C.N. Mureș) |
| --- |
| Str. Mărăști nr. 8 |
| 540328 Târgu-Mureș |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mureș (D.J.C.P.C.N. Mureș)

Str. Mărăști nr. 8

540328 Târgu-Mureș

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Neamț (D.J.C.P.C.N. Neamț) |
| --- |
| Bd. Traian nr. 17, bl. A4, etaj I |
| 610136 Piatra-Neamț |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Neamț (D.J.C.P.C.N. Neamț)

Bd. Traian nr. 17, bl. A4, etaj I

610136 Piatra-Neamț

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Olt (D.J.C.P.C.N. Olt) |
| --- |
| Str. Mănăstirii nr. 6 |
| 230041 Slatina |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Olt (D.J.C.P.C.N. Olt)

Str. Mănăstirii nr. 6

230041 Slatina

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Prahova (D.J.C.P.C.N. Prahova) |
| --- |
| Str. Nicolae Iorga nr. 18 |
| 100537 Ploiești |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Prahova (D.J.C.P.C.N. Prahova)

Str. Nicolae Iorga nr. 18

100537 Ploiești

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Satu Mare (D.J.C.P.C.N. Satu Mare) |
| --- |
| Piața 25 Octombrie nr. 1 |
| 440026 Satu Mare |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Satu Mare (D.J.C.P.C.N. Satu Mare)

Piața 25 Octombrie nr. 1

440026 Satu Mare

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sălaj (D.J.C.P.C.N. Sălaj) |
| --- |
| Piața Iuliu Maniu nr. 13 |
| 450016 Zalău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sălaj (D.J.C.P.C.N. Sălaj)

Piața Iuliu Maniu nr. 13

450016 Zalău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sibiu (D.J.C.P.C.N. Sibiu) |
| --- |
| Str. Tribunei nr. 6 |
| 550176 Sibiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sibiu (D.J.C.P.C.N. Sibiu)

Str. Tribunei nr. 6

550176 Sibiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Suceava (D.J.C.P.C.N. Suceava) |
| --- |
| Str. Mihai Viteazu nr. 27 |
| 720061 Suceava |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Suceava (D.J.C.P.C.N. Suceava)

Str. Mihai Viteazu nr. 27

720061 Suceava

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Teleorman (D.J.C.P.C.N. Teleorman) |
| --- |
| Str. Dunării nr. 222, bl. 911, sc. E, ap. 40 |
| 140065 Alexandria |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Teleorman (D.J.C.P.C.N. Teleorman)

Str. Dunării nr. 222, bl. 911, sc. E, ap. 40

140065 Alexandria

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Timiș (D.J.C.P.C.N. Timiș) |
| --- |
| Str. Episcop Augustin Pacha nr. 8 |
| 300055 Timișoara |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Timiș (D.J.C.P.C.N. Timiș)

Str. Episcop Augustin Pacha nr. 8

300055 Timișoara

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Tulcea (D.J.C.P.C.N. Tulcea) |
| --- |
| Str. Isaccei nr. 20 |
| 820241 Tulcea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Tulcea (D.J.C.P.C.N. Tulcea)

Str. Isaccei nr. 20

820241 Tulcea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vaslui (D.J.C.P.C.N. Vaslui) |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 79 |
| 730168 Vaslui |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vaslui (D.J.C.P.C.N. Vaslui)

Str. Ștefan cel Mare nr. 79

730168 Vaslui

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vâlcea (D.J.C.P.C.N. Vâlcea) |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 1 |
| 240168 Râmnicu-Vâlcea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vâlcea (D.J.C.P.C.N. Vâlcea)

Str. Tudor Vladimirescu nr. 1

240168 Râmnicu-Vâlcea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vrancea (D.J.C.P.C.N. Vrancea) |
| --- |
| Str. Nicolae Titulescu nr. 1 |
| 620018 Focșani |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vrancea (D.J.C.P.C.N. Vrancea)

Str. Nicolae Titulescu nr. 1

620018 Focșani

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ilfov (D.J.C.P.C.N. Ilfov) |
| --- |
| Str. Studioului nr. 1 |
| 070000 Buftea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ilfov (D.J.C.P.C.N. Ilfov)

