# Europos Sąjungos C 70E/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2012.070.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 70E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. kovo 8d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2012.070.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 70E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. kovo 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. spalio 19–21 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 12 E, 2011 1 15.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2010 m. spalio 19 d., antradienis |
| 2012/C 070E/01 | Moterys, dirbančios ribotų garantijų darbą2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų darbo be garantijų (2010/2018(INI)) | 1 |
| | 2010 m. spalio 20 d., trečiadienis |
| 2012/C 070E/02 | Minimalių pajamų vaidmuo kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (2010/2039(INI)) | 8 |
| 2012/C 070E/03 | Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita) (2009/2182(INI)) | 19 |
| 2012/C 070E/04 | Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimas ir stabilumo sistemos stiprinimas, ypač euro zonoje2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimo ir stabilumo sistemos stiprinimo, ypač euro zonoje (2010/2099(INI)) | 41 |
| PRIEDAS | 48 |
| | 2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 070E/05 | Europos standartizacijos ateitis2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos standartizacijos ateities (2010/2051(INI)) | 56 |
| 2012/C 070E/06 | Moldovos Respublikoje įgyvendintos reformos ir procesai2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgyvendintų reformų ir pokyčių Moldovos Respublikoje | 68 |
| 2012/C 070E/07 | Integruota jūrų politika2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai (2010/2040(INI)) | 70 |
| 2012/C 070E/08 | Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšiai2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (2010/2026(INI)) | 79 |
| 2012/C 070E/09 | Priverstiniai iškeldinimai Zimbabvėje2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priverstinių iškeldinimų Zimbabvėje | 88 |
| 2012/C 070E/10 | Kambodža, ypač Sam Rainsy atvejis2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kambodžos, ypač dėl Sam Rainsy atvejo | 90 |
| 2012/C 070E/11 | Žmogaus teisių padėtis Šiaurės Kaukaze (Rusijos Federacija) ir Olego Orlovo baudžiamasis persekiojimas2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Šiaurės Kaukaze (Rusijos Federacija) ir Olego Orlovo baudžiamojo persekiojimo | 93 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. spalio 19–21 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 12 E, 2011 1 15.PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. spalio 19 d., antradienis

2012/C 070E/01

Moterys, dirbančios ribotų garantijų darbą2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų darbo be garantijų (2010/2018(INI))

1

2010 m. spalio 20 d., trečiadienis

2012/C 070E/02

Minimalių pajamų vaidmuo kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (2010/2039(INI))

8

2012/C 070E/03

Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita) (2009/2182(INI))

19

2012/C 070E/04

Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimas ir stabilumo sistemos stiprinimas, ypač euro zonoje2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimo ir stabilumo sistemos stiprinimo, ypač euro zonoje (2010/2099(INI))

41

PRIEDAS

48

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

2012/C 070E/05

Europos standartizacijos ateitis2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos standartizacijos ateities (2010/2051(INI))

56

2012/C 070E/06

Moldovos Respublikoje įgyvendintos reformos ir procesai2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgyvendintų reformų ir pokyčių Moldovos Respublikoje

68

2012/C 070E/07

Integruota jūrų politika2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai (2010/2040(INI))

70

2012/C 070E/08

Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšiai2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (2010/2026(INI))

79

2012/C 070E/09

Priverstiniai iškeldinimai Zimbabvėje2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priverstinių iškeldinimų Zimbabvėje

88

2012/C 070E/10

Kambodža, ypač Sam Rainsy atvejis2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kambodžos, ypač dėl Sam Rainsy atvejo

90

2012/C 070E/11

Žmogaus teisių padėtis Šiaurės Kaukaze (Rusijos Federacija) ir Olego Orlovo baudžiamasis persekiojimas2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Šiaurės Kaukaze (Rusijos Federacija) ir Olego Orlovo baudžiamojo persekiojimo

93

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. spalio 20 d., trečiadienis |
| 2012/C 070E/12 | Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių peržiūra2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2010/2118(ACI)) | 98 |
| PRIEDAS | 101 |
| 2012/C 070E/13 | Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimas su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimo su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2010/2127(REG)) | 119 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2010 m. spalio 20 d., trečiadienis

2012/C 070E/12

Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių peržiūra2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2010/2118(ACI))

98

PRIEDAS

101

2012/C 070E/13

Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimas su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimo su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2010/2127(REG))

119

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2010 m. spalio 19 d., antradienis |
| 2012/C 070E/14 | Krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinės ataskaitos ***I2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (COM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2010)0041Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2010 m. spalio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų | 124 |
| 2012/C 070E/15 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (Nordjylland, Danija)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/001 DK/Nordjylland) (COM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD)) | 125 |
| PRIEDAS | 127 |
| 2012/C 070E/16 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (NXP Semiconductors, Nyderlandai)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors) (COM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD)) | 128 |
| PRIEDAS | 130 |
| 2012/C 070E/17 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (Qimonda, Portugalija)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška EGF/2009/023 PT/Qimonda) (COM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD)) | 131 |
| PRIEDAS | 133 |
| 2012/C 070E/18 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (Cataluña automoción, Ispanija)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (COM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD)) | 134 |
| PRIEDAS | 136 |
| 2012/C 070E/19 | Kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse ***I2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse (COM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD)) | 137 |
| P7_TC1-COD(2009)0051Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2010 m. spalio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2791/1999 | 138 |
| PRIEDAS | 138 |
| 2012/C 070E/20 | Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimas Europos Sąjungos vardu ***2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE)) | 138 |
| | 2010 m. spalio 20 d., trečiadienis |
| 2012/C 070E/21 | Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento dalinis keitimas dėl Europos išorės veiksmų tarnybos ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (COM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0054Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. .../2010, kuriuo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento | 140 |
| PRIEDAS | 140 |
| 2012/C 070E/22 | Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų dalinis keitimas ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (COM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0171Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiami Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos | 141 |
| PRIEDAS | 141 |
| 2012/C 070E/23 | Taisomasis biudžetas Nr. 6/2010. II skirsnis – Europos Vadovų Taryba ir Taryba. III skirsnis – Komisija. X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 6/2010, II skirsnis – Europos Vadovų Taryba ir Taryba, III skirsnis – Komisija, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD)) | 142 |
| 2012/C 070E/24 | Taisomasis biudžetas Nr. 3/2010. III skirsnis – Komisija2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, III skirsnis – Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD)) | 144 |
| 2012/C 070E/25 | Parlamento pozicija dėl 2011 m. biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais. Visi skirsniai2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto. Visi skirsniai (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD)) | 149 |
| 2012/C 070E/26 | Geresnės nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugos ir sveikatos užtikrinimas ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (COM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2008)0193Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, ir priemonių, skirtų padėti darbuotojams derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, nustatymo | 163 |
| 2012/C 070E/27 | Kova su pavėluotais mokėjimais, atliekamais pagal komercinius sandorius ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su pavėluotais mokėjimais, atliekamais pagal komercinius sandorius (nauja redakcija) (COM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0054Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (nauja redakcija) | 177 |
| | 2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 070E/28 | Stabilumo priemonės keitimas ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006, nustatantį stabilumo priemonę (COM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2009)0058Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę | 179 |
| 2012/C 070E/29 | Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, ir Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (COM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2009)0060AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę | 184 |
| 2012/C 070E/30 | Demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, ir Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (COM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2009)0060BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę | 188 |
| 2012/C 070E/31 | Bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006, nustatantį bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (COM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2009)0059Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę[3 pakeitimas, nebent nurodyta kitaip] | 193 |
| PRIEDAS | 201 |
| 2012/C 070E/32 | Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (COM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0059Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę | 204 |
| I PRIEDAS | 210 |
| II PRIEDAS | 211 |
| 2012/C 070E/33 | Tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuoroda ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2005)0254Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos | 212 |
| PRIEDAS | 219 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2010 m. spalio 19 d., antradienis

2012/C 070E/14

Krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinės ataskaitos ***I2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (COM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

124

P7_TC1-COD(2010)0041Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2010 m. spalio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų

124

2012/C 070E/15

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (Nordjylland, Danija)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/001 DK/Nordjylland) (COM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

125

PRIEDAS

127

2012/C 070E/16

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (NXP Semiconductors, Nyderlandai)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors) (COM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

128

PRIEDAS

130

2012/C 070E/17

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (Qimonda, Portugalija)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška EGF/2009/023 PT/Qimonda) (COM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

131

PRIEDAS

133

2012/C 070E/18

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas (Cataluña automoción, Ispanija)2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (COM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

134

PRIEDAS

136

2012/C 070E/19

Kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse ***I2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse (COM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

137

P7_TC1-COD(2009)0051Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2010 m. spalio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2791/1999

138

PRIEDAS

138

2012/C 070E/20

Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimas Europos Sąjungos vardu ***2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

138

2010 m. spalio 20 d., trečiadienis

2012/C 070E/21

Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento dalinis keitimas dėl Europos išorės veiksmų tarnybos ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (COM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0054Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. .../2010, kuriuo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento

140

PRIEDAS

140

2012/C 070E/22

Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų dalinis keitimas ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (COM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0171Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiami Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos

141

PRIEDAS

141

2012/C 070E/23

Taisomasis biudžetas Nr. 6/2010. II skirsnis – Europos Vadovų Taryba ir Taryba. III skirsnis – Komisija. X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 6/2010, II skirsnis – Europos Vadovų Taryba ir Taryba, III skirsnis – Komisija, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

142

2012/C 070E/24

Taisomasis biudžetas Nr. 3/2010. III skirsnis – Komisija2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, III skirsnis – Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

144

2012/C 070E/25

Parlamento pozicija dėl 2011 m. biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais. Visi skirsniai2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto. Visi skirsniai (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

149

2012/C 070E/26

Geresnės nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugos ir sveikatos užtikrinimas ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (COM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

162

P7_TC1-COD(2008)0193Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, ir priemonių, skirtų padėti darbuotojams derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, nustatymo

163

2012/C 070E/27

Kova su pavėluotais mokėjimais, atliekamais pagal komercinius sandorius ***I2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su pavėluotais mokėjimais, atliekamais pagal komercinius sandorius (nauja redakcija) (COM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0054Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (nauja redakcija)

177

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

2012/C 070E/28

Stabilumo priemonės keitimas ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006, nustatantį stabilumo priemonę (COM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

178

P7_TC1-COD(2009)0058Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę

179

2012/C 070E/29

Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, ir Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (COM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

183

P7_TC1-COD(2009)0060AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę

184

2012/C 070E/30

Demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, ir Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (COM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

188

P7_TC1-COD(2009)0060BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę

188

2012/C 070E/31

Bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006, nustatantį bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (COM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

192

P7_TC1-COD(2009)0059Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę[3 pakeitimas, nebent nurodyta kitaip]

193

PRIEDAS

201

2012/C 070E/32

Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (COM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0059Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę

204

I PRIEDAS

210

II PRIEDAS

211

2012/C 070E/33

Tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuoroda ***I2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

211

P7_TC1-COD(2005)0254Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos

212

PRIEDAS

219

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2010–2011 m. SESIJA 2010 m. spalio 19–21 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 12 E, 2011 1 15. PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. spalio 19 d., antradienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/1

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisMoterys, dirbančios ribotų garantijų darbą

P7_TA(2010)0365

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų darbo be garantijų (2010/2018(INI))

2012/C 70 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. gruodžio 18 d. ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. gruodžio 18 d. ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009)0694),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2003 m. lapkričio 26 d. komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: pažangos apžvalga“ (COM(2003)0728), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2003 m. lapkričio 26 d. komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: pažangos apžvalga“ (COM(2003)0728),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. ataskaitą „Užimtumas be garantijų Europoje: lanksčios ekonomikos rizikos, susijusios su darbo rinka, lyginamasis tyrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. ataskaitą „Užimtumas be garantijų Europoje: lanksčios ekonomikos rizikos, susijusios su darbo rinka, lyginamasis tyrimas“,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalies (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalies (COM(2010)0193),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2009 m. birželio 8 d. išvadas „Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra krizės laikotarpiu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2009 m. birželio 8 d. išvadas „Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra krizės laikotarpiu“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (3),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2010 m. informacinį pranešimą „Itin netipinės darbo formos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2010 m. informacinį pranešimą „Itin netipinės darbo formos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2008 m. pranešimą „Kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje priemonės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2008 m. pranešimą „Kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje priemonės“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2007 m. pranešimą „Darbo Europos Sąjungoje sąlygos. Lyčių perspektyva“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2007 m. pranešimą „Darbo Europos Sąjungoje sąlygos. Lyčių perspektyva“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 1998 m. pranešimą „Užimtumas be garantijų ir darbo sąlygos Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 1998 m. pranešimą „Užimtumas be garantijų ir darbo sąlygos Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į Eurobarometro 2007 m. spalio mėn. pranešimą „Nedeklaruojamas darbas Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurobarometro 2007 m. spalio mėn. pranešimą „Nedeklaruojamas darbas Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos ekspertų grupės lyčių ir užimtumo klausimais (angl. EGGE) 2009 m. pranešimą „Lyčių segregacija darbo rinkoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos ekspertų grupės lyčių ir užimtumo klausimais (angl. EGGE) 2009 m. pranešimą „Lyčių segregacija darbo rinkoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos ekspertų grupę lyčių, socialinės įtraukties ir užimtumo klausimais 2006 m. pranešimą „Lyčių nelygybė nepalankioje padėtyje esančių grupių patiriamos skurdo ir socialinės atskirties rizikos požiūriu 30-yje Europos šalių“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos ekspertų grupę lyčių, socialinės įtraukties ir užimtumo klausimais 2006 m. pranešimą „Lyčių nelygybė nepalankioje padėtyje esančių grupių patiriamos skurdo ir socialinės atskirties rizikos požiūriu 30-yje Europos šalių“,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro (TDB) pranešimą „Orumo nežeidžiantis darbas namų darbininkams“, parengtą 2010 m. birželio mėn. 99-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro (TDB) pranešimą „Orumo nežeidžiantis darbas namų darbininkams“, parengtą 2010 m. birželio mėn. 99-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro (TDB) 2009 m. pranešimą „Namų ruošos darbų Vakarų Europoje lyčių dimensija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro (TDB) 2009 m. pranešimą „Namų ruošos darbų Vakarų Europoje lyčių dimensija“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Lisabonos strategijos ateities atsižvelgiant į lyčių perspektyvą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Lisabonos strategijos ateities atsižvelgiant į lyčių perspektyvą (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 1998 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų vaidmens didinant moterų užimtumą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1998 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų vaidmens didinant moterų užimtumą (9),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl pagarbos žmogaus teisėms Europos Sąjungoje (1996 m.) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl pagarbos žmogaus teisėms Europos Sąjungoje (1996 m.) (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus 2010 m. gegužės 12 d. nuomonę dėl namų ruošos darbų profesionalizavimo (SOC/372 – CESE 336/2010 galutinis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus 2010 m. gegužės 12 d. nuomonę dėl namų ruošos darbų profesionalizavimo (SOC/372 – CESE 336/2010 galutinis),

| — | atsižvelgdamas į Eurostato statistikos rinkinį Nr. 12/2010 „ES-27 darbo rinkos vis dar krizėje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurostato statistikos rinkinį Nr. 12/2010 „ES-27 darbo rinkos vis dar krizėje“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0264/2010),

| A. | kadangi dėl darbo rinkos individualizacijos ir didėjančio lankstumo, kurių pasekmė – rečiau vykdomos kolektyvinės derybos, darbuotojai, ypatingai moterys, kurios dažnai turi derinti šeimos įsipareigojimus, patenka į nepalankią padėtį, dėl kurios gali atsirasti darbų be garantijų, nes darbdaviams lengviau bloginti darbo sąlygas, |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl darbo rinkos individualizacijos ir didėjančio lankstumo, kurių pasekmė – rečiau vykdomos kolektyvinės derybos, darbuotojai, ypatingai moterys, kurios dažnai turi derinti šeimos įsipareigojimus, patenka į nepalankią padėtį, dėl kurios gali atsirasti darbų be garantijų, nes darbdaviams lengviau bloginti darbo sąlygas,

| B. | kadangi darbą be garantijų dažniausiai dirba moterys, kadangi darbo rinkoje neatsispindi tam tikros moterų atliekamo darbo be garantijų formos, pavyzdžiui, mokamas namų ruošos ir priežiūros darbas, ir kadangi nepaisant galiojančių teisės aktų moterų užimtumo galimybės, darbo vietų kokybė, pragyvenimą užtikrinančios pajamos ir vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymas Europos Sąjungoje vis dar labai skiriasi, |
| --- | --- |

B.

kadangi darbą be garantijų dažniausiai dirba moterys, kadangi darbo rinkoje neatsispindi tam tikros moterų atliekamo darbo be garantijų formos, pavyzdžiui, mokamas namų ruošos ir priežiūros darbas, ir kadangi nepaisant galiojančių teisės aktų moterų užimtumo galimybės, darbo vietų kokybė, pragyvenimą užtikrinančios pajamos ir vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymas Europos Sąjungoje vis dar labai skiriasi,

| C. | kadangi tai, kad daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų, yra pagrindinis veiksnys, lemiantis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris vis dar yra didelis; kadangi pagerinus moterų darbo sąlygas sumažėtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, |
| --- | --- |

C.

kadangi tai, kad daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų, yra pagrindinis veiksnys, lemiantis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris vis dar yra didelis; kadangi pagerinus moterų darbo sąlygas sumažėtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas,

| D. | kadangi priverstinis darbas ne visą darbo dieną paplitęs paslaugų sektoriuje, ypač viešbučių ir restoranų versle, švietimo, sveikatos ir socialinio darbo bei kituose bendruomenės, socialinių ir asmenų priežiūros paslaugų sektoriuose, kuriuose dauguma darbuotojų – moterys, |
| --- | --- |

D.

kadangi priverstinis darbas ne visą darbo dieną paplitęs paslaugų sektoriuje, ypač viešbučių ir restoranų versle, švietimo, sveikatos ir socialinio darbo bei kituose bendruomenės, socialinių ir asmenų priežiūros paslaugų sektoriuose, kuriuose dauguma darbuotojų – moterys,

| E. | kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje atspindi jų vaidmenį šeimoje; moterys linkusios įsidarbinti ten, kur jos gali derinti apmokamą ir neapmokamą darbą, |
| --- | --- |

E.

kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje atspindi jų vaidmenį šeimoje; moterys linkusios įsidarbinti ten, kur jos gali derinti apmokamą ir neapmokamą darbą,

| F. | kadangi ekonomikos ir finansų krizė turėjo dvejopą poveikį užimtumui be garantijų, nes pirmoji daugumos įmonių reakcija buvo sumažinti laikino darbo vietų, ir kadangi, be to, baiminamasi, kad daugelis recesijos laikotarpiu prarastų nuolatinio darbo vietų bus ne atkurtos, o pakeistos netipinėmis, galimai ir be garantijų, darbo formomis, |
| --- | --- |

F.

kadangi ekonomikos ir finansų krizė turėjo dvejopą poveikį užimtumui be garantijų, nes pirmoji daugumos įmonių reakcija buvo sumažinti laikino darbo vietų, ir kadangi, be to, baiminamasi, kad daugelis recesijos laikotarpiu prarastų nuolatinio darbo vietų bus ne atkurtos, o pakeistos netipinėmis, galimai ir be garantijų, darbo formomis,

| G. | kadangi darbas be garantijų – tai nestandartinės darbo formos, kurioms būdingi vienas ar daugiau šių požymių:






  — | menkos arba jokių darbo garantijų, nes darbas laikino, dažnai atsitiktinio pobūdžio, o sutartyse nustatomos blogos sąlygos arba rašytinių sutarčių visai nėra, pavyzdžiui, laikinų, priverstinio dalinio užimtumo sutarčių, neaiškių darbo valandų ir pareigų, kurios keičiamos pagal darbdavio pageidavimą, atvejais; |
| --- | --- | --- |

G.

kadangi darbas be garantijų – tai nestandartinės darbo formos, kurioms būdingi vienas ar daugiau šių požymių:

—

menkos arba jokių darbo garantijų, nes darbas laikino, dažnai atsitiktinio pobūdžio, o sutartyse nustatomos blogos sąlygos arba rašytinių sutarčių visai nėra, pavyzdžiui, laikinų, priverstinio dalinio užimtumo sutarčių, neaiškių darbo valandų ir pareigų, kurios keičiamos pagal darbdavio pageidavimą, atvejais;

| — | mažas darbo atlygis, kuris gali būti net ir neoficialus ir neapibrėžtas; |
| --- | --- |

—

mažas darbo atlygis, kuris gali būti net ir neoficialus ir neapibrėžtas;

| — | jokių teisių į socialinę apsaugą ar su užimtumu susijusių išmokų; |
| --- | --- |