Str. Studioului nr. 1

070000 Buftea

ROMÂNIA

| Direcția pentru Cultură și Patrimoniul Național București (D.C.P.C.N. București) |
| --- |
| Str. Sfântul Ștefan nr. 3, sector 2 |
| 023996 București |
| ROMÂNIA |

Direcția pentru Cultură și Patrimoniul Național București (D.C.P.C.N. București)

Str. Sfântul Ștefan nr. 3, sector 2

023996 București

ROMÂNIA

SLOVEENIA

| Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije |
| --- |
| The ministry of culture of The Republic of Slovenia |
| Maistrova 10 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIA |

Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije

The ministry of culture of The Republic of Slovenia

Maistrova 10

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIA

SLOVAKI VABARIIK

| Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky/Ministry of Culture of the Slovak Republic |
| --- |
| sekcia kultúrneho dedičstva/Section of Cultural Heritage |
| Námestie SNP 33 |
| 813 31 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky/Ministry of Culture of the Slovak Republic

sekcia kultúrneho dedičstva/Section of Cultural Heritage

Námestie SNP 33

813 31 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky/Ministry of the Interior of the Slovak Republic |
| --- |
| sekcia verejnej správy/Section of Public Administration |
| odbor archívov/Department of archives |
| Križkova 7 |
| 811 04 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky/Ministry of the Interior of the Slovak Republic

sekcia verejnej správy/Section of Public Administration

odbor archívov/Department of archives

Križkova 7

811 04 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

SOOME

| Museovirasto (National Board of Antiquities) |
| --- |
| Nervanderinkatu 13 |
| FI-00100 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Museovirasto (National Board of Antiquities)

Nervanderinkatu 13

FI-00100 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Valtion taidemuseo (National Gallery) |
| --- |
| Kaivokatu 2 |
| FI-00100 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Valtion taidemuseo (National Gallery)

Kaivokatu 2

FI-00100 Helsinki

SUOMI/FINLAND

ROOTSI

| The Swedish National Heritage Board |
| --- |
| Riksantikvarieämbetet |
| Box 5405 |
| SE-114 84 Stockholm |
| SVERIGE |

The Swedish National Heritage Board

Riksantikvarieämbetet

Box 5405

SE-114 84 Stockholm

SVERIGE

| National Library of Sweden |
| --- |
| Kungliga biblioteket |
| Box 5039 |
| SE-102 41 Stockholm |
| SVERIGE |

National Library of Sweden

Kungliga biblioteket

Box 5039

SE-102 41 Stockholm

SVERIGE

| National Archives |
| --- |
| Riksarkivet |
| Box 12541 |
| SE-102 29 Stockholm |
| SVERIGE |

National Archives

Riksarkivet

Box 12541

SE-102 29 Stockholm

SVERIGE

| Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde |
| --- |
| Box 161 76 |
| SE-103 24 Stockholm |
| SVERIGE |

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde

Box 161 76

SE-103 24 Stockholm

SVERIGE

| Nordiska museet |
| --- |
| Box 27820 |
| SE-115 93 Stockholm |
| SVERIGE |

Nordiska museet

Box 27820

SE-115 93 Stockholm

SVERIGE

ÜHENDKUNINGRIIK

| Arts Council, England |
| --- |
| Acquisitions, Exports, Loans and Collections Unit |
| 14 Great Peter Street |
| London |
| SW1P 3NQ |
| UNITED KINGDOM |

Arts Council, England

Acquisitions, Exports, Loans and Collections Unit

14 Great Peter Street

London

SW1P 3NQ

UNITED KINGDOM

---

(1)  ELT L 39, 10.2.2009, lk 1.

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/43

---

Rootsi esitatud teave Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/35/EL rakendamise kohta

2012/C 72/09

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiivi 2010/35/EL (transporditavate surveseadmete kohta) artiklile 34 on Rootsi teatanud komisjonile, et kohaldab direktiivi 2010/35/EL II lisa 2. üleminekusätet.