—

jokių teisių į socialinę apsaugą ar su užimtumu susijusių išmokų;

| — | nėra apsaugos nuo diskriminacijos; |
| --- | --- |

—

nėra apsaugos nuo diskriminacijos;

| — | menkos arba jokių karjeros darbo rinkoje perspektyvų; |
| --- | --- |

—

menkos arba jokių karjeros darbo rinkoje perspektyvų;

| — | nėra kolektyvinio atstovavimo darbuotojams; |
| --- | --- |

—

nėra kolektyvinio atstovavimo darbuotojams;

| — | darbo aplinka neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų, |
| --- | --- |

—

darbo aplinka neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų,

| H. | kadangi darbo be garantijų sąlygos, tokios kaip nerašytinės sutartys, priverstinis dalinis užimtumas ir nuolatinis užmokesčio skirtumas, turi ilgalaikių pasekmių socialinei apsaugai ir pensijoms ir sąlygoja, kad darbuotojai patiria didesnę skurdo grėsmę, |
| --- | --- |

H.

kadangi darbo be garantijų sąlygos, tokios kaip nerašytinės sutartys, priverstinis dalinis užimtumas ir nuolatinis užmokesčio skirtumas, turi ilgalaikių pasekmių socialinei apsaugai ir pensijoms ir sąlygoja, kad darbuotojai patiria didesnę skurdo grėsmę,

| I. | kadangi tam tikromis aplinkybėmis moterims kyla pavojus dirbti netinkamomis sąlygomis ir kadangi šiuo požiūriu joms reikėtų skirti ypatingą dėmesį, ypač nėščioms moterims ir krūtimi maitinančioms moterims, |
| --- | --- |

I.

kadangi tam tikromis aplinkybėmis moterims kyla pavojus dirbti netinkamomis sąlygomis ir kadangi šiuo požiūriu joms reikėtų skirti ypatingą dėmesį, ypač nėščioms moterims ir krūtimi maitinančioms moterims,

| J. | kadangi dėl globalizacijos ir dabartinių ekonominių sąlygų bei technologijų pažangos keičiasi darbo santykiai ir darbuotojų užduotys, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl globalizacijos ir dabartinių ekonominių sąlygų bei technologijų pažangos keičiasi darbo santykiai ir darbuotojų užduotys,

| K. | kadangi labiau tikėtina, kad darbą be garantijų dirbančios moterys nebus informuojamos apie savo teises, ir joms kyla didesnis pavojus negauti teisinės apsaugos ir (arba) būti neteisėtai atleistoms iš darbo, |
| --- | --- |

K.

kadangi labiau tikėtina, kad darbą be garantijų dirbančios moterys nebus informuojamos apie savo teises, ir joms kyla didesnis pavojus negauti teisinės apsaugos ir (arba) būti neteisėtai atleistoms iš darbo,

| L. | kadangi reikėtų pabrėžti visų darbuotojų, taip pat ir darbą be garantijų dirbančių moterų, teisės į profesinį švietimą ir mokymą svarbą, |
| --- | --- |

L.

kadangi reikėtų pabrėžti visų darbuotojų, taip pat ir darbą be garantijų dirbančių moterų, teisės į profesinį švietimą ir mokymą svarbą,

| M. | kadangi moters kaip papildomas pajamas uždirbančio šeimos nario įvaizdis yra klaidingas atsižvelgiant į tai, kad daug dirbančių moterų yra vienintelės šeimos išlaikytojos, |
| --- | --- |

M.

kadangi moters kaip papildomas pajamas uždirbančio šeimos nario įvaizdis yra klaidingas atsižvelgiant į tai, kad daug dirbančių moterų yra vienintelės šeimos išlaikytojos,

| N. | kadangi nedeklaruojamą darbą atliekančių moterų vis daugėja, ypač namų ruošos sektoriuje, |
| --- | --- |

N.

kadangi nedeklaruojamą darbą atliekančių moterų vis daugėja, ypač namų ruošos sektoriuje,

| O. | kadangi dauguma namuose dirbančių darbuotojų, atliekančių tokias pareigas kaip namų priežiūra, valymas ir maitinimas, yra moterys; kadangi namų ruoša industrializuotose šalyse sudaro 5–9 % visų darbo vietų; kadangi toks darbas yra dažniausiai be garantijų, menkai vertinamas ir neoficialus ir kadangi namų ruošos darbuotojų pažeidžiamumas reiškia, kad dažnai jie gali patirti diskriminaciją ir nevienodą, neteisingą ar išnaudojantį požiūrį, |
| --- | --- |

O.

kadangi dauguma namuose dirbančių darbuotojų, atliekančių tokias pareigas kaip namų priežiūra, valymas ir maitinimas, yra moterys; kadangi namų ruoša industrializuotose šalyse sudaro 5–9 % visų darbo vietų; kadangi toks darbas yra dažniausiai be garantijų, menkai vertinamas ir neoficialus ir kadangi namų ruošos darbuotojų pažeidžiamumas reiškia, kad dažnai jie gali patirti diskriminaciją ir nevienodą, neteisingą ar išnaudojantį požiūrį,

| P. | kadangi aukštos kvalifikacijos darbuotojų įgūdžių praradimas yra dažna su darbu be garantijos susijusi problema, ypač tais atvejais, kai atleisti darbuotojai arba darbuotojai migrantai imasi nekvalifikuoto darbo, kad neiškristų iš darbo rinkos, ir kadangi ši situacija, kuri ypač aktuali moterims, trukdo kilti tarnyboje ir pasiekti tokį užmokesčio lygį, kuris atitiktų įgytus ir turimus įgūdžius, |
| --- | --- |

P.

kadangi aukštos kvalifikacijos darbuotojų įgūdžių praradimas yra dažna su darbu be garantijos susijusi problema, ypač tais atvejais, kai atleisti darbuotojai arba darbuotojai migrantai imasi nekvalifikuoto darbo, kad neiškristų iš darbo rinkos, ir kadangi ši situacija, kuri ypač aktuali moterims, trukdo kilti tarnyboje ir pasiekti tokį užmokesčio lygį, kuris atitiktų įgytus ir turimus įgūdžius,

| Q. | kadangi migrantės, kurios imasi darbo rinkos periferijai priskiriamų laikinų nekvalifikuotų darbų arba įsidarbina kaip namų ruošos darbuotojos, gali patirti dvigubą diskriminaciją, nes be to, kad jos dažnai dirba blogomis, nepastoviomis, galbūt ir nelegaliomis, sąlygomis, yra didesnė tikimybė, kad su jomis gali būti blogai elgiamasi arba jos gali patirti smurtą ar seksualinę prievartą; be to, kadangi jos dažnai nežino savo teisių, turi ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas, menkai moka vietos kalbą ir negali susiburti į tinklus ir kadangi nelegaliai dirbančios nedrįsta susisiekti su valdžios institucijomis ir paprašyti apsaugos, nes bijo, kad bus grąžintos į tėvynę, |
| --- | --- |

Q.

kadangi migrantės, kurios imasi darbo rinkos periferijai priskiriamų laikinų nekvalifikuotų darbų arba įsidarbina kaip namų ruošos darbuotojos, gali patirti dvigubą diskriminaciją, nes be to, kad jos dažnai dirba blogomis, nepastoviomis, galbūt ir nelegaliomis, sąlygomis, yra didesnė tikimybė, kad su jomis gali būti blogai elgiamasi arba jos gali patirti smurtą ar seksualinę prievartą; be to, kadangi jos dažnai nežino savo teisių, turi ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas, menkai moka vietos kalbą ir negali susiburti į tinklus ir kadangi nelegaliai dirbančios nedrįsta susisiekti su valdžios institucijomis ir paprašyti apsaugos, nes bijo, kad bus grąžintos į tėvynę,

| R. | kadangi Europos Tarybos 1969 m. lapkričio 24 d. susitarimas dėl au pair įdarbinimo yra pasenęs ir todėl šiuo metu daugelyje valstybių narių nesprendžiamos su au pair darbuotojais susijusios problemos, kurių gali atsirasti, |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Tarybos 1969 m. lapkričio 24 d. susitarimas dėl au pair įdarbinimo yra pasenęs ir todėl šiuo metu daugelyje valstybių narių nesprendžiamos su au pair darbuotojais susijusios problemos, kurių gali atsirasti,

| S. | kadangi ES ir toliau laikosi įsipareigojimo integruoti lyčių lygybės aspektą; kadangi formuojant užimtumo politiką reikėtų aktyviai skatinti lygias moterų ir vyrų galimybes, |
| --- | --- |

S.

kadangi ES ir toliau laikosi įsipareigojimo integruoti lyčių lygybės aspektą; kadangi formuojant užimtumo politiką reikėtų aktyviai skatinti lygias moterų ir vyrų galimybes,

Darbo be garantijų sąsajos su lytimi

| 1. | pažymi, kad užimtumas be garantijų susijęs su lytimi ir primena, kad darbo rinkoje pereinama nuo įprastų prie netipinių darbo formų, todėl būtina užtikrinti, kad netipinės darbo formos netaptų darbu be garantijų; mano, kad siekiant išspręsti šias problemas, reikia paraginti valstybes nares ir socialinius partnerius didele dalimi suderinti savo teisėkūros ir sutarčių sudarymo taisykles, taikomas įprastam ir netipiniam darbui, kad pirmenybė nebūtų teikiama patogiausioms ir mažiausiai kainuojančioms darbo formoms, tačiau turėtų būti atsižvelgiama į galimą nedeklaruoto darbo rizikos padidėjimą; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad užimtumas be garantijų susijęs su lytimi ir primena, kad darbo rinkoje pereinama nuo įprastų prie netipinių darbo formų, todėl būtina užtikrinti, kad netipinės darbo formos netaptų darbu be garantijų; mano, kad siekiant išspręsti šias problemas, reikia paraginti valstybes nares ir socialinius partnerius didele dalimi suderinti savo teisėkūros ir sutarčių sudarymo taisykles, taikomas įprastam ir netipiniam darbui, kad pirmenybė nebūtų teikiama patogiausioms ir mažiausiai kainuojančioms darbo formoms, tačiau turėtų būti atsižvelgiama į galimą nedeklaruoto darbo rizikos padidėjimą;

| 2. | ragina Tarybą ir Komisiją gairėse dėl valstybių narių užimtumo politikos ir naujoje lyčių lygybės strategijoje nustatyti darbo be garantijų požymius; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą ir Komisiją gairėse dėl valstybių narių užimtumo politikos ir naujoje lyčių lygybės strategijoje nustatyti darbo be garantijų požymius;

| 3. | ragina valstybes nares imtis teisinių priemonių nefiksuoto darbo laiko sutartims, kurios dažnai taikomos moterų užimamoms darbo vietoms tokiuose sektoriuose kaip namų ruoša, priežiūros darbai, maitinimas ir viešbučių verslas, panaikinti; taip pat ragina pradėti taikyti visapusišką kontrolę ir reguliavimą visų rūšių nefiksuoto darbo laiko sutartims, dėl kurių dažnai oficialiai susitariama siekiant konsultacijos ir mokymo tikslų, tačiau iš tiesų jos tampa išnaudojimo pretekstu, nes pagal šias sutartis nuslepiamos tikrosios paslaugos, kurios teikiamos negaunant tinkamo atlyginimo, arba teikiant šias paslaugas netaikoma apsauga; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares imtis teisinių priemonių nefiksuoto darbo laiko sutartims, kurios dažnai taikomos moterų užimamoms darbo vietoms tokiuose sektoriuose kaip namų ruoša, priežiūros darbai, maitinimas ir viešbučių verslas, panaikinti; taip pat ragina pradėti taikyti visapusišką kontrolę ir reguliavimą visų rūšių nefiksuoto darbo laiko sutartims, dėl kurių dažnai oficialiai susitariama siekiant konsultacijos ir mokymo tikslų, tačiau iš tiesų jos tampa išnaudojimo pretekstu, nes pagal šias sutartis nuslepiamos tikrosios paslaugos, kurios teikiamos negaunant tinkamo atlyginimo, arba teikiant šias paslaugas netaikoma apsauga;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti su darbu be garantijų susijusias strategijas siekiant sukurti daugiau tinkamų ir ekologiškų darbo vietų bei integruoti lyčių pusiausvyros principą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti su darbu be garantijų susijusias strategijas siekiant sukurti daugiau tinkamų ir ekologiškų darbo vietų bei integruoti lyčių pusiausvyros principą;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant sumažinti dvigubą moterų darbo naštą, kuri yra viena iš priežasčių, kodėl daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų; tam, kad sumažėtų darbo be garantijų vietų, ragina nuolatiniame darbe taikyti priemones, kurios padėtų geriau derinti darbą su asmeniniu gyvenimu; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant sumažinti dvigubą moterų darbo naštą, kuri yra viena iš priežasčių, kodėl daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų; tam, kad sumažėtų darbo be garantijų vietų, ragina nuolatiniame darbe taikyti priemones, kurios padėtų geriau derinti darbą su asmeniniu gyvenimu;

Socialinės sąlygos

| 6. | reiškia nusivylimą dėl to, kad ES užimtumo teisės pakete ir minėtose direktyvose dėl terminuoto darbo, darbo ne visą dieną ir laikino įdarbinimo agentūrų darbo nepakankamai skiriama dėmesio užimtumo be garantijų pobūdžiui; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares priimti tolesnes specialias teisėkūros priemones, pavyzdžiui, nustatyti privalomus minimalius darbuotojų socialinius standartus ir suteikti visiems darbuotojams vienodas galimybes gauti socialines paslaugas ir išmokas, įskaitant motinystės atostogas, sveikatos priežiūrą ir senatvės pensiją, taip pat švietimą ir mokymą, neatsižvelgiant į jų įdarbinimo sąlygas; be to, ragina valstybes nares įgyvendinti teisės aktus, užtikrinančius pagrįstą darbo valandų ribojimą, darbuotojų poilsį ir laisvalaikį; |
| --- | --- |

6.

reiškia nusivylimą dėl to, kad ES užimtumo teisės pakete ir minėtose direktyvose dėl terminuoto darbo, darbo ne visą dieną ir laikino įdarbinimo agentūrų darbo nepakankamai skiriama dėmesio užimtumo be garantijų pobūdžiui; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares priimti tolesnes specialias teisėkūros priemones, pavyzdžiui, nustatyti privalomus minimalius darbuotojų socialinius standartus ir suteikti visiems darbuotojams vienodas galimybes gauti socialines paslaugas ir išmokas, įskaitant motinystės atostogas, sveikatos priežiūrą ir senatvės pensiją, taip pat švietimą ir mokymą, neatsižvelgiant į jų įdarbinimo sąlygas; be to, ragina valstybes nares įgyvendinti teisės aktus, užtikrinančius pagrįstą darbo valandų ribojimą, darbuotojų poilsį ir laisvalaikį;

| 7. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai, kurie išnaudoja dirbančias moteris ar kitaip joms kenkia, kuo greičiau būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai, kurie išnaudoja dirbančias moteris ar kitaip joms kenkia, kuo greičiau būtų patraukti atsakomybėn;

| 8. | pabrėžia, kad darbus be garantijų turinčioms moterims reikia suteikti galimybę apginti tokias teises kaip orumo nežeidžiantis darbo užmokestis, motinystės atostogos, sąžiningos ir reguliarios darbo valandos ir nediskriminuojanti darbo aplinka, kurios šioms moterims yra labai svarbios; ragina valstybes nares bausti už kliūčių dalyvauti profesinėse sąjungose sudarymą; be to, ragina valstybes nares teikti lengvai prieinamas konsultavimo paslaugas toms moterims, kurios negali gauti darbo tarybos paramos, pvz., dirba privačiuose namų ūkiuose; ragina socialinius partnerius skatinti lyčių lygybę savo įstaigose visais lygmenimis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad darbus be garantijų turinčioms moterims reikia suteikti galimybę apginti tokias teises kaip orumo nežeidžiantis darbo užmokestis, motinystės atostogos, sąžiningos ir reguliarios darbo valandos ir nediskriminuojanti darbo aplinka, kurios šioms moterims yra labai svarbios; ragina valstybes nares bausti už kliūčių dalyvauti profesinėse sąjungose sudarymą; be to, ragina valstybes nares teikti lengvai prieinamas konsultavimo paslaugas toms moterims, kurios negali gauti darbo tarybos paramos, pvz., dirba privačiuose namų ūkiuose; ragina socialinius partnerius skatinti lyčių lygybę savo įstaigose visais lygmenimis;

| 9. | pabrėžia, kad reikia teisėkūros priemonių lyčių lygybei užtikrinti ir lyčių segregacijai darbo rinkoje mažinti; todėl primena minėtą savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl vienodo užmokesčio vyrams ir moterims principo taikymo ir primena valstybėms narėms, kad reikia nedelsiant perkelti Direktyvą 2006/54/EB į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad reikia teisėkūros priemonių lyčių lygybei užtikrinti ir lyčių segregacijai darbo rinkoje mažinti; todėl primena minėtą savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl vienodo užmokesčio vyrams ir moterims principo taikymo ir primena valstybėms narėms, kad reikia nedelsiant perkelti Direktyvą 2006/54/EB į nacionalinę teisę;

| 10. | ragina valstybes nares siekti Barselonos tikslų vaikų priežiūros srityje ir skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje bei įgyti ekonominį nepriklausomumą; ragina valstybes nares įveikti kliūtis, kurios trukdo moterims dirbti tiek valandų, kiek jos nori, neatsižvelgiant į tai, ar jos dirba visą, ar ne visą darbo dieną; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares siekti Barselonos tikslų vaikų priežiūros srityje ir skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje bei įgyti ekonominį nepriklausomumą; ragina valstybes nares įveikti kliūtis, kurios trukdo moterims dirbti tiek valandų, kiek jos nori, neatsižvelgiant į tai, ar jos dirba visą, ar ne visą darbo dieną;

| 11. | pabrėžia, kad reikia panaikinti profesinę ir sektorinę segregaciją darbo rinkoje ugdant suvokimą ir šviečiant nuo ankstyvo amžiaus, pavyzdžiui, propaguojant, kad vyrai atliktų su moterų įgūdžiais siejamus darbus, ir atvirkščiai, motyvuojant mergaites rinktis gamtos mokslus ir kovojant su nuomone, kad moterys uždirba tik papildomas šeimos pajamas, įtraukiant į šią veiklą Europos lyčių lygybės institutą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad reikia panaikinti profesinę ir sektorinę segregaciją darbo rinkoje ugdant suvokimą ir šviečiant nuo ankstyvo amžiaus, pavyzdžiui, propaguojant, kad vyrai atliktų su moterų įgūdžiais siejamus darbus, ir atvirkščiai, motyvuojant mergaites rinktis gamtos mokslus ir kovojant su nuomone, kad moterys uždirba tik papildomas šeimos pajamas, įtraukiant į šią veiklą Europos lyčių lygybės institutą;

| 12. | ragina valstybes nares ir Komisiją parengti ir įgyvendinti priemones, kurios padėtų mergaitėms ir jaunoms moterims palengvinti prieigą prie gero išsilavinimo, profesinio mokymo ir gerų studijų, ir ypatingą paramą šiuo požiūriu teikti iš migrantų šeimų kilusioms mergaitėms ir jaunoms moterims; be to, pabrėžia, kad moterys, nustojusios dirbti gimus vaikui, turėtų aktyviai siekti grįžti į darbą; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares ir Komisiją parengti ir įgyvendinti priemones, kurios padėtų mergaitėms ir jaunoms moterims palengvinti prieigą prie gero išsilavinimo, profesinio mokymo ir gerų studijų, ir ypatingą paramą šiuo požiūriu teikti iš migrantų šeimų kilusioms mergaitėms ir jaunoms moterims; be to, pabrėžia, kad moterys, nustojusios dirbti gimus vaikui, turėtų aktyviai siekti grįžti į darbą;

| 13. | ragina valstybes nares kovoti su nedeklaruojamu darbu ir prevencinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, suteikiant darbuotojams, pranešusiems apie savo nelegalų darbą, imunitetą nuo teisminio persekiojimo ir imantis atgrasomųjų veiksmų prieš darbdavius, paversti jį oficialiu įdarbinimu; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti duomenų rinkimą ir stebėti pažangą šioje srityje; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares kovoti su nedeklaruojamu darbu ir prevencinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, suteikiant darbuotojams, pranešusiems apie savo nelegalų darbą, imunitetą nuo teisminio persekiojimo ir imantis atgrasomųjų veiksmų prieš darbdavius, paversti jį oficialiu įdarbinimu; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti duomenų rinkimą ir stebėti pažangą šioje srityje;

| 14. | pabrėžia, kad socialinė apsauga yra pagrindinis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros elementas; pabrėžia, kad darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo taikymas turi skirtingą poveikį vyrams ir moterims ir gali stiprinti dabartinius lyčių vaidmenis; primena valstybėms narėms ir socialiniams partneriams Tarybos 2009 m. birželio 8 d. išvadas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros krizės laikotarpiu, ypač lyčių aspekto integravimo principo taikymą įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad socialinė apsauga yra pagrindinis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros elementas; pabrėžia, kad darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo taikymas turi skirtingą poveikį vyrams ir moterims ir gali stiprinti dabartinius lyčių vaidmenis; primena valstybėms narėms ir socialiniams partneriams Tarybos 2009 m. birželio 8 d. išvadas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros krizės laikotarpiu, ypač lyčių aspekto integravimo principo taikymą įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus;

| 15. | mano, kad pensijų sistemų tvarumas, lengvesnis paskolų teikimas savitarpio pagalbos projektams ir darbo vietų bei alternatyvių pajamų kūrimas gali padėti pagerinti darbą be garantijų dirbančių moterų padėtį; |
| --- | --- |

15.

mano, kad pensijų sistemų tvarumas, lengvesnis paskolų teikimas savitarpio pagalbos projektams ir darbo vietų bei alternatyvių pajamų kūrimas gali padėti pagerinti darbą be garantijų dirbančių moterų padėtį;

| 16. | pritaria nuostatai ateityje darbo vietas steigti laikantis kokybiškų darbo vietų principų ir nepaversti jų darbo vietomis be garantijų; mano, kad darbo rinkas reikėtų geriau reguliuoti vykdant griežtesnę darbo kontrolę, kad būtų sumažintas darbą be garantijų dirbančių asmenų skaičius; |
| --- | --- |

16.

pritaria nuostatai ateityje darbo vietas steigti laikantis kokybiškų darbo vietų principų ir nepaversti jų darbo vietomis be garantijų; mano, kad darbo rinkas reikėtų geriau reguliuoti vykdant griežtesnę darbo kontrolę, kad būtų sumažintas darbą be garantijų dirbančių asmenų skaičius;

| 17. | ragina Europos Vadovų Tarybą nustatyti aiškias gaires ir konkrečias priemones, kad pagal strategiją „ES 2020“ būtų išsaugomos esamos ir kuriamos naujos darbo vietos; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Vadovų Tarybą nustatyti aiškias gaires ir konkrečias priemones, kad pagal strategiją „ES 2020“ būtų išsaugomos esamos ir kuriamos naujos darbo vietos;

| 18. | remiantis šioje srityje pasiektais rezultatais, ragina Komisiją valstybėms narėms pateikti pažangiosios patirties kovojant su tiesiogine ir netiesiogine diskriminacija, integruojant lyčių lygybės aspektą ir mažinant moterų užimtumą be garantijų gaires; |
| --- | --- |

18.

remiantis šioje srityje pasiektais rezultatais, ragina Komisiją valstybėms narėms pateikti pažangiosios patirties kovojant su tiesiogine ir netiesiogine diskriminacija, integruojant lyčių lygybės aspektą ir mažinant moterų užimtumą be garantijų gaires;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti įstatymus, reglamentuojančius sezoninių darbuotojų socialinę ir teisinę padėtį, ir užtikrinti jų socialinį saugumą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad sezoniniai darbuotojai – darbuotojai, dirbantys pagal standartinę arba nestandartinę darbo sutartį, kurios trukmė ir pratęsimas priklauso nuo sezoninių veiksnių, pavyzdžiui, nuo klimato sąlygų, šventinių dienų ir (arba) žemės ūkio augalų derliaus; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares priimti įstatymus, reglamentuojančius sezoninių darbuotojų socialinę ir teisinę padėtį, ir užtikrinti jų socialinį saugumą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad sezoniniai darbuotojai – darbuotojai, dirbantys pagal standartinę arba nestandartinę darbo sutartį, kurios trukmė ir pratęsimas priklauso nuo sezoninių veiksnių, pavyzdžiui, nuo klimato sąlygų, šventinių dienų ir (arba) žemės ūkio augalų derliaus;

| 20. | pažymi, kad tyrimai yra parodę, jog darbas be garantijų, kai gali būti nesilaikoma net minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų, lemia aukštesnius sužalojimų rodiklius, didesnę ligų ir nelaimingų atsitikimų tikimybę; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiau stebėti, kaip vykdomi minimalūs sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimai darbo vietoje, ypatingą dėmesį skiriant darbuotojoms moterims tenkančiai specifinei rizikai; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad tyrimai yra parodę, jog darbas be garantijų, kai gali būti nesilaikoma net minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų, lemia aukštesnius sužalojimų rodiklius, didesnę ligų ir nelaimingų atsitikimų tikimybę; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiau stebėti, kaip vykdomi minimalūs sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimai darbo vietoje, ypatingą dėmesį skiriant darbuotojoms moterims tenkančiai specifinei rizikai;

Namų ruošos darbuotojai

| 21. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir iki galo išnaudoti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, teikiamas bendro finansavimo galimybes, kad būtų užtikrintos didesnės galimybės gauti prieinamas, kokybiškas vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugas, tam, kad moterys nebūtų priverstos dirbti šį darbą neoficialiai; be to, pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad namų priežiūros darbai be garantijų būtų pakeisti, kai tik įmanoma, orumo nežeidžiančiais, ilgalaikiais darbais; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir iki galo išnaudoti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, teikiamas bendro finansavimo galimybes, kad būtų užtikrintos didesnės galimybės gauti prieinamas, kokybiškas vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugas, tam, kad moterys nebūtų priverstos dirbti šį darbą neoficialiai; be to, pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad namų priežiūros darbai be garantijų būtų pakeisti, kai tik įmanoma, orumo nežeidžiančiais, ilgalaikiais darbais;

| 22. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms parengti kampaniją, skirtą sudaryti sąlygas be garantijų dirbantiems darbuotojams palaipsniui tapti nuolatiniais darbuotojais; ragina Komisiją patvirtinti programą, kurios tikslas – informuoti darbuotojus apie darbo be garantijų padarinius ir poveikį, taip pat darbo saugai ir darbuotojų sveikatai; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją padėti valstybėms narėms parengti kampaniją, skirtą sudaryti sąlygas be garantijų dirbantiems darbuotojams palaipsniui tapti nuolatiniais darbuotojais; ragina Komisiją patvirtinti programą, kurios tikslas – informuoti darbuotojus apie darbo be garantijų padarinius ir poveikį, taip pat darbo saugai ir darbuotojų sveikatai;

| 23. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl naujo Europos susitarimo dėl au pair programos taisyklių, kuriose būtų nustatyta žemesnė nei 30 metų amžiaus riba, kad beveik 30 metų turintys suaugusieji šeimos maitintojai negalėtų būti įdarbinami pagal au pair programą, ir kuriose būtų pabrėžiama, kad šios programos dalyvių užduotis yra padėti atlikti kasdienes šeimos pareigas ir dalyvauti šeimos veikloje, o jų darbo laikas negali viršyti 30 val. per savaitę, ir kad programos tikslas – ugdyti programos dalyvių kultūrinį sąmoningumą ir gerinti kalbos įgūdžius; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl naujo Europos susitarimo dėl au pair programos taisyklių, kuriose būtų nustatyta žemesnė nei 30 metų amžiaus riba, kad beveik 30 metų turintys suaugusieji šeimos maitintojai negalėtų būti įdarbinami pagal au pair programą, ir kuriose būtų pabrėžiama, kad šios programos dalyvių užduotis yra padėti atlikti kasdienes šeimos pareigas ir dalyvauti šeimos veikloje, o jų darbo laikas negali viršyti 30 val. per savaitę, ir kad programos tikslas – ugdyti programos dalyvių kultūrinį sąmoningumą ir gerinti kalbos įgūdžius;

Darbuotojai migrantai

| 24. | ragina Komisiją naujoje lyčių lygybės strategijoje stiprinti savo įsipareigojimą propaguoti lyčių lygybę migracijos ir integracijos politikoje, visų pirma, numatant iki galo išnaudoti moterų migrančių užimtumo potencialą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją naujoje lyčių lygybės strategijoje stiprinti savo įsipareigojimą propaguoti lyčių lygybę migracijos ir integracijos politikoje, visų pirma, numatant iki galo išnaudoti moterų migrančių užimtumo potencialą;

| 25. | pažymi, kad moterų migrančių socialinė integracija yra netgi dar sunkesnė, nei migrantų vyrų, nes jos susiduria su dviguba diskriminacija; todėl ragina darbdavius imtis specialių priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos socialinei moterų migrančių integracijai, pavyzdžiui, pasiūlant joms mokytis kalbų ir (arba) teikiant kitokią paramą, taip pat užtikrinti, kad darbuotojai migrantai būtų registruojami ir galėtų gauti išmokas; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad moterų migrančių socialinė integracija yra netgi dar sunkesnė, nei migrantų vyrų, nes jos susiduria su dviguba diskriminacija; todėl ragina darbdavius imtis specialių priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos socialinei moterų migrančių integracijai, pavyzdžiui, pasiūlant joms mokytis kalbų ir (arba) teikiant kitokią paramą, taip pat užtikrinti, kad darbuotojai migrantai būtų registruojami ir galėtų gauti išmokas;

Šios srities moksliniai tyrimai

| 26. | atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad trūksta mokslinių tyrimų darbo be garantijų tema; ragina Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu ir inicijuoti tikslingus mokslinius tyrimus, kad būtų įvertinti, be kita ko, darbo be garantijų sąlygojami kvalifikacijos praradimo kaštai ir gerovės praradimas, atsižvelgiant į lyčių aspektą; pabrėžia, kad Europos mokslinių tyrimų programose ateityje turėtų būti daugiau dėmesio skiriama socialiniams klausimams, pavyzdžiui, darbui be garantijų; |
| --- | --- |

26.

atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad trūksta mokslinių tyrimų darbo be garantijų tema; ragina Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu ir inicijuoti tikslingus mokslinius tyrimus, kad būtų įvertinti, be kita ko, darbo be garantijų sąlygojami kvalifikacijos praradimo kaštai ir gerovės praradimas, atsižvelgiant į lyčių aspektą; pabrėžia, kad Europos mokslinių tyrimų programose ateityje turėtų būti daugiau dėmesio skiriama socialiniams klausimams, pavyzdžiui, darbui be garantijų;

| 27. | palankiai vertina bendrus bandomojo projekto, kuriuo skatinama darbą be garantijų keisti darbu su teisėmis, tikslus ir pabrėžia, kad įgyvendinant projektą reikia skirti ypatingą dėmesį darbo be garantijų sąsajoms su lytimi; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina bendrus bandomojo projekto, kuriuo skatinama darbą be garantijų keisti darbu su teisėmis, tikslus ir pabrėžia, kad įgyvendinant projektą reikia skirti ypatingą dėmesį darbo be garantijų sąsajoms su lytimi;

*

* *

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 327, 2008 12 5, p. 9.

(2)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(3)  OL L 175, 1999 7 10, p. 43.

(4)  OL L 14, 1998 1 20, p. 9.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0231.

(6)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(7)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(8)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 323.

(9)  OL C 313, 1998 10 12, p. 234.

(10)  OL C 80, 1998 3 16, p. 43.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/8

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisMinimalių pajamų vaidmuo kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje

P7_TA(2010)0375

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (2010/2039(INI))

2012/C 70 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 9, 14, 19, 151 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 9, 14, 19, 151 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, dar kartą patvirtintą per 1993 m. pasaulinę konferenciją žmogaus teisių klausimais, ypač į jos 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 ir 29 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, dar kartą patvirtintą per 1993 m. pasaulinę konferenciją žmogaus teisių klausimais, ypač į jos 3, 16, 18, 23, 25, 26, 27 ir 29 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Tūkstantmečio vystymosi tikslus, 2000 m. nustatytus Jungtinių Tautų, visų pirma į siekį sumažinti ypač didelį skurdą ir badą (pirmas tikslas), užtikrinti visuotinį pradinį išsilavinimą (antras tikslas) ir užtikrinti lyčių lygybę (trečias tikslas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tūkstantmečio vystymosi tikslus, 2000 m. nustatytus Jungtinių Tautų, visų pirma į siekį sumažinti ypač didelį skurdą ir badą (pirmas tikslas), užtikrinti visuotinį pradinį išsilavinimą (antras tikslas) ir užtikrinti lyčių lygybę (trečias tikslas),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 26 ir konvenciją Nr. 131 dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo ir konvenciją Nr. 29 bei konvenciją Nr. 105 dėl priverstinio darbo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 26 ir konvenciją Nr. 131 dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo ir konvenciją Nr. 29 bei konvenciją Nr. 105 dėl priverstinio darbo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į TDO Visuotinį darbo vietų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO Visuotinį darbo vietų paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ir TDO padoraus darbo darbotvarkes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų ir TDO padoraus darbo darbotvarkes,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 34, 35 ir 36 straipsnius, kuriuose aiškiai apibrėžiamos teisės į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir teisė naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 34, 35 ir 36 straipsnius, kuriuose aiškiai apibrėžiamos teisės į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir teisė naudotis bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro ataskaitą „Pasaulio aljansas prieš prievartinį darbą. Pasaulinė ataskaita pagal TDO pagrindinių darbo principų ir teisių deklaraciją. 2005 m. generalinio direktoriaus ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro ataskaitą „Pasaulio aljansas prieš prievartinį darbą. Pasaulinė ataskaita pagal TDO pagrindinių darbo principų ir teisių deklaraciją. 2005 m. generalinio direktoriaus ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų (rekomendacija dėl minimalių pajamų) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų (rekomendacija dėl minimalių pajamų) (1),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos suderinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos suderinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16–17 d. vykusio Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos 2916-ojo posėdžio išvadas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16–17 d. vykusio Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos 2916-ojo posėdžio išvadas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos ateities socialinio modelio (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos ateities socialinio modelio (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (6) ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6–0364/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (6) ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6–0364/2008),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (7),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties ir į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties ir į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (8),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rašytinį pareiškimą Nr. 0111/2007 dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rašytinį pareiškimą Nr. 0111/2007 dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. balandžio 27 d. pateiktą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. balandžio 27 d. pateiktą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2010)0193),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0233/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0233/2010),

| A. | kadangi įgyvendinant 2005–2010 m. Europos Komisijos socialinę darbotvarkę 2010-ieji paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, siekiant nustatyto tikslo – dar kartą patvirtinti ir didinti ES politines pastangas, apie kurias pranešta pradedant įgyvendinti Lisabonos strategiją, taikant priemones, kurių įtaka lemiama skurdo mažinimui, |
| --- | --- |

A.

kadangi įgyvendinant 2005–2010 m. Europos Komisijos socialinę darbotvarkę 2010-ieji paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, siekiant nustatyto tikslo – dar kartą patvirtinti ir didinti ES politines pastangas, apie kurias pranešta pradedant įgyvendinti Lisabonos strategiją, taikant priemones, kurių įtaka lemiama skurdo mažinimui,

| B. | kadangi skurdas ir socialinė atskirtis yra žmogaus orumo ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimai ir pagrindinis pajamų rėmimo sistemų tikslas turi būti padėti žmonėms įveikti skurdą ir suteikti jiems galimybę oriai gyventi, |
| --- | --- |

B.

kadangi skurdas ir socialinė atskirtis yra žmogaus orumo ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimai ir pagrindinis pajamų rėmimo sistemų tikslas turi būti padėti žmonėms įveikti skurdą ir suteikti jiems galimybę oriai gyventi,

| C. | kadangi, nepaisant ekonominio klestėjimo ir visų deklaracijų apie skurdo mažinimą, socialinė nelygybė dar labiau išryškėjo ir 17 proc. gyventojų (arba beveik 85 mln. asmenų) 2008 m. pabaigoje gyveno žemiau skurdo ribos net ir gaudami socialines išmokas (10), kai 2005 m. šis skaičius buvo 16 proc., o 2000 m. 15 ES valstybių narių – 15 proc., |
| --- | --- |

C.

kadangi, nepaisant ekonominio klestėjimo ir visų deklaracijų apie skurdo mažinimą, socialinė nelygybė dar labiau išryškėjo ir 17 proc. gyventojų (arba beveik 85 mln. asmenų) 2008 m. pabaigoje gyveno žemiau skurdo ribos net ir gaudami socialines išmokas (10), kai 2005 m. šis skaičius buvo 16 proc., o 2000 m. 15 ES valstybių narių – 15 proc.,

| D. | kadangi vaikų ir jaunuolių iki 17 metų amžiaus skurdo rizikos ribos rodiklis yra didesnis, palyginti su visais gyventojais; kadangi šis rodiklis 2008 m. 27 ES valstybėse narėse siekė 20 proc., o pats didžiausias valstybės narės skurdo rizikos ribos rodiklis buvo 33 proc., |
| --- | --- |

D.

kadangi vaikų ir jaunuolių iki 17 metų amžiaus skurdo rizikos ribos rodiklis yra didesnis, palyginti su visais gyventojais; kadangi šis rodiklis 2008 m. 27 ES valstybėse narėse siekė 20 proc., o pats didžiausias valstybės narės skurdo rizikos ribos rodiklis buvo 33 proc.,

| E. | kadangi pagyvenę asmenys taip pat susiduria su didesne skurdo rizika nei kiti gyventojai; kadangi 65 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skurdo rizikos lygis 27 ES valstybėse narėse 2008 m. siekė 19 proc., 2005 m. – 19 proc. ir 2000 m. – 17 proc., |
| --- | --- |

E.

kadangi pagyvenę asmenys taip pat susiduria su didesne skurdo rizika nei kiti gyventojai; kadangi 65 metų amžiaus ir vyresnių žmonių skurdo rizikos lygis 27 ES valstybėse narėse 2008 m. siekė 19 proc., 2005 m. – 19 proc. ir 2000 m. – 17 proc.,

| F. | kadangi tam tikruose sektoriuose nuolat laikosi aukštas laikinų darbo vietų ir mažų darbo užmokesčių lygis ir dėl to nusistovėjo didelis darbuotojų, kuriems gresia skurdo rizika, skaičius; kadangi dirbančių gyventojų skurdo rizikos vidutinis lygis 27 ES valstybėse narėse 2008 m. siekė 8 proc., 2005 m. – 8 proc., o 2000 m. 15 ES valstybių narių – 7 proc., |
| --- | --- |

F.

kadangi tam tikruose sektoriuose nuolat laikosi aukštas laikinų darbo vietų ir mažų darbo užmokesčių lygis ir dėl to nusistovėjo didelis darbuotojų, kuriems gresia skurdo rizika, skaičius; kadangi dirbančių gyventojų skurdo rizikos vidutinis lygis 27 ES valstybėse narėse 2008 m. siekė 8 proc., 2005 m. – 8 proc., o 2000 m. 15 ES valstybių narių – 7 proc.,

| G. | kadangi 1992 m. birželio 24 d. rekomendacijoje 92/441/EEB Taryba valstybėms narėms rekomenduoja pripažinti kiekvieno asmens pagrindinę teisę gauti socialinę paramą ir oriam gyvenimui pakankamus išteklius; kadangi 1992 m. liepos 27 d. rekomendacijoje 92/442/EEB Taryba valstybėms narėms rekomenduoja užtikrinti orų asmens išteklių lygį; kadangi 1999 m. gruodžio 17 d. išvadose Taryba patvirtino socialinės integracijos propagavimą kaip vieną socialinės apsaugos modernizavimo ir gerinimo tikslų, |
| --- | --- |

G.

kadangi 1992 m. birželio 24 d. rekomendacijoje 92/441/EEB Taryba valstybėms narėms rekomenduoja pripažinti kiekvieno asmens pagrindinę teisę gauti socialinę paramą ir oriam gyvenimui pakankamus išteklius; kadangi 1992 m. liepos 27 d. rekomendacijoje 92/442/EEB Taryba valstybėms narėms rekomenduoja užtikrinti orų asmens išteklių lygį; kadangi 1999 m. gruodžio 17 d. išvadose Taryba patvirtino socialinės integracijos propagavimą kaip vieną socialinės apsaugos modernizavimo ir gerinimo tikslų,

| H. | kadangi didelę skurdo riziką patiriančių gyventojų grupę sudaro moterys – dėl nedarbo, atsakomybės už rūpinimąsi nesidalijimo, laikino ir mažai apmokamo darbo, atlyginimų skirtumų bei mažesnių socialinių ir senatvės pensijų, |
| --- | --- |