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/44

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 19; ELT C 153, 6.7.2007, lk 22; ELT C 182, 4.8.2007, lk 18; ELT C 57, 1.3.2008, lk 38; ELT C 134, 31.5.2008, lk 19; ELT C 37, 14.2.2009, lk 8; ELT C 35, 12.2.2010, lk 7; ELT C 304, 10.11.2010, lk 5; ELT C 24, 26.1.2011, lk 6; ELT C 157, 27.5.2011, lk 8; ELT C 203, 9.7.2011, lk 16; ELT C 11, 13.1.2012, lk 13)

2012/C 72/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 34.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

EESTI

Teave, mis asendab väljaandes ELT C 247 13.10.2006 avaldatud teabe

Eesti õigusaktide kohaselt peab Eestisse saabuv välismaalane, kel ei ole kutsuja garantiid, riiki sisenemisel piirivalveametniku nõudmisel tõendama Eestis viibimise ja Eestist lahkumise kulude kandmiseks piisavate rahaliste vahendite olemasolu. Piisavateks rahalisteks vahenditeks iga Eestis viibida lubatud päeva kohta loetakse 0,2 kordne Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäär ehk 58 eurot.

Muudel juhtudel võtab välismaalase Eestis viibimise ja ärasõidukulude kandmise eest vastutuse küllakutse esitanud isik.

PRANTSUSMAA

Teave, mis asendab väljaandes ELT C 247 13.10.2006 avaldatud teabe

Nõutav summa, mida käsitatakse piisavate elatusvahenditena välismaalase kavandatud viibimise ajal või läbisõidul Prantsusmaa kaudu kolmandatesse riikidesse, vastab Prantsusmaal makstavale tagatud miinimumpalgale (SMIC), mis arvutatakse iga päev jooksva aasta 1. jaanuaril kindlaksmääratud kursi alusel.

Seda summat kohandatakse korrapäraselt Prantsusmaa elukallidusindeksi alusel:

| — | automaatselt, kui tarbijahinnaindeks tõuseb üle 2 %, |
| --- | --- |

—

automaatselt, kui tarbijahinnaindeks tõuseb üle 2 %,

| — | valitsuse otsusega tõsta summat tarbijahinnaindeksi tõusust suurema summa võrra, kusjuures see otsus tehakse pärast konsulteerimist kollektiivläbirääkimiste siseriikliku komiteega. |
| --- | --- |

—

valitsuse otsusega tõsta summat tarbijahinnaindeksi tõusust suurema summa võrra, kusjuures see otsus tehakse pärast konsulteerimist kollektiivläbirääkimiste siseriikliku komiteega.

Alates 1. jaanuarist 2012 on miinimumpalk (SMIC) päevas 65 eurot.

Isikutel, kellel on tõend majutuse kohta (attestation d'accueil), peab Prantsusmaal viibimiseks olema miinimumsumma, mis vastab poolele miinimumpalgale. Summa suuruseks on seega 32,50 eurot.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/45

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 72/11

| 1. | 1. märtsil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Talanx International AG („TINT”, Saksamaa) ja Meiji Yasuda Life Insurance Company („MY”, Jaapan) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Towarzystwo Ubezpieczeń i Reasekuracji Warta SA („Warta”, Poola), välja arvatud tema tütarettevõtjate Powszechne Towarzystwo Emerytalne WARTA SA ja KBC Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA, üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

1. märtsil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Talanx International AG („TINT”, Saksamaa) ja Meiji Yasuda Life Insurance Company („MY”, Jaapan) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Towarzystwo Ubezpieczeń i Reasekuracji Warta SA („Warta”, Poola), välja arvatud tema tütarettevõtjate Powszechne Towarzystwo Emerytalne WARTA SA ja KBC Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA, üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | TINT: kahjukindlustus, elukindlustus ja edasikindlustus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

TINT: kahjukindlustus, elukindlustus ja edasikindlustus;

| — | MY: kahjukindlustus, elukindlustus ja edasikindlustus; |
| --- | --- |

—

MY: kahjukindlustus, elukindlustus ja edasikindlustus;

| — | Warta: kahjukindlustus, elukindlustus ja edasikindlustus. |
| --- | --- |

—

Warta: kahjukindlustus, elukindlustus ja edasikindlustus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6521 – Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---