H.

kadangi didelę skurdo riziką patiriančių gyventojų grupę sudaro moterys – dėl nedarbo, atsakomybės už rūpinimąsi nesidalijimo, laikino ir mažai apmokamo darbo, atlyginimų skirtumų bei mažesnių socialinių ir senatvės pensijų,

| I. | kadangi moterims kyla didesnė grėsmė atsidurti už visiško skurdo ribos nei vyrams; kadangi nuolatinė skurdo feminizacijos tendencija Europos šalių visuomenėje rodo, kad esama socialinės apsaugos bazė ir išsamios ES socialinės, ekonominės ir įdarbinimo strategijos parengtos taip, kad neatitinka moterų poreikių ir moterų darbui būdingų skirtumų; kadangi Europoje sprendžiant moterų skurdo ir socialinės atskirties problemą reikalingi specialūs, įvairiapusiai ir su lyties aspektu susiję sprendimai, |
| --- | --- |

I.

kadangi moterims kyla didesnė grėsmė atsidurti už visiško skurdo ribos nei vyrams; kadangi nuolatinė skurdo feminizacijos tendencija Europos šalių visuomenėje rodo, kad esama socialinės apsaugos bazė ir išsamios ES socialinės, ekonominės ir įdarbinimo strategijos parengtos taip, kad neatitinka moterų poreikių ir moterų darbui būdingų skirtumų; kadangi Europoje sprendžiant moterų skurdo ir socialinės atskirties problemą reikalingi specialūs, įvairiapusiai ir su lyties aspektu susiję sprendimai,

| J. | kadangi moterims, ypač senyvo amžiaus, kyla didesnė skurdo grėsmė nei vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos dažnai pagrįstos nuolatinio mokamo darbo principu; kadangi individualizuota teisė gauti pakankamas minimalias pajamas neturėtų būti priklausoma nuo su darbu susijusių įmokų, |
| --- | --- |

J.

kadangi moterims, ypač senyvo amžiaus, kyla didesnė skurdo grėsmė nei vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos dažnai pagrįstos nuolatinio mokamo darbo principu; kadangi individualizuota teisė gauti pakankamas minimalias pajamas neturėtų būti priklausoma nuo su darbu susijusių įmokų,

| K. | kadangi jaunimo nedarbas, išaugęs Europos Sąjungoje iki beprecedenčio lygio ir pasiekęs 21,4 proc., svyruoja nuo 7,6 proc. Nyderlanduose iki 44,5 proc. Ispanijoje bei 43,8 proc. Latvijoje, ir jauniems žmonėms siūlomas profesinis mokymas ir stažuotės dažnai yra neapmokami arba menkai apmokami, |
| --- | --- |

K.

kadangi jaunimo nedarbas, išaugęs Europos Sąjungoje iki beprecedenčio lygio ir pasiekęs 21,4 proc., svyruoja nuo 7,6 proc. Nyderlanduose iki 44,5 proc. Ispanijoje bei 43,8 proc. Latvijoje, ir jauniems žmonėms siūlomas profesinis mokymas ir stažuotės dažnai yra neapmokami arba menkai apmokami,

| L. | kadangi ES vienas iš penkių jaunesnių nei 25 metų amžiaus asmenų yra bedarbis, o vyresni nei 55 metų amžiaus darbuotojai yra tie Europos piliečiai, kuriuos nedarbas palietė labiausiai ir kurie taip pat susiduria su ypatinga ir rimta mažėjančios tikimybės gauti darbą būnant tokio amžiaus problema, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES vienas iš penkių jaunesnių nei 25 metų amžiaus asmenų yra bedarbis, o vyresni nei 55 metų amžiaus darbuotojai yra tie Europos piliečiai, kuriuos nedarbas palietė labiausiai ir kurie taip pat susiduria su ypatinga ir rimta mažėjančios tikimybės gauti darbą būnant tokio amžiaus problema,

| M. | kadangi finansų ir ekonomikos krizė lėmė sumažėjusią darbo vietų pasiūlą (skaičiavimai rodo, kad nuo 2008 m. rugsėjo mėn. prarasta daugiau kaip 5 mln. darbo vietų) ir išaugusį netikrumą, |
| --- | --- |

M.

kadangi finansų ir ekonomikos krizė lėmė sumažėjusią darbo vietų pasiūlą (skaičiavimai rodo, kad nuo 2008 m. rugsėjo mėn. prarasta daugiau kaip 5 mln. darbo vietų) ir išaugusį netikrumą,

| N. | kadangi nėra oficialių Europos duomenų apie ypač didelio skurdo padėtį, pvz., benamystę, ir todėl sunku suvokti dabartines tendencijas, |
| --- | --- |

N.

kadangi nėra oficialių Europos duomenų apie ypač didelio skurdo padėtį, pvz., benamystę, ir todėl sunku suvokti dabartines tendencijas,

| O. | kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai turi būti galimybė geriau informuoti visuomenę apie skurdą ir jo pasekmes, apie socialinę atskirtį, taip pat gerinti politinius šios atskirties problemos sprendimus, kadangi šiais metais turi būti skatinama aktyvi įtrauktis, tinkamos pajamos, galimybės naudotis kokybiškomis paslaugomis ir būdai, kuriais būtų padedama rasti padorų darbą, kadangi siekiant šių tikslų reikia harmoningai perskirstyti turtą ir imtis priemonių bei vykdyti tokią politiką, kuri užtikrintų veiksmingą ekonominę ir socialinę sanglaudą visos Europos Sąjungos ir jos regionų lygmeniu, taip pat kadangi minimalios pajamos gali būti tinkama paribyje atsidūrusių ir pažeidžiamų asmenų apsaugos priemonė, |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai turi būti galimybė geriau informuoti visuomenę apie skurdą ir jo pasekmes, apie socialinę atskirtį, taip pat gerinti politinius šios atskirties problemos sprendimus, kadangi šiais metais turi būti skatinama aktyvi įtrauktis, tinkamos pajamos, galimybės naudotis kokybiškomis paslaugomis ir būdai, kuriais būtų padedama rasti padorų darbą, kadangi siekiant šių tikslų reikia harmoningai perskirstyti turtą ir imtis priemonių bei vykdyti tokią politiką, kuri užtikrintų veiksmingą ekonominę ir socialinę sanglaudą visos Europos Sąjungos ir jos regionų lygmeniu, taip pat kadangi minimalios pajamos gali būti tinkama paribyje atsidūrusių ir pažeidžiamų asmenų apsaugos priemonė,

| P. | kadangi pagrindiniai Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų tikslai ir principai yra šie: teisių pripažinimas, dalijimasis atsakomybe ir dalyvavimas, sanglauda, įsipareigojimas ir konkretūs veiksmai, |
| --- | --- |

P.

kadangi pagrindiniai Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų tikslai ir principai yra šie: teisių pripažinimas, dalijimasis atsakomybe ir dalyvavimas, sanglauda, įsipareigojimas ir konkretūs veiksmai,

| Q. | kadangi siekiant paraginti valstybes nares nustatyti minimalių pajamų ribą, kuri padėtų padidinti gyvenimo lygį ir dar paskatintų konkurencingumą, turi būti teisingai įvertintas ES 27 valstybių narių ekonominis ir finansinis klimatas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi siekiant paraginti valstybes nares nustatyti minimalių pajamų ribą, kuri padėtų padidinti gyvenimo lygį ir dar paskatintų konkurencingumą, turi būti teisingai įvertintas ES 27 valstybių narių ekonominis ir finansinis klimatas,

| R. | kadangi Europos Sąjunga įsipareigojo vykdyti Jungtinių Tautų tūkstantmečio vystymosi tikslus ir laikytis Rezoliucijos, skelbiančios antrąjį Jungtinių Tautų kovos su skurdu dešimtmetį (2008–2017 m.), |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjunga įsipareigojo vykdyti Jungtinių Tautų tūkstantmečio vystymosi tikslus ir laikytis Rezoliucijos, skelbiančios antrąjį Jungtinių Tautų kovos su skurdu dešimtmetį (2008–2017 m.),

| S. | kadangi skurdo ir socialinės atskirties pobūdis daugialypis; kadangi esama ypač pažeidžiamų gyventojų grupių (vaikai, moterys, senyvo amžiaus asmenys, neįgalieji), įskaitant imigrantus, etnines mažumas, daugiavaikes arba vienišų tėvų šeimas, lėtinėmis ligomis sergančius ligonius ir benamius, ir kadangi būtina įtraukti prevenciją ir kovą su skurdu ir socialine atskirtimi į kitas Europos politikos sritis, kadangi reikia valstybėms narėms parengti gaires, siekiant jas įtraukti į nacionalinę politiką ir užtikrinti kokybiškas saugumo ir socialines sistemas, visuotinę prieigą prie prieinamų viešųjų infrastruktūrų ir prie kokybiškų visuotinės svarbos viešųjų paslaugų, prie padorių ir kokybiškų darbo sąlygų ir darbo vietų, užtikrinti teises bei garantuojamas minimalias pajamas, kurios padėtų išvengti skurdo ir kurios visiems suteiktų galimybę dalyvauti socialiniame, kultūriniame bei politiniame gyvenime ir gyventi oriai, |
| --- | --- |

S.

kadangi skurdo ir socialinės atskirties pobūdis daugialypis; kadangi esama ypač pažeidžiamų gyventojų grupių (vaikai, moterys, senyvo amžiaus asmenys, neįgalieji), įskaitant imigrantus, etnines mažumas, daugiavaikes arba vienišų tėvų šeimas, lėtinėmis ligomis sergančius ligonius ir benamius, ir kadangi būtina įtraukti prevenciją ir kovą su skurdu ir socialine atskirtimi į kitas Europos politikos sritis, kadangi reikia valstybėms narėms parengti gaires, siekiant jas įtraukti į nacionalinę politiką ir užtikrinti kokybiškas saugumo ir socialines sistemas, visuotinę prieigą prie prieinamų viešųjų infrastruktūrų ir prie kokybiškų visuotinės svarbos viešųjų paslaugų, prie padorių ir kokybiškų darbo sąlygų ir darbo vietų, užtikrinti teises bei garantuojamas minimalias pajamas, kurios padėtų išvengti skurdo ir kurios visiems suteiktų galimybę dalyvauti socialiniame, kultūriniame bei politiniame gyvenime ir gyventi oriai,

| T. | kadangi didžiulis skurdo lygis neigiamai veikia ne tik Europos socialinę sanglaudą, bet ir mūsų ekonomiką, nes nuolatinė didelės mūsų visuomenės dalies atskirtis silpnina mūsų ekonomikos konkurencingumą ir stiprina spaudimą mūsų valstybių biudžetams, |
| --- | --- |

T.

kadangi didžiulis skurdo lygis neigiamai veikia ne tik Europos socialinę sanglaudą, bet ir mūsų ekonomiką, nes nuolatinė didelės mūsų visuomenės dalies atskirtis silpnina mūsų ekonomikos konkurencingumą ir stiprina spaudimą mūsų valstybių biudžetams,

| U. | kadangi būtina nustatyti bendrą tikslą, ypač atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ teikiant pirmenybę ekonominei ir socialinei bei teritorinei sanglaudai ir pagrindinių žmogaus teisių gynimui, todėl reikia suderinti ekonomikos, užimtumo, socialinę, regioninę ir aplinkos politiką ir teisingai perskirstyti turtą ir pajamas, atsižvelgiant į didžiulį priklausomybės rodiklių augimą, ir todėl būtina atlikti visų sprendimų socialinio poveikio tyrimus ir taikyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytą visais lygiais taikomą socialinės apsaugos sąlygą (9 straipsnis), |
| --- | --- |

U.

kadangi būtina nustatyti bendrą tikslą, ypač atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ teikiant pirmenybę ekonominei ir socialinei bei teritorinei sanglaudai ir pagrindinių žmogaus teisių gynimui, todėl reikia suderinti ekonomikos, užimtumo, socialinę, regioninę ir aplinkos politiką ir teisingai perskirstyti turtą ir pajamas, atsižvelgiant į didžiulį priklausomybės rodiklių augimą, ir todėl būtina atlikti visų sprendimų socialinio poveikio tyrimus ir taikyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytą visais lygiais taikomą socialinės apsaugos sąlygą (9 straipsnis),

| V. | kadangi pagarba žmogaus orumui yra pagrindinis Europos Sąjungos principas, kurį įgyvendinant siekiama skatinti visišką užimtumą ir socialinę pažangą, kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti teisingumą ir socialinę apsaugą, |
| --- | --- |

V.

kadangi pagarba žmogaus orumui yra pagrindinis Europos Sąjungos principas, kurį įgyvendinant siekiama skatinti visišką užimtumą ir socialinę pažangą, kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti teisingumą ir socialinę apsaugą,

| W. | kadangi būtina užtikrinti, kad struktūriniai fondai būtų įgyvendinami, didinami ir kuo geriau panaudojami, siekiant taikyti skurdo prevenciją, užtikrinti socialinę įtrauktį ir kuriant kokybiškas prieinamas darbo vietas, grindžiamas teisėmis, |
| --- | --- |

W.

kadangi būtina užtikrinti, kad struktūriniai fondai būtų įgyvendinami, didinami ir kuo geriau panaudojami, siekiant taikyti skurdo prevenciją, užtikrinti socialinę įtrauktį ir kuriant kokybiškas prieinamas darbo vietas, grindžiamas teisėmis,

| X. | kadangi socialinės apsaugos sistemos daro įtaką užtikrinant vystymuisi būtiną socialinės sanglaudos lygį ir socialinę įtrauktį bei siekiant sušvelninti ekonomikos krizės socialines pasekmes ir todėl reikia nacionaliniu lygiu nustatyti padedančias išvengti skurdo minimalias individualias pajamas, pagerinti dėl konkurencinio spaudimo iš darbo rinkos išstumtų asmenų lavinimo ir kompetencijų lygį ir užtikrinti lygias galimybes darbo rinkoje bei įgyvendinant pagrindines teises, |
| --- | --- |

X.

kadangi socialinės apsaugos sistemos daro įtaką užtikrinant vystymuisi būtiną socialinės sanglaudos lygį ir socialinę įtrauktį bei siekiant sušvelninti ekonomikos krizės socialines pasekmes ir todėl reikia nacionaliniu lygiu nustatyti padedančias išvengti skurdo minimalias individualias pajamas, pagerinti dėl konkurencinio spaudimo iš darbo rinkos išstumtų asmenų lavinimo ir kompetencijų lygį ir užtikrinti lygias galimybes darbo rinkoje bei įgyvendinant pagrindines teises,

| Y. | kadangi minimalių pajamų sistemų įdiegimas ir stiprinimas yra svarbus ir veiksmingas skurdo įveikimo būdas, kuriuo remiama socialinė integracija ir patekimas į darbo rinką bei suteikiama galimybė žmonėms gyventi padoriomis sąlygomis, |
| --- | --- |

Y.

kadangi minimalių pajamų sistemų įdiegimas ir stiprinimas yra svarbus ir veiksmingas skurdo įveikimo būdas, kuriuo remiama socialinė integracija ir patekimas į darbo rinką bei suteikiama galimybė žmonėms gyventi padoriomis sąlygomis,

| Z. | kadangi minimalių pajamų sistemos yra svarbi priemonė, užtikrinanti apsaugą žmonėms, turintiems įveikti socialinės atskirties ir nedarbo padarinius, ir remianti patekimą į darbo rinką; kadangi tokios minimalių pajamų sistemos atlieka svarbų vaidmenį perskirstant turtą ir užtikrinant solidarumą bei socialinį teisingumą ir, ypač krizės metu, vykdo anticiklinę funkciją suteikdamos papildomų lėšų, kad būtų sustiprinta paklausa ir vartojimas vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

Z.

kadangi minimalių pajamų sistemos yra svarbi priemonė, užtikrinanti apsaugą žmonėms, turintiems įveikti socialinės atskirties ir nedarbo padarinius, ir remianti patekimą į darbo rinką; kadangi tokios minimalių pajamų sistemos atlieka svarbų vaidmenį perskirstant turtą ir užtikrinant solidarumą bei socialinį teisingumą ir, ypač krizės metu, vykdo anticiklinę funkciją suteikdamos papildomų lėšų, kad būtų sustiprinta paklausa ir vartojimas vidaus rinkoje,

| AA. | kadangi, neseniai atliktos Eurobarometro apklausos apie ES gyventojų požiūrį į skurdą duomenimis, didžioji dauguma (73 proc.) respondentų mano, kad skurdas jų šalyse yra didėjanti problema, 89 proc. reikalauja iš savo vyriausybių imtis skubių veiksmų jam įveikti, o 74 proc. tikisi, kad ES taip pat imsis svarbaus vaidmens šioje srityje, |
| --- | --- |

AA.

kadangi, neseniai atliktos Eurobarometro apklausos apie ES gyventojų požiūrį į skurdą duomenimis, didžioji dauguma (73 proc.) respondentų mano, kad skurdas jų šalyse yra didėjanti problema, 89 proc. reikalauja iš savo vyriausybių imtis skubių veiksmų jam įveikti, o 74 proc. tikisi, kad ES taip pat imsis svarbaus vaidmens šioje srityje,

| AB. | atsižvelgdamas į skausmingus socialinius ekonomikos krizės, dėl kurios daugiau kaip 6 mln. Europos piliečių per pastaruosius dvejus metus prarado darbą, padarinius, |
| --- | --- |

AB.

atsižvelgdamas į skausmingus socialinius ekonomikos krizės, dėl kurios daugiau kaip 6 mln. Europos piliečių per pastaruosius dvejus metus prarado darbą, padarinius,

| AC. | kadangi ekonomikos ir socialinė krizė yra didelė ir veikia skurdo ir socialinės atskirties augimą, nedarbo augimą (nuo 6,7 proc. 2008 m. pradžioje iki 9,5 proc. 2009 m. pabaigoje), taip pat kadangi ilgalaikis nedarbas paliečia kas trečią bedarbį ir ši padėtis dar blogesnė pažeidžiamesnės ekonomikos šalyse, |
| --- | --- |

AC.

kadangi ekonomikos ir socialinė krizė yra didelė ir veikia skurdo ir socialinės atskirties augimą, nedarbo augimą (nuo 6,7 proc. 2008 m. pradžioje iki 9,5 proc. 2009 m. pabaigoje), taip pat kadangi ilgalaikis nedarbas paliečia kas trečią bedarbį ir ši padėtis dar blogesnė pažeidžiamesnės ekonomikos šalyse,

| AD. | kadangi Taryba ir Komisija bei tarptautinės organizacijos, kaip antai Tarptautinis valiutos fondas (TVF), ragina kai kurias valstybes nares per trumpą laiką sumažinti savo biudžetų deficitus, dar labiau padidėjusius krizės metu, bei mažinti išlaidas, įskaitant išlaidas socialinėms reikmėms, ir dėl to silpnėja socialinė valstybė ir didėja skurdas, |
| --- | --- |

AD.

kadangi Taryba ir Komisija bei tarptautinės organizacijos, kaip antai Tarptautinis valiutos fondas (TVF), ragina kai kurias valstybes nares per trumpą laiką sumažinti savo biudžetų deficitus, dar labiau padidėjusius krizės metu, bei mažinti išlaidas, įskaitant išlaidas socialinėms reikmėms, ir dėl to silpnėja socialinė valstybė ir didėja skurdas,

| AE. | kadangi būtent dėl ekonominių skirtumų paskirstant pajamas ir turtą, dėl skirtumų darbo rinkoje ir iš to kylančio socialinio neužtikrintumo, dėl skirtingų galimybių naudotis valstybės socialinėmis funkcijomis, kaip antai socialinis draudimas, sveikatos apsauga, švietimas, teisingumas ir t. t., kai kuriose valstybėse narėse didėja socialinė atskirtis, |
| --- | --- |

AE.

kadangi būtent dėl ekonominių skirtumų paskirstant pajamas ir turtą, dėl skirtumų darbo rinkoje ir iš to kylančio socialinio neužtikrintumo, dėl skirtingų galimybių naudotis valstybės socialinėmis funkcijomis, kaip antai socialinis draudimas, sveikatos apsauga, švietimas, teisingumas ir t. t., kai kuriose valstybėse narėse didėja socialinė atskirtis,

| AF. | kadangi įgyvendinama Europos socialinės įtraukties politika, ypač 2000 m. pirmo dešimtmečio pradžioje rengiant Lisabonos strategiją patvirtinti tikslai ir atitinkama Europos programa, taikomas atvirojo koordinavimo metodas ir nustatyti bendri tikslai, kurių turi būti pasiekta įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus, |
| --- | --- |

AF.

kadangi įgyvendinama Europos socialinės įtraukties politika, ypač 2000 m. pirmo dešimtmečio pradžioje rengiant Lisabonos strategiją patvirtinti tikslai ir atitinkama Europos programa, taikomas atvirojo koordinavimo metodas ir nustatyti bendri tikslai, kurių turi būti pasiekta įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus,

| AG. | kadangi daugumoje Europos Sąjungos valstybių narių dėl įvairių priežasčių yra daug benamių, todėl reikia specifinių socialinės įtraukties priemonių, |
| --- | --- |

AG.

kadangi daugumoje Europos Sąjungos valstybių narių dėl įvairių priežasčių yra daug benamių, todėl reikia specifinių socialinės įtraukties priemonių,

| 1. | pabrėžia, kad reikia imtis konkrečių priemonių skurdui ir socialinei atskirčiai panaikinti, nagrinėjant būdus, kurie padeda grįžti į darbo rinką, užtikrinant teisingą pajamų ir turto paskirstymą, užtikrinant atitinkamas pajamas ir tokiu būdu suteikiant reikšmę ir turinį Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metams, taip pat užtikrinant tvirtus politinius įsipareigojimus, skirtus Tūkstantmečio vystymosi tikslams vykdyti, taip pat įskaitant tinkamų minimalių pajamų sistemų užtikrinimą siekiant visoje Europos Sąjungoje išvengti skurdo ir skatinti socialinę įtrauktį remiantis įvairia nacionaline praktika, kolektyviniais susitarimais ar valstybių narių teisės aktais bei aktyviai skatinant kurti tinkamas pajamų ir socialinės apsaugos sistemas; ragina valstybes nares persvarstyti politiką, kurią vykdant siekiama užtikrinti atitinkamas pajamas, atsižvelgiant į tai, kad, siekiant kovoti su skurdu, reikia nepalankioje padėtyje darbo rinkos atžvilgiu esančioms socialinėms grupėms sukurti padorias ir tvarias darbo vietas; mano, kad visi darbuotojai turi galėti pragyventi oriai; mano, kad socialinė valstybės politika reiškia ir aktyvią darbo rinkos politiką; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad reikia imtis konkrečių priemonių skurdui ir socialinei atskirčiai panaikinti, nagrinėjant būdus, kurie padeda grįžti į darbo rinką, užtikrinant teisingą pajamų ir turto paskirstymą, užtikrinant atitinkamas pajamas ir tokiu būdu suteikiant reikšmę ir turinį Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metams, taip pat užtikrinant tvirtus politinius įsipareigojimus, skirtus Tūkstantmečio vystymosi tikslams vykdyti, taip pat įskaitant tinkamų minimalių pajamų sistemų užtikrinimą siekiant visoje Europos Sąjungoje išvengti skurdo ir skatinti socialinę įtrauktį remiantis įvairia nacionaline praktika, kolektyviniais susitarimais ar valstybių narių teisės aktais bei aktyviai skatinant kurti tinkamas pajamų ir socialinės apsaugos sistemas; ragina valstybes nares persvarstyti politiką, kurią vykdant siekiama užtikrinti atitinkamas pajamas, atsižvelgiant į tai, kad, siekiant kovoti su skurdu, reikia nepalankioje padėtyje darbo rinkos atžvilgiu esančioms socialinėms grupėms sukurti padorias ir tvarias darbo vietas; mano, kad visi darbuotojai turi galėti pragyventi oriai; mano, kad socialinė valstybės politika reiškia ir aktyvią darbo rinkos politiką;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl pastaruoju metu patiriamo ekonomikos sulėtėjimo, nedarbo lygio augimo ir darbo galimybių sumažėjimo daugeliui žmonių gresia skurdas ir socialinė atskirtis; tai ypač aktualu toms valstybėms narėms, kuriose yra didelis ilgalaikis nedarbas ar prastovos; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl pastaruoju metu patiriamo ekonomikos sulėtėjimo, nedarbo lygio augimo ir darbo galimybių sumažėjimo daugeliui žmonių gresia skurdas ir socialinė atskirtis; tai ypač aktualu toms valstybėms narėms, kuriose yra didelis ilgalaikis nedarbas ar prastovos;

| 3. | ragina toliau siekti tikros pažangos įgyvendinant tikslą dėl minimalių pajamų sistemų pakankamumo, kad būtų galima padėti išbristi iš skurdo visiems vaikams, suaugusiems ir vyresnio amžiaus žmonėms ir užtikrinti jų teisę į orų gyvenimą; |
| --- | --- |

3.

ragina toliau siekti tikros pažangos įgyvendinant tikslą dėl minimalių pajamų sistemų pakankamumo, kad būtų galima padėti išbristi iš skurdo visiems vaikams, suaugusiems ir vyresnio amžiaus žmonėms ir užtikrinti jų teisę į orų gyvenimą;

| 4. | pabrėžia, kad socialinės grupės, gyvenančios skurde, susiduria su sunkumais įvairiose srityse (sveikatos, būsto, švietimo, pajamų ir užimtumo); ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant tikslines priemones atsižvelgti į šiuos skirtumus, taip pat pabrėžia, kad viena iš veiksmingiausių skurdo mažinimo priemonių – padaryti darbo rinką prieinamą visiems; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad socialinės grupės, gyvenančios skurde, susiduria su sunkumais įvairiose srityse (sveikatos, būsto, švietimo, pajamų ir užimtumo); ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant tikslines priemones atsižvelgti į šiuos skirtumus, taip pat pabrėžia, kad viena iš veiksmingiausių skurdo mažinimo priemonių – padaryti darbo rinką prieinamą visiems;

| 5. | pabrėžia, kad būtina ypatingą dėmesį skirti mokymosi visą gyvenimą programoms, nes tai viena iš pagrindinių kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonių, skatinanti užimtumą ir galimybę įgyti žinių bei patekti į darbo rinką; mano, kad būtina skatinti didesnį darbuotojų, bedarbių ir visų pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir imtis veiksmingų priemonių kovojant su veiksniais, dėl kurių žmonės išstumiami iš šių sistemų, nes gerinant profesinių kvalifikacijų lygį ir įgyjant naujus įgūdžius gali paspartėti reintegracija į darbo rinką, didėti našumas ir susidaryti galimybės rasti geresnį darbą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina ypatingą dėmesį skirti mokymosi visą gyvenimą programoms, nes tai viena iš pagrindinių kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonių, skatinanti užimtumą ir galimybę įgyti žinių bei patekti į darbo rinką; mano, kad būtina skatinti didesnį darbuotojų, bedarbių ir visų pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir imtis veiksmingų priemonių kovojant su veiksniais, dėl kurių žmonės išstumiami iš šių sistemų, nes gerinant profesinių kvalifikacijų lygį ir įgyjant naujus įgūdžius gali paspartėti reintegracija į darbo rinką, didėti našumas ir susidaryti galimybės rasti geresnį darbą;

| 6. | pabrėžia, kad reikia valstybių narių lygiu imtis priemonių minimalių pajamų ribai, pagrįstai atitinkamais rodikliais, nustatyti, siekiant užtikrinti socialinę ir ekonominę sanglaudą, sumažinti nevienodo dydžio darbo užmokesčio už tą pačią veiklą riziką, sušvelninti skurstančių gyventojų paplitimo visoje Europos Sąjungoje riziką; taip pat ragina parengti tvirtesnes Europos Sąjungos rekomendacijas dėl tokio pobūdžio priemonių; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia valstybių narių lygiu imtis priemonių minimalių pajamų ribai, pagrįstai atitinkamais rodikliais, nustatyti, siekiant užtikrinti socialinę ir ekonominę sanglaudą, sumažinti nevienodo dydžio darbo užmokesčio už tą pačią veiklą riziką, sušvelninti skurstančių gyventojų paplitimo visoje Europos Sąjungoje riziką; taip pat ragina parengti tvirtesnes Europos Sąjungos rekomendacijas dėl tokio pobūdžio priemonių;

| 7. | pabrėžia, kad užimtumą reikia suvokti kaip vieną veiksmingiausią apsaugų nuo skurdo ir kad todėl reikia imtis priemonių skatinti moterų užimtumą, nustatant kokybinius tikslus siūlomoms darbo vietoms; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad užimtumą reikia suvokti kaip vieną veiksmingiausią apsaugų nuo skurdo ir kad todėl reikia imtis priemonių skatinti moterų užimtumą, nustatant kokybinius tikslus siūlomoms darbo vietoms;

| 8. | pabrėžia, kad būtina Europos ir nacionaliniu lygmeniu imtis veiksmų siekiant apsaugoti piliečius ir vartotojus nuo nesąžiningų sutarčių sąlygų, susijusių su paskolų grąžinimu ir kreditų kortelėmis, ir nustatyti sąlygas, reglamentuojančias galimybę gauti paskolas, kurios neleistų namų ūkiams pernelyg stipriai įsiskolinti ir taip nugrimzti į skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad būtina Europos ir nacionaliniu lygmeniu imtis veiksmų siekiant apsaugoti piliečius ir vartotojus nuo nesąžiningų sutarčių sąlygų, susijusių su paskolų grąžinimu ir kreditų kortelėmis, ir nustatyti sąlygas, reglamentuojančias galimybę gauti paskolas, kurios neleistų namų ūkiams pernelyg stipriai įsiskolinti ir taip nugrimzti į skurdą ir socialinę atskirtį;

| 9. | pabrėžia daugialypį skurdo ir socialinės atskirties pobūdį ir primygtinai reikalauja, kad į makroekonominę politiką būti įtraukti socialiniai tikslai ir užtikrintas jos socialinis tvarumas; mano, kad socialiniai tikslai turi būti krizės įveikimo strategijos, strategijos „Europa 2020“ ir ekonominės bei socialinės sanglaudos sudedamoji dalis, todėl turi būti parengtos kompleksinės gairės ir veiksmingas socialinio poveikio vertinimas, kurie užtikrintų, kad būtų iš naujo apibrėžti prioritetai ir politikos kryptys, pvz., pinigų, užimtumo, socialinės ir makroekonomikos politika, taip pat Stabilumo ir augimo paktas, konkurencijos, vidaus rinkos, biudžeto ir finansų politika; mano, kad šios politikos kryptys neturi trukdyti socialinei sanglaudai, jos turi užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos atitinkamos priemonės ir skatinamos lygios galimybės, siekiant užtikrinti tvirtą krizės įveikimą, grįžti prie biudžeto konsolidavimo ir imtis reformų, kurių reikia ekonomikai, kad būtų galima grįžti į augimo ir darbo vietų kūrimo kelią; ragina patvirtinti politikos kryptis, skirtas taikant atitinkamas priemones teikti konkrečią paramą toms valstybėms narėms, kurioms labiausiai to reikia; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia daugialypį skurdo ir socialinės atskirties pobūdį ir primygtinai reikalauja, kad į makroekonominę politiką būti įtraukti socialiniai tikslai ir užtikrintas jos socialinis tvarumas; mano, kad socialiniai tikslai turi būti krizės įveikimo strategijos, strategijos „Europa 2020“ ir ekonominės bei socialinės sanglaudos sudedamoji dalis, todėl turi būti parengtos kompleksinės gairės ir veiksmingas socialinio poveikio vertinimas, kurie užtikrintų, kad būtų iš naujo apibrėžti prioritetai ir politikos kryptys, pvz., pinigų, užimtumo, socialinės ir makroekonomikos politika, taip pat Stabilumo ir augimo paktas, konkurencijos, vidaus rinkos, biudžeto ir finansų politika; mano, kad šios politikos kryptys neturi trukdyti socialinei sanglaudai, jos turi užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos atitinkamos priemonės ir skatinamos lygios galimybės, siekiant užtikrinti tvirtą krizės įveikimą, grįžti prie biudžeto konsolidavimo ir imtis reformų, kurių reikia ekonomikai, kad būtų galima grįžti į augimo ir darbo vietų kūrimo kelią; ragina patvirtinti politikos kryptis, skirtas taikant atitinkamas priemones teikti konkrečią paramą toms valstybėms narėms, kurioms labiausiai to reikia;

| 10. | mano, kad Komisija ir valstybių narių vyriausybės prioritetą turi teikti darbo vietų kūrimui, kuris būtų pirmas žingsnis mažinant skurdą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad Komisija ir valstybių narių vyriausybės prioritetą turi teikti darbo vietų kūrimui, kuris būtų pirmas žingsnis mažinant skurdą;

| 11. | mano, kad minimalių pajamų sistemos turėtų būti įtrauktos į strateginį požiūrį į socialinę integraciją, įskaitant ir bendras politikos kryptis, ir tikslines priemones (susijusias su aprūpinimu būstu, sveikatos priežiūros, švietimo ir mokymo, socialinėmis paslaugomis), kurios padeda žmonėms įveikti skurdą ir patiems siekti socialinės integracijos bei įsitraukti į darbo rinką; mano, kad tikrasis minimalių pajamų sistemų tikslas yra ne vien teikti paramą, bet visų pirma padėti paramos gavėjams pereiti nuo socialinės atskirties prie aktyvaus gyvenimo; |
| --- | --- |

11.

mano, kad minimalių pajamų sistemos turėtų būti įtrauktos į strateginį požiūrį į socialinę integraciją, įskaitant ir bendras politikos kryptis, ir tikslines priemones (susijusias su aprūpinimu būstu, sveikatos priežiūros, švietimo ir mokymo, socialinėmis paslaugomis), kurios padeda žmonėms įveikti skurdą ir patiems siekti socialinės integracijos bei įsitraukti į darbo rinką; mano, kad tikrasis minimalių pajamų sistemų tikslas yra ne vien teikti paramą, bet visų pirma padėti paramos gavėjams pereiti nuo socialinės atskirties prie aktyvaus gyvenimo;

| 12. | primygtinai pabrėžia, kad nustatant minimalių pajamų sumas būtina atsižvelgti į išlaikomus asmenis, ypač vaikus, siekiant pašalinti vaikų skurdą; be to, mano, kad Komisija turėtų rengti metinę kovos su vaikų skurdu pažangos ataskaitą; |
| --- | --- |

12.

primygtinai pabrėžia, kad nustatant minimalių pajamų sumas būtina atsižvelgti į išlaikomus asmenis, ypač vaikus, siekiant pašalinti vaikų skurdą; be to, mano, kad Komisija turėtų rengti metinę kovos su vaikų skurdu pažangos ataskaitą;

| 13. | primygtinai ragina pakeisti kai kuriose šalyse taikomas griežtas priemones, skirtas kovai su ekonomikos krize, ir pabrėžia tikrų solidarumo priemonių svarbą, įskaitant biudžeto lėšų padidinimą, judumą, išankstinį pervedimą ir bendro finansavimo mažinimą, siekiant sukurti deramas darbo vietas, remti gamybinį sektorių ir panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, kad būtų išvengta papildomos ekonominės priklausomybės ar įsiskolinimų didinimo; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina pakeisti kai kuriose šalyse taikomas griežtas priemones, skirtas kovai su ekonomikos krize, ir pabrėžia tikrų solidarumo priemonių svarbą, įskaitant biudžeto lėšų padidinimą, judumą, išankstinį pervedimą ir bendro finansavimo mažinimą, siekiant sukurti deramas darbo vietas, remti gamybinį sektorių ir panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, kad būtų išvengta papildomos ekonominės priklausomybės ar įsiskolinimų didinimo;

| 14. | mano, kad minimalių pajamų sistemų, kurios apimtų konkrečias paramos priemones asmenims, neturintiems pakankamų pajamų ekonominiam apsirūpinimui, ir palengvintų prieigą prie paslaugų, įvedimas visose ES valstybėse narėse būtų vienas veiksmingiausių būdų kovoti su skurdu, užtikrinti reikiamą pragyvenimo lygį ir skatinti socialinę integraciją; |
| --- | --- |

14.

mano, kad minimalių pajamų sistemų, kurios apimtų konkrečias paramos priemones asmenims, neturintiems pakankamų pajamų ekonominiam apsirūpinimui, ir palengvintų prieigą prie paslaugų, įvedimas visose ES valstybėse narėse būtų vienas veiksmingiausių būdų kovoti su skurdu, užtikrinti reikiamą pragyvenimo lygį ir skatinti socialinę integraciją;

| 15. | mano, kad tinkamos minimalios pajamos turi sudaryti ne mažiau kaip 60 proc. atitinkamos valstybės vidutinių pajamų; |
| --- | --- |

15.

mano, kad tinkamos minimalios pajamos turi sudaryti ne mažiau kaip 60 proc. atitinkamos valstybės vidutinių pajamų;

| 16. | primygtinai ragina įvertinti socialinės įtraukties politiką, taikyti atvirąjį koordinavimo metodą, siekti bendrų tikslų ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus atsižvelgiant į skurdo raidą, siekiant didesnių pastangų Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, taip pat naikinti įgyvendinant platesnio taikymo, nuoseklesnes ir aiškesnes programas, siekiant iki 2015 m. panaikinti absoliutų ir vaikų skurdą, taip pat gerokai sumažinti santykinį skurdą; |
| --- | --- |

16.

primygtinai ragina įvertinti socialinės įtraukties politiką, taikyti atvirąjį koordinavimo metodą, siekti bendrų tikslų ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus atsižvelgiant į skurdo raidą, siekiant didesnių pastangų Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, taip pat naikinti įgyvendinant platesnio taikymo, nuoseklesnes ir aiškesnes programas, siekiant iki 2015 m. panaikinti absoliutų ir vaikų skurdą, taip pat gerokai sumažinti santykinį skurdą;

| 17. | pakartoja, kad vis dėlto svarbu, jog kartu su minimalių pajamų sistemomis nacionaliniu ir Europos lygmeniu būtų įgyvendinama koordinuota strategija daugiausiai dėmesio skiriant plataus pobūdžio veiksmams ir konkrečioms priemonėms, pvz., aktyviai darbo rinkos politikai, kuri skirta labiausiai nuo darbo rinkos nutolusioms grupėms, mažiau kvalifikuotų asmenų švietimui ir mokymui, taip pat minimalaus atlyginimo, socialinio būsto politikai ir įperkamoms, prieinamoms ir aukštos kokybės viešosioms paslaugoms; |
| --- | --- |

17.

pakartoja, kad vis dėlto svarbu, jog kartu su minimalių pajamų sistemomis nacionaliniu ir Europos lygmeniu būtų įgyvendinama koordinuota strategija daugiausiai dėmesio skiriant plataus pobūdžio veiksmams ir konkrečioms priemonėms, pvz., aktyviai darbo rinkos politikai, kuri skirta labiausiai nuo darbo rinkos nutolusioms grupėms, mažiau kvalifikuotų asmenų švietimui ir mokymui, taip pat minimalaus atlyginimo, socialinio būsto politikai ir įperkamoms, prieinamoms ir aukštos kokybės viešosioms paslaugoms;

| 18. | primygtinai reikalauja skatinti socialinę integraciją ir įtrauktį, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai laikomasi pagrindinių žmogaus teisių, ir aiškiai įsipareigoti parengti Europos Sąjungos ir nacionalines kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politikos priemones; mano, kad būtina užtikrinti visuotines galimybes (be fizinių kliūčių ir kalbos barjerų) patekti į darbo rinką, naudotis viešosiomis sveikatos apsaugos, švietimo ir profesinio mokymo (nuo ikimokyklinio ugdymo iki pirmųjų studijų baigimo) paslaugomis, gauti socialinį būstą, energijos teikimą ir socialinę apsaugą; mano, kad darbo vietos turi būti prieinamos, kokybiškos ir turi būti suteikiamos su jomis susijusios teisės; laikosi nuomonės, kad atlyginimai turi būti padorūs ir į pensijas turi įeiti minimali senatvės išmoka, kad visą gyvenimą dirbę pensininkai galėtų gauti orumą užtikrinančias pensijas; priduria, kad deramų minimalių pajamų visiems sistemos turi apsaugoti nuo skurdo pavojaus ir užtikrinti socialinę, kultūrinę ir politinę įtrauktį remiantis įvairia nacionaline praktika, kolektyvinėmis sutartimis ir valstybių narių teisės aktais; be to, pažymi, kad kuo daugiau valstybės narės investuos į šias įvairias politines priemones, tuo mažiau ilgalaikėje perspektyvoje namų ūkiams reikės taikyti pakankamų pajamų sistemą; pabrėžia, kad šių priemonių reikia imtis visiškai laikantis valstybių narių subsidiarumo principo ir remiantis įvairia nacionaline praktika, kolektyvinėmis sutartimis ar valstybių narių teisės aktais; mano, kad tik taip galima užtikrinti visų žmonių teisę dalyvauti visuomeniniame, politiniame ir kultūriniame gyvenime; |
| --- | --- |

18.

primygtinai reikalauja skatinti socialinę integraciją ir įtrauktį, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai laikomasi pagrindinių žmogaus teisių, ir aiškiai įsipareigoti parengti Europos Sąjungos ir nacionalines kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politikos priemones; mano, kad būtina užtikrinti visuotines galimybes (be fizinių kliūčių ir kalbos barjerų) patekti į darbo rinką, naudotis viešosiomis sveikatos apsaugos, švietimo ir profesinio mokymo (nuo ikimokyklinio ugdymo iki pirmųjų studijų baigimo) paslaugomis, gauti socialinį būstą, energijos teikimą ir socialinę apsaugą; mano, kad darbo vietos turi būti prieinamos, kokybiškos ir turi būti suteikiamos su jomis susijusios teisės; laikosi nuomonės, kad atlyginimai turi būti padorūs ir į pensijas turi įeiti minimali senatvės išmoka, kad visą gyvenimą dirbę pensininkai galėtų gauti orumą užtikrinančias pensijas; priduria, kad deramų minimalių pajamų visiems sistemos turi apsaugoti nuo skurdo pavojaus ir užtikrinti socialinę, kultūrinę ir politinę įtrauktį remiantis įvairia nacionaline praktika, kolektyvinėmis sutartimis ir valstybių narių teisės aktais; be to, pažymi, kad kuo daugiau valstybės narės investuos į šias įvairias politines priemones, tuo mažiau ilgalaikėje perspektyvoje namų ūkiams reikės taikyti pakankamų pajamų sistemą; pabrėžia, kad šių priemonių reikia imtis visiškai laikantis valstybių narių subsidiarumo principo ir remiantis įvairia nacionaline praktika, kolektyvinėmis sutartimis ar valstybių narių teisės aktais; mano, kad tik taip galima užtikrinti visų žmonių teisę dalyvauti visuomeniniame, politiniame ir kultūriniame gyvenime;

| 19. | dar kartą atkreipia dėmesį į jaunų žmonių, patiriančių ypač didelių ekonominės ir socialinės integracijos sunkumų, poreikius, galinčių per anksti palikti mokyklą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad kova su jaunimo nedarbu būtų konkretus tikslas su savo prioritetais, vykdomas pasitelkus konkrečias veiksmų priemones ir profesinį mokymą, remiant Sąjungos programas (mokymasis visą gyvenimą, Erasmus, Mundus) ir skatinant verslumo iniciatyvas; |
| --- | --- |

19.

dar kartą atkreipia dėmesį į jaunų žmonių, patiriančių ypač didelių ekonominės ir socialinės integracijos sunkumų, poreikius, galinčių per anksti palikti mokyklą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad kova su jaunimo nedarbu būtų konkretus tikslas su savo prioritetais, vykdomas pasitelkus konkrečias veiksmų priemones ir profesinį mokymą, remiant Sąjungos programas (mokymasis visą gyvenimą, Erasmus, Mundus) ir skatinant verslumo iniciatyvas;

| 20. | pažymi, kad mokyklos nelankymo lygis ir ribotos galimybės įgyti aukštąjį ir universitetinį išsilavinimą yra pagrindiniai veiksniai, lemiantys aukštus ilgalaikio nedarbo rodiklius ir žlugdantys socialinę sanglaudą; atsižvelgdamas į tai, kad strategijoje „Europa 2020“ šiuos du punktus Komisija apibrėžė kaip vienus iš svarbiausių prioritetinių tikslų, mano, jog ypatingą dėmesį reikės skirti konkrečių priemonių ir politikos krypčių, kuriomis būtų siekiama palengvinti jaunimo galimybes mokytis (skiriant stipendijas, mokslo subsidijas, studentų paskolas ir įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti mokymo dinamiškumą) parengimui; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad mokyklos nelankymo lygis ir ribotos galimybės įgyti aukštąjį ir universitetinį išsilavinimą yra pagrindiniai veiksniai, lemiantys aukštus ilgalaikio nedarbo rodiklius ir žlugdantys socialinę sanglaudą; atsižvelgdamas į tai, kad strategijoje „Europa 2020“ šiuos du punktus Komisija apibrėžė kaip vienus iš svarbiausių prioritetinių tikslų, mano, jog ypatingą dėmesį reikės skirti konkrečių priemonių ir politikos krypčių, kuriomis būtų siekiama palengvinti jaunimo galimybes mokytis (skiriant stipendijas, mokslo subsidijas, studentų paskolas ir įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti mokymo dinamiškumą) parengimui;

| 21. | mano, kad Komisija turėtų nagrinėti jos teisėkūros iniciatyvos dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo Europos lygmeniu poveikį kiekvienai valstybei narei; visų pirma siūlo, kad šiame tyrime būtų aptariamas atitinkamos valstybės narės tinkamų minimalių pajamų ir minimalaus darbo užmokesčio skirtumas ir jo poveikis patekimui į darbo rinką; |
| --- | --- |

21.

mano, kad Komisija turėtų nagrinėti jos teisėkūros iniciatyvos dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo Europos lygmeniu poveikį kiekvienai valstybei narei; visų pirma siūlo, kad šiame tyrime būtų aptariamas atitinkamos valstybės narės tinkamų minimalių pajamų ir minimalaus darbo užmokesčio skirtumas ir jo poveikis patekimui į darbo rinką;

| 22. | primygtinai pabrėžia, kad svarbu priimti kompensavimo taisykles nedarbo draudimo srityje, leidžiančias suinteresuotiesiems asmenims neskursti, skatinti valstybes nares imtis priemonių, kuriomis padedama grįžti į darbo rinką srityse, kuriose trūksta darbuotojų, taip pat palengvinant judumą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

22.

primygtinai pabrėžia, kad svarbu priimti kompensavimo taisykles nedarbo draudimo srityje, leidžiančias suinteresuotiesiems asmenims neskursti, skatinti valstybes nares imtis priemonių, kuriomis padedama grįžti į darbo rinką srityse, kuriose trūksta darbuotojų, taip pat palengvinant judumą Europos Sąjungoje;

| 23. | pabrėžia, kad investicijos į minimalių pajamų sistemas – svarbiausias dalykas siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį sumažinti; pabrėžia, kad net krizės metu minimalių pajamų sistemos turėtų būti laikomos ne išlaidas didinančiu veiksniu, o pagrindine kovos su krize priemone; pabrėžia, kad ankstyvos kovai su skurdu skirtos investicijos duoda daugiausia naudos mažinant ilgalaikes visuomenės išlaidas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad investicijos į minimalių pajamų sistemas – svarbiausias dalykas siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį sumažinti; pabrėžia, kad net krizės metu minimalių pajamų sistemos turėtų būti laikomos ne išlaidas didinančiu veiksniu, o pagrindine kovos su krize priemone; pabrėžia, kad ankstyvos kovai su skurdu skirtos investicijos duoda daugiausia naudos mažinant ilgalaikes visuomenės išlaidas;

| 24. | primygtinai pabrėžia socialinės apsaugos svarbą, visų pirma ligoniams, išmokas šeimoms ir pensijas gaunantiems asmenims bei neįgaliesiems, ir prašo valstybių narių skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamiausiems asmenims užtikrinant minimalias jų teises, net jeigu jie nedirba; |
| --- | --- |

24.

primygtinai pabrėžia socialinės apsaugos svarbą, visų pirma ligoniams, išmokas šeimoms ir pensijas gaunantiems asmenims bei neįgaliesiems, ir prašo valstybių narių skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamiausiems asmenims užtikrinant minimalias jų teises, net jeigu jie nedirba;

| 25. | pabrėžia pagrindinę asmens teisę naudotis ištekliais ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą, siekiant visapusiškai ir nuosekliai kovoti su socialine atskirtimi; pagal aktyvią socialinės įtraukties strategiją skatina valstybes nares imtis nacionalinės politikos, kuri būtų naudinga suinteresuotų asmenų ekonominei ir socialinei integracijai; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia pagrindinę asmens teisę naudotis ištekliais ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą, siekiant visapusiškai ir nuosekliai kovoti su socialine atskirtimi; pagal aktyvią socialinės įtraukties strategiją skatina valstybes nares imtis nacionalinės politikos, kuri būtų naudinga suinteresuotų asmenų ekonominei ir socialinei integracijai;

| 26. | atkreipia dėmesį į vis didėjantį skurstančių dirbančiųjų skaičių ir į būtinybę spręsti šį naują iššūkį derinant įvairias priemones; reikalauja, kad pragyvenimui skirtas atlyginimas visada būtų virš skurdo ribos ir kad darbuotojai, kurie dėl įvairių priežasčių vis tiek gyvena žemiau skurdo ribos, gautų papildomų besąlyginių išmokų, kurios padėtų jiems atsitiesti; atkreipia dėmesį į gerą Jungtinių Amerikos Valstijų patirtį taikant neigiamą pajamų mokestį, kuriuo siekiama padėti nedidelį darbo užmokestį gaunantiems darbuotojams pakilti virš skurdo ribos; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į vis didėjantį skurstančių dirbančiųjų skaičių ir į būtinybę spręsti šį naują iššūkį derinant įvairias priemones; reikalauja, kad pragyvenimui skirtas atlyginimas visada būtų virš skurdo ribos ir kad darbuotojai, kurie dėl įvairių priežasčių vis tiek gyvena žemiau skurdo ribos, gautų papildomų besąlyginių išmokų, kurios padėtų jiems atsitiesti; atkreipia dėmesį į gerą Jungtinių Amerikos Valstijų patirtį taikant neigiamą pajamų mokestį, kuriuo siekiama padėti nedidelį darbo užmokestį gaunantiems darbuotojams pakilti virš skurdo ribos;

| 27. | pažymi, kad savo komunikate „2020 m. Europa: Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija siūlo Europos Sąjungai nustatyti penkis didžiuosius tikslus, iš kurių vienas – 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių; primena, kad šis tikslas yra mažesnis, nei plataus užmojo anksčiau Lisabonos strategijoje numatyti tikslai, kurie, deja, nebuvo pasiekti (įveikti skurdą); mano, kad skurdas ir socialinė atskirtis turi būti panaikinti patikimomis, konkrečiomis ir privalomomis priemonėmis; mano, kad šis siekis yra per mažas ir kad negalima atsisakyti tikslo – Europa be skurdo; mano, kad tam reikia imtis atitinkamų priemonių ir kad prie šio bendru skaičiumi išreikšto tikslo reikia pridėti tikslą sumažinti skurdą kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant ją paskatinti prisidėti prie šio siekio ir įgyvendinant atitinkamas priemones padaryti jį labiau įtikinamą, visų pirma kalbant apie paramos priklausomiems asmenims politiką; mano, kad šis tikslas turėtų būti pasiektas įgyvendinant konkrečias ir tinkamas priemones, visų pirma taikant minimalių pajamų sistemas visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad savo komunikate „2020 m. Europa: Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija siūlo Europos Sąjungai nustatyti penkis didžiuosius tikslus, iš kurių vienas – 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių; primena, kad šis tikslas yra mažesnis, nei plataus užmojo anksčiau Lisabonos strategijoje numatyti tikslai, kurie, deja, nebuvo pasiekti (įveikti skurdą); mano, kad skurdas ir socialinė atskirtis turi būti panaikinti patikimomis, konkrečiomis ir privalomomis priemonėmis; mano, kad šis siekis yra per mažas ir kad negalima atsisakyti tikslo – Europa be skurdo; mano, kad tam reikia imtis atitinkamų priemonių ir kad prie šio bendru skaičiumi išreikšto tikslo reikia pridėti tikslą sumažinti skurdą kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant ją paskatinti prisidėti prie šio siekio ir įgyvendinant atitinkamas priemones padaryti jį labiau įtikinamą, visų pirma kalbant apie paramos priklausomiems asmenims politiką; mano, kad šis tikslas turėtų būti pasiektas įgyvendinant konkrečias ir tinkamas priemones, visų pirma taikant minimalių pajamų sistemas visose valstybėse narėse;

| 28. | mano, kad reikia teikti pirmenybę kovai su socialine atskirtimi, ypač su ekonominiais skirtumais, skirtumais skirstant pajamas ir turtą, skirtumais darbo rinkoje, su socialiniu neužtikrintumu, su skirtumais prieigos prie valstybės socialinių funkcijų, kaip antai socialinė sauga, sveikatos apsauga, švietimas, teisingumas ir kitos, atžvilgiu; |
| --- | --- |

28.

mano, kad reikia teikti pirmenybę kovai su socialine atskirtimi, ypač su ekonominiais skirtumais, skirtumais skirstant pajamas ir turtą, skirtumais darbo rinkoje, su socialiniu neužtikrintumu, su skirtumais prieigos prie valstybės socialinių funkcijų, kaip antai socialinė sauga, sveikatos apsauga, švietimas, teisingumas ir kitos, atžvilgiu;

| 29. | ragina Tarybą ir valstybes nares apibrėžti strategijoje „Europa 2020“ numatytą kovos su skurdu tikslą remiantis santykiniu skurdo rodikliu (60 proc. vidutinių pajamų riba), patvirtintu Europos Vadovų Tarybos Lakene 2001 m. gruodžio mėn., nes šis rodiklis parodo tikrą su skurdu susijusią padėtį kiekvienoje valstybėje narėje, nes pagal jį skurdas vertinamas kaip santykinis dydis; |
| --- | --- |

29.

ragina Tarybą ir valstybes nares apibrėžti strategijoje „Europa 2020“ numatytą kovos su skurdu tikslą remiantis santykiniu skurdo rodikliu (60 proc. vidutinių pajamų riba), patvirtintu Europos Vadovų Tarybos Lakene 2001 m. gruodžio mėn., nes šis rodiklis parodo tikrą su skurdu susijusią padėtį kiekvienoje valstybėje narėje, nes pagal jį skurdas vertinamas kaip santykinis dydis;

| 30. | ragina valstybes nares ES pagrindinį tikslą dėl kovos su skurdu išreikšti konkrečiais ir įgyvendinamais nacionaliniais tikslais, susijusiais su prioritetiniais ES socialinės integracijos strategijos klausimais, pvz., iki 2015 m. pasiekti, kad visoje ES neliktų gatvės benamių, kaip apibrėžta rašytiniame pareiškime Nr. 0111/2007; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares ES pagrindinį tikslą dėl kovos su skurdu išreikšti konkrečiais ir įgyvendinamais nacionaliniais tikslais, susijusiais su prioritetiniais ES socialinės integracijos strategijos klausimais, pvz., iki 2015 m. pasiekti, kad visoje ES neliktų gatvės benamių, kaip apibrėžta rašytiniame pareiškime Nr. 0111/2007;

| 31. | mano, kad benamių asmenų padėtis nusipelno ypatingo dėmesio ir papildomų priemonių tiek valstybių narių, tiek Europos Komisijos lygmeniu, reikia siekti tokių asmenų visiškos socialinės įtraukties iki 2015 m., todėl reikia surinkti palyginamus ir patikimus statistinius duomenis Europos Sąjungos lygmeniu, kasmet skelbti šiuos duomenis kartu su duomenimis apie pažangą ir su nustatytais tikslais atitinkamose nacionalinėse ir Europos Sąjungos programose kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

31.

mano, kad benamių asmenų padėtis nusipelno ypatingo dėmesio ir papildomų priemonių tiek valstybių narių, tiek Europos Komisijos lygmeniu, reikia siekti tokių asmenų visiškos socialinės įtraukties iki 2015 m., todėl reikia surinkti palyginamus ir patikimus statistinius duomenis Europos Sąjungos lygmeniu, kasmet skelbti šiuos duomenis kartu su duomenimis apie pažangą ir su nustatytais tikslais atitinkamose nacionalinėse ir Europos Sąjungos programose kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi;

| 32. | mano, kad kiekviena valstybė narė privalo imtis visų priemonių, kad užkirstų kelią finansiniams savo piliečių sunkumams ir būtų išvengta pernelyg didelio jų įsiskolinimo, visų pirma susijusio su bankų paskolomis, numatant apmokestinti bankus ir finansų įstaigas, sutinkančias teikti paskolas nemokiems asmenims; |
| --- | --- |

32.

mano, kad kiekviena valstybė narė privalo imtis visų priemonių, kad užkirstų kelią finansiniams savo piliečių sunkumams ir būtų išvengta pernelyg didelio jų įsiskolinimo, visų pirma susijusio su bankų paskolomis, numatant apmokestinti bankus ir finansų įstaigas, sutinkančias teikti paskolas nemokiems asmenims;

| 33. | mano, kad visos valstybės narės turi prisiimti aiškų įsipareigojimą dėl aktyvios įtraukties tikslo įgyvendinimo, t. y. įsipareigoti mažinti paramos teikimo apribojimus, investuoti į užimtumui skatinti skirtas paramos priemones, ginti teisę į pakankamas minimalias pajamas ir išsaugoti socialinius standartus, draudžiančius riboti pagrindines viešąsias paslaugas, kad skurstantieji neturėtų mokėti už krizę; |
| --- | --- |

33.

mano, kad visos valstybės narės turi prisiimti aiškų įsipareigojimą dėl aktyvios įtraukties tikslo įgyvendinimo, t. y. įsipareigoti mažinti paramos teikimo apribojimus, investuoti į užimtumui skatinti skirtas paramos priemones, ginti teisę į pakankamas minimalias pajamas ir išsaugoti socialinius standartus, draudžiančius riboti pagrindines viešąsias paslaugas, kad skurstantieji neturėtų mokėti už krizę;

| 34. | mano, kad įvairialypė minimalių pajamų ir besąlyginių bazinių pajamų visiems sistemos, įgyvendinamos kartu su socialinės įtraukties ir apsaugos priemonėmis, taikymo patirtis rodo, jog tai yra veiksmingas kovos su skurdu ir socialine atskirtimi ir oraus gyvenimo visiems užtikrinimo būdas; ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir paremti kitokią valstybių narių patirtį, atsižvelgiant į pažangiąją patirtį ir ją skatinant, ir sudaryti sąlygas individualiai užtikrinti tinkamų minimalių pajamų ir bazinių pajamų modelius kaip skurdo prevencijos priemonę, ir siekiant užtikrinti socialinį teisingumą ir lygias galimybes visiems piliečiams, kurių skurdas gali būti nustatytas remiantis atitinkamais regioniniais kriterijais, laikantis subsidiarumo principo ir nekeliant klausimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės specifika; mano, kad įgyvendinus šią Komisijos iniciatyvą turėtų būti parengtas veiksmų planas, skirtas padėti valstybėse narėse įgyvendinti Europos iniciatyvą dėl minimalių pajamų, atsižvelgiant į skirtingą nacionalinę praktiką, kolektyvines sutartis ir valstybių narių teisės aktus, siekiant įgyvendinti šiuos tikslus:






  — | parengti bendrus standartus ir rodiklius, susijusius su minimalių pajamų sistemų tinkamumo ir prieinamumo sąlygomis, |
| --- | --- | --- |

34.

mano, kad įvairialypė minimalių pajamų ir besąlyginių bazinių pajamų visiems sistemos, įgyvendinamos kartu su socialinės įtraukties ir apsaugos priemonėmis, taikymo patirtis rodo, jog tai yra veiksmingas kovos su skurdu ir socialine atskirtimi ir oraus gyvenimo visiems užtikrinimo būdas; ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir paremti kitokią valstybių narių patirtį, atsižvelgiant į pažangiąją patirtį ir ją skatinant, ir sudaryti sąlygas individualiai užtikrinti tinkamų minimalių pajamų ir bazinių pajamų modelius kaip skurdo prevencijos priemonę, ir siekiant užtikrinti socialinį teisingumą ir lygias galimybes visiems piliečiams, kurių skurdas gali būti nustatytas remiantis atitinkamais regioniniais kriterijais, laikantis subsidiarumo principo ir nekeliant klausimų, susijusių su kiekvienos valstybės narės specifika; mano, kad įgyvendinus šią Komisijos iniciatyvą turėtų būti parengtas veiksmų planas, skirtas padėti valstybėse narėse įgyvendinti Europos iniciatyvą dėl minimalių pajamų, atsižvelgiant į skirtingą nacionalinę praktiką, kolektyvines sutartis ir valstybių narių teisės aktus, siekiant įgyvendinti šiuos tikslus:

—

parengti bendrus standartus ir rodiklius, susijusius su minimalių pajamų sistemų tinkamumo ir prieinamumo sąlygomis,

| — | nustatyti kriterijus, kurie padėtų įvertinti, kokiais instituciniais ir teritoriniais lygmenimis (įskaitant socialinius partnerius ir susijusias suinteresuotąsias šalis) gali būti tikslingiau įgyvendintos minimalių pajamų sistemų priemonės, |
| --- | --- |

—

nustatyti kriterijus, kurie padėtų įvertinti, kokiais instituciniais ir teritoriniais lygmenimis (įskaitant socialinius partnerius ir susijusias suinteresuotąsias šalis) gali būti tikslingiau įgyvendintos minimalių pajamų sistemų priemonės,

| — | nustatyti bendrus rodiklius ir gaires kovos su skurdu politikos rezultatams, padariniams ir efektyvumui įvertinti, |
| --- | --- |

—

nustatyti bendrus rodiklius ir gaires kovos su skurdu politikos rezultatams, padariniams ir efektyvumui įvertinti,

| — | užtikrinti tolesnių priemonių įgyvendinimą ir veiksmingą keitimąsi pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

—

užtikrinti tolesnių priemonių įgyvendinimą ir veiksmingą keitimąsi pažangiąja patirtimi;

| 35. | pabrėžia, kad tinkamos minimalios pajamos yra neatskiriama oraus žmonių gyvenimo dalis ir kad tinkamos minimalios pajamos bei dalyvavimas visuomeniniame gyvenime yra prielaidos, kad žmonės galėtų visiškai atskleisti savo potencialą ir dalyvauti demokratiniame visuomenės gyvenime; pabrėžia, kad, be to, pragyvenimą užtikrinančiomis pajamomis skatinama teigiama nacionalinės ekonomikos dinamika, o kartu ir gerovės užtikrinimas; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad tinkamos minimalios pajamos yra neatskiriama oraus žmonių gyvenimo dalis ir kad tinkamos minimalios pajamos bei dalyvavimas visuomeniniame gyvenime yra prielaidos, kad žmonės galėtų visiškai atskleisti savo potencialą ir dalyvauti demokratiniame visuomenės gyvenime; pabrėžia, kad, be to, pragyvenimą užtikrinančiomis pajamomis skatinama teigiama nacionalinės ekonomikos dinamika, o kartu ir gerovės užtikrinimas;

| 36. | mano, kad Komisijos iniciatyvoje dėl garantuotų minimalių pajamų reikia atsižvelgti į Rekomendaciją 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“, ir pabrėžia, kad pajamų rėmimo programų pagrindinis tikslas turi būti gyventojų skurdo panaikinimas, suteikiant jiems galimybę gyventi oriai, taip pat užtikrinant teisė gauti deramas neįgalumo ir senatvės pensijas; todėl rekomenduoja Europos Komisijai numatyti bendrą minimalių pragyvenimo pajamų ir pragyvenimo išlaidų apskaičiavimo metodą (prekių ir paslaugų krepšelį) tam, kad būtų nustatytos palyginami skurdo lygio matai ir apibrėžti socialinių veiksmų metodai; |
| --- | --- |

36.

mano, kad Komisijos iniciatyvoje dėl garantuotų minimalių pajamų reikia atsižvelgti į Rekomendaciją 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“, ir pabrėžia, kad pajamų rėmimo programų pagrindinis tikslas turi būti gyventojų skurdo panaikinimas, suteikiant jiems galimybę gyventi oriai, taip pat užtikrinant teisė gauti deramas neįgalumo ir senatvės pensijas; todėl rekomenduoja Europos Komisijai numatyti bendrą minimalių pragyvenimo pajamų ir pragyvenimo išlaidų apskaičiavimo metodą (prekių ir paslaugų krepšelį) tam, kad būtų nustatytos palyginami skurdo lygio matai ir apibrėžti socialinių veiksmų metodai;

| 37. | ragina valstybes nares, pripažįstant, kad EBPO duomenimis 20–40 proc. atvejų socialinės paramos paslaugomis nepasinaudojama, skubiai imtis veiksmų naudojimuisi parama pagerinti, stebėti nepakankamo naudojimosi parama lygį ir jo priežastis, didinti skaidrumą, naudojantis veiksmingesnėmis informavimo bei konsultavimo priemonėmis ir supaprastinant procedūras, taip pat parengti veiksmingas priemones ir politikos kryptis, skirtas kovai su niekinimu, siejamu su minimalių pajamų gavėjais, ir jų diskriminacija; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares, pripažįstant, kad EBPO duomenimis 20–40 proc. atvejų socialinės paramos paslaugomis nepasinaudojama, skubiai imtis veiksmų naudojimuisi parama pagerinti, stebėti nepakankamo naudojimosi parama lygį ir jo priežastis, didinti skaidrumą, naudojantis veiksmingesnėmis informavimo bei konsultavimo priemonėmis ir supaprastinant procedūras, taip pat parengti veiksmingas priemones ir politikos kryptis, skirtas kovai su niekinimu, siejamu su minimalių pajamų gavėjais, ir jų diskriminacija;

| 38. | pabrėžia nedarbo draudimo išmokų svarbą užtikrinant deramą gyvenimo lygį gavėjams, taip pat pabrėžia, kad reikia sumažinti pasitraukimo iš darbo rinkos trukmę, inter alia, didinant valstybinių užimtumo tarnybų darbo veiksmingumą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia nedarbo draudimo išmokų svarbą užtikrinant deramą gyvenimo lygį gavėjams, taip pat pabrėžia, kad reikia sumažinti pasitraukimo iš darbo rinkos trukmę, inter alia, didinant valstybinių užimtumo tarnybų darbo veiksmingumą;

| 39. | pabrėžia, kad reikia priimti taisykles dėl draudimo, kuriomis remiantis kiekvienoje valstybėje narėje mokamos minimalios pensijos dydis būtų susietas su atitinkama skurdo riba; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad reikia priimti taisykles dėl draudimo, kuriomis remiantis kiekvienoje valstybėje narėje mokamos minimalios pensijos dydis būtų susietas su atitinkama skurdo riba;

| 40. | kritikuoja valstybes nares, kuriose minimalių pajamų sistemos nesusietos su santykine skurdo riba; dar kartą patvirtina savo reikalavimą valstybėms narėms kuo greičiau ištaisyti šią padėtį; reikalauja, kad vertindama nacionalinius veiksmų planus Komisija atkreiptų dėmesį į gerą ir blogą patirtį; |
| --- | --- |

40.

kritikuoja valstybes nares, kuriose minimalių pajamų sistemos nesusietos su santykine skurdo riba; dar kartą patvirtina savo reikalavimą valstybėms narėms kuo greičiau ištaisyti šią padėtį; reikalauja, kad vertindama nacionalinius veiksmų planus Komisija atkreiptų dėmesį į gerą ir blogą patirtį;

| 41. | atkreipia dėmesį į didelę diskriminaciją dėl amžiaus taikant minimalių pajamų sistemas, pvz., nustatant minimalias pajamas žemiau skurdo ribos gyvenantiems vaikams arba pašalinant jaunimą iš minimalių pajamų sistemų dėl socialinio draudimo įmokų nemokėjimo; pabrėžia, kad tai pažeidžia minimalių pajamų sistemoms taikomus besąlygiškumo ir padorumo principus; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į didelę diskriminaciją dėl amžiaus taikant minimalių pajamų sistemas, pvz., nustatant minimalias pajamas žemiau skurdo ribos gyvenantiems vaikams arba pašalinant jaunimą iš minimalių pajamų sistemų dėl socialinio draudimo įmokų nemokėjimo; pabrėžia, kad tai pažeidžia minimalių pajamų sistemoms taikomus besąlygiškumo ir padorumo principus;

| 42. | pabrėžia, kad reikia skubiai parengti ir taikyti įvairioms sritims, pavyzdžiui, sveikatos apsaugo, būsto, energijos tiekimo, socialinės ir kultūrinės įtraukties, judumo, švietimo, pajamų (pavyzdžiui, Gini koeficientas, leidžiantis įvertinti pajamų skirtumų pokytį), materialinio nepritekliaus, užimtumo, tinkamus ekonominius ir socialinius rodiklius, leidžiančius stebėti ir vertinti kovos su skurdu ir socialinės įtraukties pažangą, kasmet rezultatus pateikiant Tarptautinę kovos su skurdu dieną (spalio 17 d.), pabrėžiant pokyčius ir atsižvelgiant į lyties aspektą, amžiaus grupes, šeiminę padėtį, neįgalumą, imigraciją, lėtines ligas ir skirtingą pajamų lygį (60 proc. vidutinių pajamų, 50 proc. vidutinių pajamų, 40 proc. vidutinių pajamų), taip vertinant santykinį skurdą, itin didelį skurdą ir pažeidžiamiausias grupes; primygtinai pabrėžia, kad be duomenų apie pinigų politikos rodiklius reikia kaupti ES statistinius duomenis apie ypač didelį skurdą, pvz., benamystę, kuri šiuo metu nepatenka į ES–SPGS taikymo sritį; ragina, kad šie ekonominiai ir socialiniai rodikliai kasmet pranešime būtų pateikiami valstybėms narėms ir Europos Parlamentui diskusijai ir tolimesnių konkrečių veiksmų galimybėms nustatyti; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad reikia skubiai parengti ir taikyti įvairioms sritims, pavyzdžiui, sveikatos apsaugo, būsto, energijos tiekimo, socialinės ir kultūrinės įtraukties, judumo, švietimo, pajamų (pavyzdžiui, Gini koeficientas, leidžiantis įvertinti pajamų skirtumų pokytį), materialinio nepritekliaus, užimtumo, tinkamus ekonominius ir socialinius rodiklius, leidžiančius stebėti ir vertinti kovos su skurdu ir socialinės įtraukties pažangą, kasmet rezultatus pateikiant Tarptautinę kovos su skurdu dieną (spalio 17 d.), pabrėžiant pokyčius ir atsižvelgiant į lyties aspektą, amžiaus grupes, šeiminę padėtį, neįgalumą, imigraciją, lėtines ligas ir skirtingą pajamų lygį (60 proc. vidutinių pajamų, 50 proc. vidutinių pajamų, 40 proc. vidutinių pajamų), taip vertinant santykinį skurdą, itin didelį skurdą ir pažeidžiamiausias grupes; primygtinai pabrėžia, kad be duomenų apie pinigų politikos rodiklius reikia kaupti ES statistinius duomenis apie ypač didelį skurdą, pvz., benamystę, kuri šiuo metu nepatenka į ES–SPGS taikymo sritį; ragina, kad šie ekonominiai ir socialiniai rodikliai kasmet pranešime būtų pateikiami valstybėms narėms ir Europos Parlamentui diskusijai ir tolimesnių konkrečių veiksmų galimybėms nustatyti;

| 43. | dar kartą primena, kad būtina papildoma parama, skirta būtent labiausiai nepriteklių patiriančioms gyventojų grupėms (neįgalūs arba lėtinėmis ligomis sergantys asmenys, nepilnos arba daugiavaikės šeimos); tokia parama turėtų padengti papildomas susijusias išlaidas, būtent išlaidas asmeninei priežiūrai, specialių įrengimų naudojimui, medicininei priežiūrai ir socialinei pagalbai; |
| --- | --- |

43.

dar kartą primena, kad būtina papildoma parama, skirta būtent labiausiai nepriteklių patiriančioms gyventojų grupėms (neįgalūs arba lėtinėmis ligomis sergantys asmenys, nepilnos arba daugiavaikės šeimos); tokia parama turėtų padengti papildomas susijusias išlaidas, būtent išlaidas asmeninei priežiūrai, specialių įrengimų naudojimui, medicininei priežiūrai ir socialinei pagalbai;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, kaip įvairūs besąlyginiai pagrindinių pajamų visiems modeliai, skirti skurdo prevencijai, galėtų prisidėti skatinant socialinę, kultūrinę ir politinę įtrauktį, ypač atsižvelgiant į jų „negėdingą“ pobūdį ir jų gebėjimą užkirsti kelią slepiamo skurdo atvejams; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti, kaip įvairūs besąlyginiai pagrindinių pajamų visiems modeliai, skirti skurdo prevencijai, galėtų prisidėti skatinant socialinę, kultūrinę ir politinę įtrauktį, ypač atsižvelgiant į jų „negėdingą“ pobūdį ir jų gebėjimą užkirsti kelią slepiamo skurdo atvejams;

| 45. | mano, kad taikant skurdo mažinimo politiką ir kartu nustatant tinkamas minimalias pajamas valstybėse narėse atvirasis koordinavimo metodas turėtų būti pakeistas, kad valstybės narės galėtų iš tikrųjų keistis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

45.

mano, kad taikant skurdo mažinimo politiką ir kartu nustatant tinkamas minimalias pajamas valstybėse narėse atvirasis koordinavimo metodas turėtų būti pakeistas, kad valstybės narės galėtų iš tikrųjų keistis gerąja patirtimi;

| 46. | pažymi, kad minimalių pajamų, kaip kovos su skurdu priemonės, tikslas bus pasiektas tik tuo atveju, jei jos bus neapmokestinamos, ir rekomenduoja apsvarstyti minimalaus pajamų lygio susiejimo su komunalinių mokesčių svyravimais klausimą; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad minimalių pajamų, kaip kovos su skurdu priemonės, tikslas bus pasiektas tik tuo atveju, jei jos bus neapmokestinamos, ir rekomenduoja apsvarstyti minimalaus pajamų lygio susiejimo su komunalinių mokesčių svyravimais klausimą;

| 47. | primena, kad dėl socialinės saugos sistemų trūkumo ir dėl besitęsiančios diskriminacijos, ypač darbo rinkoje, patekimo į kraštutinį skurdą rizika yra didesnė tarp moterų, negu tarp vyrų, todėl reikalauja išskirtinių ir daugialypių politinių sprendimų lyties ir konkrečios padėties atžvilgiu; |
| --- | --- |

47.

primena, kad dėl socialinės saugos sistemų trūkumo ir dėl besitęsiančios diskriminacijos, ypač darbo rinkoje, patekimo į kraštutinį skurdą rizika yra didesnė tarp moterų, negu tarp vyrų, todėl reikalauja išskirtinių ir daugialypių politinių sprendimų lyties ir konkrečios padėties atžvilgiu;

| 48. | mano, kad skurdas, kurį patiria dirbantys asmenys, atspindi netinkamas darbo sąlygas, ir reikalauja sutelkti pastangas šiai padėčiai pakeisti taip, kad darbo atlyginimas bendrai ir ypač minimalus darbo atlyginimas, nepaisant to, ar juos reglamentuoja įstatymai, ar kolektyvinės sutartys, galėtų užtikrinti orų gyvenimo lygį; |
| --- | --- |

48.

mano, kad skurdas, kurį patiria dirbantys asmenys, atspindi netinkamas darbo sąlygas, ir reikalauja sutelkti pastangas šiai padėčiai pakeisti taip, kad darbo atlyginimas bendrai ir ypač minimalus darbo atlyginimas, nepaisant to, ar juos reglamentuoja įstatymai, ar kolektyvinės sutartys, galėtų užtikrinti orų gyvenimo lygį;

| 49. | prašo integruoti skurdžiai gyvenančius asmenis (kurių integravimo į darbo rinką iniciatyvos turi būti itin skatinamos) ir ragina Komisiją ir valstybes nares užmegzti dialogą su asmenimis ir organizacijomis, atstovaujančiomis skurdžiai gyvenantiems asmenims, jų tinklais ir socialiniais partneriais; mano, kad reikia užtikrinti, kad patiriantys skurdą asmenys, atitinkamos šių asmenų interesams atstovaujančios organizacijos būtų apibrėžtos kaip pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, kuriems būtų teikiama tinkama finansinė parama ir kitokie ištekliai bei pagalba tam, kad jie galėtų dalyvauti rengiant, taikant ir stebint politikos kryptis, priemones ir rodiklius Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, ypač atsižvelgiant į nacionalines reformų programas, susijusias su strategija „Europa 2020“ ir į socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atvirojo koordinavimo metodo taikymą; be to, pabrėžia, kad reikia imtis priemonių prieš darbdavius, kurie nelegaliai įdarbina socialiai atskirtas grupes už mažesnį minimalų darbo užmokestį; |
| --- | --- |

49.

prašo integruoti skurdžiai gyvenančius asmenis (kurių integravimo į darbo rinką iniciatyvos turi būti itin skatinamos) ir ragina Komisiją ir valstybes nares užmegzti dialogą su asmenimis ir organizacijomis, atstovaujančiomis skurdžiai gyvenantiems asmenims, jų tinklais ir socialiniais partneriais; mano, kad reikia užtikrinti, kad patiriantys skurdą asmenys, atitinkamos šių asmenų interesams atstovaujančios organizacijos būtų apibrėžtos kaip pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, kuriems būtų teikiama tinkama finansinė parama ir kitokie ištekliai bei pagalba tam, kad jie galėtų dalyvauti rengiant, taikant ir stebint politikos kryptis, priemones ir rodiklius Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, ypač atsižvelgiant į nacionalines reformų programas, susijusias su strategija „Europa 2020“ ir į socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atvirojo koordinavimo metodo taikymą; be to, pabrėžia, kad reikia imtis priemonių prieš darbdavius, kurie nelegaliai įdarbina socialiai atskirtas grupes už mažesnį minimalų darbo užmokestį;

| 50. | mano, kad reikia imtis aktyvesnių priemonių, skirtų kovai su skurdu ir socialine atskirtimi, siekiant pagerinti labiausiai su skurdo ir atskirties pavojumi susiduriančių žmonių padėtį, ypatingą dėmesį skiriant žmonėms, dirbantiems atsitiktinius darbus, bedarbiams, šeimų, kuriose vaikus augina vienas iš tėvų, vienišiems vyresnio amžiaus žmonėms, moterims, socialiai remtiniems vaikams, etninėms mažumoms, ligoniams arba neįgaliems asmenims; |
| --- | --- |

50.

mano, kad reikia imtis aktyvesnių priemonių, skirtų kovai su skurdu ir socialine atskirtimi, siekiant pagerinti labiausiai su skurdo ir atskirties pavojumi susiduriančių žmonių padėtį, ypatingą dėmesį skiriant žmonėms, dirbantiems atsitiktinius darbus, bedarbiams, šeimų, kuriose vaikus augina vienas iš tėvų, vienišiems vyresnio amžiaus žmonėms, moterims, socialiai remtiniems vaikams, etninėms mažumoms, ligoniams arba neįgaliems asmenims;

| 51. | labai apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse, regis, nepaisoma Tarybos rekomendacijos 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“; |
| --- | --- |

51.

labai apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse, regis, nepaisoma Tarybos rekomendacijos 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“;

| 52. | primygtinai reikalauja, kad socialiniai partneriai aktyviai ir lygiomis teisėmis dalyvautų rengiant nacionalinius kovos su skurdu veiksmų planus ir nustatant orientacinius tikslus kiekvienu valdymo lygiu; |
| --- | --- |

52.

primygtinai reikalauja, kad socialiniai partneriai aktyviai ir lygiomis teisėmis dalyvautų rengiant nacionalinius kovos su skurdu veiksmų planus ir nustatant orientacinius tikslus kiekvienu valdymo lygiu;

| 53. | pabrėžia poreikį vykdant aktyvią užimtumo politiką geografiniu, sektorių ir įmonių lygiu planuoti ir įgyvendinti tikslines intervencijos priemones, taip pat kartu aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams, kad būtų padidintos galimybės patekti į darbo rinką asmenims iš sektorių arba geografinių regionų, kuriuose ypač didelis nedarbo lygis; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia poreikį vykdant aktyvią užimtumo politiką geografiniu, sektorių ir įmonių lygiu planuoti ir įgyvendinti tikslines intervencijos priemones, taip pat kartu aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams, kad būtų padidintos galimybės patekti į darbo rinką asmenims iš sektorių arba geografinių regionų, kuriuose ypač didelis nedarbo lygis;

| 54. | pabrėžia būtinybę atkreipti dėmesį į atskiras gyventojų grupes (migrantus, moteris, ikipensinio amžiaus bedarbius ir t. t.) siekiant gerinti jų kvalifikacijas, užkirsti kelią nedarbui ir stiprinti socialinės integracijos pagrindus; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia būtinybę atkreipti dėmesį į atskiras gyventojų grupes (migrantus, moteris, ikipensinio amžiaus bedarbius ir t. t.) siekiant gerinti jų kvalifikacijas, užkirsti kelią nedarbui ir stiprinti socialinės integracijos pagrindus;

| 55. | ragina valstybes nares ir Komisiją imtis jaunesnių ir vyresnio amžiaus asmenų integravimo į darbo rinką priemonių, nes šias pažeidžiamas grupes stipriai paveikė darbo vietų trūkumas dabartinio ekonomikos nuosmukio metu; |
| --- | --- |

55.

ragina valstybes nares ir Komisiją imtis jaunesnių ir vyresnio amžiaus asmenų integravimo į darbo rinką priemonių, nes šias pažeidžiamas grupes stipriai paveikė darbo vietų trūkumas dabartinio ekonomikos nuosmukio metu;

| 56. | pabrėžia, kad taikant minimalių pajamų sistemas turi būti padengiamos šildymo išlaidos, kad vargingai gyvenančios šeimos, susidūrusios su „energetiniu skurdu“, galėtų apmokėti savo sąskaitas už energiją; minimalių pajamų sistemos turi būti grindžiamos faktiškai apskaičiuota namų šildymo kaina atsižvelgiant į konkretaus namų ūkio poreikius, pvz., šeimai su vaikais, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad taikant minimalių pajamų sistemas turi būti padengiamos šildymo išlaidos, kad vargingai gyvenančios šeimos, susidūrusios su „energetiniu skurdu“, galėtų apmokėti savo sąskaitas už energiją; minimalių pajamų sistemos turi būti grindžiamos faktiškai apskaičiuota namų šildymo kaina atsižvelgiant į konkretaus namų ūkio poreikius, pvz., šeimai su vaikais, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems;

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors dauguma ES 27 valstybių narių turi nacionalines minimalių pajamų sistemas, tačiau kelios jų neturi; ragina valstybes nares numatyti kelią skurdui užkertančias garantuotų minimalių pajamų sistemas siekiant socialinės įtraukties ir reikalauja, kad jos keistųsi geriausia patirtimi; pripažįsta, kad tuo atveju, jei teikiama socialinė parama, valstybės narės privalo užtikrinti, kad piliečiai žinotų savo teises ir galėtų jomis pasinaudoti; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į tai, kad nors dauguma ES 27 valstybių narių turi nacionalines minimalių pajamų sistemas, tačiau kelios jų neturi; ragina valstybes nares numatyti kelią skurdui užkertančias garantuotų minimalių pajamų sistemas siekiant socialinės įtraukties ir reikalauja, kad jos keistųsi geriausia patirtimi; pripažįsta, kad tuo atveju, jei teikiama socialinė parama, valstybės narės privalo užtikrinti, kad piliečiai žinotų savo teises ir galėtų jomis pasinaudoti;

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei šalių kandidačių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei šalių kandidačių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 245, 1992 8 26, p. 46.

(2)  OL L 245, 1992 8 26, p. 49.

(3)  Europos Sąjungos Tarybos pranešimas spaudai Nr. 16825/08 (Presse 358), p. 18.

(4)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(5)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 141.

(6)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 11.

(7)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 11.

(8)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(9)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 19.

(10)  Kiekvienoje šalyje skurdo riba nustatoma, jeigu pajamos siekia tik 60 proc. šalies medianinių pajamų, t. y. jos mažesnės už vidutines pajamas.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/19

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisFinansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)

P7_TA(2010)0376

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita) (2009/2182(INI))

2012/C 70 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 7 d. sprendimą dėl specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1), priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 7 d. sprendimą dėl specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1), priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto pranešimą (A7–0267/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto pranešimą (A7–0267/2010),

Priežastys

| 1. | pažymi, kad dabartinės krizės priežastys yra įvairios ir jų poveikis yra tiesioginis ir ilgalaikis, kad keletas įspėjamųjų požymių buvo praleista ir kad krizės mastas, taip pat poveikis bei pasekmės buvo nepakankamai įvertinti; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad dabartinės krizės priežastys yra įvairios ir jų poveikis yra tiesioginis ir ilgalaikis, kad keletas įspėjamųjų požymių buvo praleista ir kad krizės mastas, taip pat poveikis bei pasekmės buvo nepakankamai įvertinti;

| 2. | pažymi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose dėl paskolų burbulo kilusios krizės priežastys labai senos; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose dėl paskolų burbulo kilusios krizės priežastys labai senos;

| 3. | pažymi, kad pasaulinis disbalansas, valdymas (reguliavimas ir priežiūra) ir pinigų politika kartu su specialiais finansų sistemai būdingais veiksniais, pvz., finansų produkto sudėtingumu ir neskaidrumu, trumpalaikėmis kompensacijų sistemomis ir netinkamais verslo modeliais, yra pagrindiniai veiksniai, skatinantys dabartinę finansų krizę; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad pasaulinis disbalansas, valdymas (reguliavimas ir priežiūra) ir pinigų politika kartu su specialiais finansų sistemai būdingais veiksniais, pvz., finansų produkto sudėtingumu ir neskaidrumu, trumpalaikėmis kompensacijų sistemomis ir netinkamais verslo modeliais, yra pagrindiniai veiksniai, skatinantys dabartinę finansų krizę;

| 4. | mano, kad interesų konfliktų, asmeninio suinteresuotumo atvejų ir atvejų, kai subjektai buvo per glaudžiai susiję, kad į juos būtų galima kreiptis, padažnėjimas finansų sektoriuje kai kuriais atvejais prisidėjo prie krizės gilinimo; |
| --- | --- |

4.

mano, kad interesų konfliktų, asmeninio suinteresuotumo atvejų ir atvejų, kai subjektai buvo per glaudžiai susiję, kad į juos būtų galima kreiptis, padažnėjimas finansų sektoriuje kai kuriais atvejais prisidėjo prie krizės gilinimo;

| 5. | pažymi, kad ekspansinė JAV pinigų politika paskatino perteklinį likvidumą siekiant didelio rentabilumo ir vidaus paklausos, paremtos vartojimo kreditais, atsiradimą, taigi ir namų ūkių įsiskolinimą, o taip pat dideles valstybės išlaidas, finansuojamas suteikiant pigią prieigą prie lėšų; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad ekspansinė JAV pinigų politika paskatino perteklinį likvidumą siekiant didelio rentabilumo ir vidaus paklausos, paremtos vartojimo kreditais, atsiradimą, taigi ir namų ūkių įsiskolinimą, o taip pat dideles valstybės išlaidas, finansuojamas suteikiant pigią prieigą prie lėšų;

| 6. | pažymi, kad finansų rinkose buvo pastebėtas spekuliacinis elgesys, kai kuriems investuotojams prisiimant ypač didelę riziką, o ši aplinkybė buvo apsunkinta reitingavimo agentūrų oligopolijos; atkreipia dėmesį į tai, kad rinkos ekonomika geriausiai veikia esant demokratiniu būdu sutartam, skaidriam reguliavimui įvairiais lygmenimis, kartu esant sveikai etikai bei moralei, kas užtikrina teisingas finansines ir ekonomines sistemas bei nekenkia realiai ekonomikai; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad finansų rinkose buvo pastebėtas spekuliacinis elgesys, kai kuriems investuotojams prisiimant ypač didelę riziką, o ši aplinkybė buvo apsunkinta reitingavimo agentūrų oligopolijos; atkreipia dėmesį į tai, kad rinkos ekonomika geriausiai veikia esant demokratiniu būdu sutartam, skaidriam reguliavimui įvairiais lygmenimis, kartu esant sveikai etikai bei moralei, kas užtikrina teisingas finansines ir ekonomines sistemas bei nekenkia realiai ekonomikai;

| 7. | pažymi, kad didinant sudėtingų nebalansinių produktų (specialiosios paskirties priemonių, skolos įsipareigojimų už įkaitą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių ir t. t.) skaičių ir taikant paskolos pavertimo investicijomis priemonę per nereguliuojamą šešėlinę bankų sistemą sisteminė rizika padidėjo, o ne sumažėjo; pažymi, kad įstaigos, orientuotos į taupymą ir MVĮ finansavimą, įrodė savo naudingumą; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad didinant sudėtingų nebalansinių produktų (specialiosios paskirties priemonių, skolos įsipareigojimų už įkaitą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių ir t. t.) skaičių ir taikant paskolos pavertimo investicijomis priemonę per nereguliuojamą šešėlinę bankų sistemą sisteminė rizika padidėjo, o ne sumažėjo; pažymi, kad įstaigos, orientuotos į taupymą ir MVĮ finansavimą, įrodė savo naudingumą;

| 8. | mano, kad tvaresnių gamybos, skirstymo ir vartojimo modelių nebuvimas atsižvelgiant į klimato kaitą, biologinės įvairovės praradimas ir gamtos išteklių sunaikinimas prisideda prie pagrindinių krizės priežasčių; |
| --- | --- |

8.

mano, kad tvaresnių gamybos, skirstymo ir vartojimo modelių nebuvimas atsižvelgiant į klimato kaitą, biologinės įvairovės praradimas ir gamtos išteklių sunaikinimas prisideda prie pagrindinių krizės priežasčių;

| 9. | mano, kad iki krizės egzistavusiose pasaulinio, JAV arba Europos Sąjungos lygmens ekonomikos ir finansų valdymo struktūrose trūko darnos ir nuoseklumo atskiriant makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ir buvo skirta pernelyg daug dėmesio žemiausiu lygmeniu prasidedančiai finansų institucijų mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrai ir makroekonominių rodiklių stebėsenai šalies lygmeniu, tuo pat metu nepaisant sisteminio požiūrio į finansinius ir makroekonominius pokyčius, kurį taikant reikėtų stebėti įvairių finansų įstaigų ir šalių tarpusavio sąsajas; |
| --- | --- |

9.

mano, kad iki krizės egzistavusiose pasaulinio, JAV arba Europos Sąjungos lygmens ekonomikos ir finansų valdymo struktūrose trūko darnos ir nuoseklumo atskiriant makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ir buvo skirta pernelyg daug dėmesio žemiausiu lygmeniu prasidedančiai finansų institucijų mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrai ir makroekonominių rodiklių stebėsenai šalies lygmeniu, tuo pat metu nepaisant sisteminio požiūrio į finansinius ir makroekonominius pokyčius, kurį taikant reikėtų stebėti įvairių finansų įstaigų ir šalių tarpusavio sąsajas;

| 10. | pažymi, kad globalizacija kilo be lygiagretaus pasaulinio valdymo struktūrų susikūrimo ar išsivystymo, kuris lydėtų rinkų integraciją, ypač atsižvelgiant į pasaulinę pusiausvyrą ar jos sutrikimus ir finansų rinkas, ir laiko G 20 procesą žingsniu tinkama linkme, tačiau pažymi, kad reikia veiksmingai atstovauti ES pozicijai G 20 lygmeniu; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad globalizacija kilo be lygiagretaus pasaulinio valdymo struktūrų susikūrimo ar išsivystymo, kuris lydėtų rinkų integraciją, ypač atsižvelgiant į pasaulinę pusiausvyrą ar jos sutrikimus ir finansų rinkas, ir laiko G 20 procesą žingsniu tinkama linkme, tačiau pažymi, kad reikia veiksmingai atstovauti ES pozicijai G 20 lygmeniu;

| 11. | pažymi, kad Europos Sąjunga pripažino laisvą kapitalo judėjimą, numatytą ES sutartyse 1990 m. liepos mėn., kuris padėjo užtikrinti ekonomikos raidą; vis dėlto pažymi, kad numačius laisvą kapitalo judėjimą nebuvo numatytas santaupų mokesčių suderinimas ir tinkamas tarpvalstybinis reguliavimas ar priežiūra Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad Europos Sąjunga pripažino laisvą kapitalo judėjimą, numatytą ES sutartyse 1990 m. liepos mėn., kuris padėjo užtikrinti ekonomikos raidą; vis dėlto pažymi, kad numačius laisvą kapitalo judėjimą nebuvo numatytas santaupų mokesčių suderinimas ir tinkamas tarpvalstybinis reguliavimas ar priežiūra Europos lygmeniu;

| 12. | neigiamai vertina tai, kad praeityje ne visada buvo laikomasi stabilumo ir augimo pakto (SAP) principų ir pažymi, kad atsirado didelių euro zonos valstybių ekonomikos neatitikimų; |
| --- | --- |

12.

neigiamai vertina tai, kad praeityje ne visada buvo laikomasi stabilumo ir augimo pakto (SAP) principų ir pažymi, kad atsirado didelių euro zonos valstybių ekonomikos neatitikimų;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamo reguliavimo, tvirtos priežiūros nebuvimas ir visiškas nenumatytos padėties valdymo priemonių trūkumas bankų krizės atveju parodė, kiek daug Europos Sąjungai dar reikia padaryti, kad sukurtų mechanizmus, tinkamus politikos problemų, susijusių su bendrąja rinka ir integruota finansų sistema, sprendimui; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad nėra tarptautinio bankroto mechanizmo; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamo reguliavimo, tvirtos priežiūros nebuvimas ir visiškas nenumatytos padėties valdymo priemonių trūkumas bankų krizės atveju parodė, kiek daug Europos Sąjungai dar reikia padaryti, kad sukurtų mechanizmus, tinkamus politikos problemų, susijusių su bendrąja rinka ir integruota finansų sistema, sprendimui; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad nėra tarptautinio bankroto mechanizmo;

Poveikiai

| 14. | pažymi, kad valstybės deficitas Europos Sąjungoje nuo 2,3 proc. BVP 2008 m. išaugo iki 7,5 proc. BVP 2010 m., ir, pasak Eurostato, nuo 2 proc. iki 6,3 proc. euro zonos šalyse, valstybės skolos ir BVP santykis nuo 61,6 proc. BVP 2008 m. išaugo iki 79,6 proc. 2010 m. Europos Sąjungoje ir nuo 69,4 proc. iki 84,7 proc. euro zonoje, taip per dvejus metus buvo sunaikinti beveik dviejų dešimtmečių kai kurių valstybių narių pastangų konsoliduoti biudžetą rezultatai; apgailestauja dėl šio nuosmukio, kadangi dabar bus daug sunkiau kovoti su nedarbu ir demografiniais iššūkiais; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad valstybės deficitas Europos Sąjungoje nuo 2,3 proc. BVP 2008 m. išaugo iki 7,5 proc. BVP 2010 m., ir, pasak Eurostato, nuo 2 proc. iki 6,3 proc. euro zonos šalyse, valstybės skolos ir BVP santykis nuo 61,6 proc. BVP 2008 m. išaugo iki 79,6 proc. 2010 m. Europos Sąjungoje ir nuo 69,4 proc. iki 84,7 proc. euro zonoje, taip per dvejus metus buvo sunaikinti beveik dviejų dešimtmečių kai kurių valstybių narių pastangų konsoliduoti biudžetą rezultatai; apgailestauja dėl šio nuosmukio, kadangi dabar bus daug sunkiau kovoti su nedarbu ir demografiniais iššūkiais;

| 15. | mano, kad Europos viešųjų finansų padėtis jau buvo prasta prieš prasidedant krizei; iš tiesų nuo 1970 m. valstybių narių valstybės skola pamažu augo dėl įvairių ES ekonomikos augimo sulėtėjimo laikotarpių; pažymi, kad dėl ekonomikos atkūrimo planų išlaidų, mažesnių pajamų iš mokesčių ir padidėjusių socialinės apsaugos išlaidų valstybės skola padidėjo ir tai, nors ir skirtingu mastu, turėjo įtakos BVP visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

mano, kad Europos viešųjų finansų padėtis jau buvo prasta prieš prasidedant krizei; iš tiesų nuo 1970 m. valstybių narių valstybės skola pamažu augo dėl įvairių ES ekonomikos augimo sulėtėjimo laikotarpių; pažymi, kad dėl ekonomikos atkūrimo planų išlaidų, mažesnių pajamų iš mokesčių ir padidėjusių socialinės apsaugos išlaidų valstybės skola padidėjo ir tai, nors ir skirtingu mastu, turėjo įtakos BVP visose valstybėse narėse;

| 16. | mano, kad krizės poveikis dar nevisiškai paaiškėjo ir kad negalima atmesti pakartotinio žlugimo, kaip pakartotinės recesijos atveju, ypač atsižvelgiant į pasiektą nedarbo lygį; |
| --- | --- |

16.

mano, kad krizės poveikis dar nevisiškai paaiškėjo ir kad negalima atmesti pakartotinio žlugimo, kaip pakartotinės recesijos atveju, ypač atsižvelgiant į pasiektą nedarbo lygį;

| 17. | pažymi, kad krizė turėjo poveikį užimtumui visoje ES, nors nedarbo lygis vidutiniškai išaugo tik 1,9 proc. 27 ES valstybėse, ir kad neigiamas poveikis užimtumui bus juntamas ir toliau dėl įprasto ekonominių sąlygų ir darbo rinkos laikotarpių nesutapimo; pabrėžia, jog Komisija prognozuoja, kad 2010 m. ES nedarbo lygis sieks maždaug 11 proc., o tai turės sunkias pasekmes ES žmogiškiesiems ištekliams; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad krizė turėjo poveikį užimtumui visoje ES, nors nedarbo lygis vidutiniškai išaugo tik 1,9 proc. 27 ES valstybėse, ir kad neigiamas poveikis užimtumui bus juntamas ir toliau dėl įprasto ekonominių sąlygų ir darbo rinkos laikotarpių nesutapimo; pabrėžia, jog Komisija prognozuoja, kad 2010 m. ES nedarbo lygis sieks maždaug 11 proc., o tai turės sunkias pasekmes ES žmogiškiesiems ištekliams;

| 18. | pažymi, kad krizės socialiniai padariniai labai skirtingi atskirose valstybėse narėse; vidutiniškai nedarbo lygis yra 10 proc., kai kuriose šalyse nedarbo lygis siekia 20 proc. visų gyventojų ir daugiau negu 40 proc. jaunimo, o tai rodo struktūrinių pokyčių reikalingumo kai kuriose šalyse mastą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad krizės socialiniai padariniai labai skirtingi atskirose valstybėse narėse; vidutiniškai nedarbo lygis yra 10 proc., kai kuriose šalyse nedarbo lygis siekia 20 proc. visų gyventojų ir daugiau negu 40 proc. jaunimo, o tai rodo struktūrinių pokyčių reikalingumo kai kuriose šalyse mastą;

| 19. | mano, kad, nors skolos mažinimo politika yra svarbi, greitas viešųjų finansų konsolidavimas neturėtų būti vykdomas socialinės apsaugos ir viešųjų paslaugų sistemų sąskaita, kadangi jų kaip savaiminio krizės stabilizatoriaus ir švelnintojo vaidmuo buvo teisingai vertinamas teigiamai; pažymi, kad efektyvumo socialinės apsaugos ir viešųjų paslaugų srityse skatinimas gali tuo pačiu metu pagerinti ekonominį efektyvumą ir paslaugų kokybę; pripažįsta, kad neradus tinkamo sprendimo dėl deramos pusiausvyros galėtų pasireikšti ilgalaikis silpnas ekonomikos augimas ir nuolatinis nedarbas, taigi ir neišvengiamas Europos konkurencingumo pasauliniu mastu žlugimas; |
| --- | --- |

19.

mano, kad, nors skolos mažinimo politika yra svarbi, greitas viešųjų finansų konsolidavimas neturėtų būti vykdomas socialinės apsaugos ir viešųjų paslaugų sistemų sąskaita, kadangi jų kaip savaiminio krizės stabilizatoriaus ir švelnintojo vaidmuo buvo teisingai vertinamas teigiamai; pažymi, kad efektyvumo socialinės apsaugos ir viešųjų paslaugų srityse skatinimas gali tuo pačiu metu pagerinti ekonominį efektyvumą ir paslaugų kokybę; pripažįsta, kad neradus tinkamo sprendimo dėl deramos pusiausvyros galėtų pasireikšti ilgalaikis silpnas ekonomikos augimas ir nuolatinis nedarbas, taigi ir neišvengiamas Europos konkurencingumo pasauliniu mastu žlugimas;

| 20. | pažymi, kad dėl aukšto nedarbo lygio atsiranda ne tik socialinių, bet taip pat didelių ekonominių išlaidų, nes bedarbiai nedaug gali prisidėti prie vidaus paklausos ir moka mažiau mokesčių ir socialinių įmokų; pažymi, kad dėl to didėja mokesčių našta tiems, kurie dirba, nes mokami didesni mokesčiai, o ateities kartoms didėja skolos našta; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad dėl aukšto nedarbo lygio atsiranda ne tik socialinių, bet taip pat didelių ekonominių išlaidų, nes bedarbiai nedaug gali prisidėti prie vidaus paklausos ir moka mažiau mokesčių ir socialinių įmokų; pažymi, kad dėl to didėja mokesčių našta tiems, kurie dirba, nes mokami didesni mokesčiai, o ateities kartoms didėja skolos našta;

| 21. | pažymi, kad remiantis 2007 m. skaičiais (paskutiniais duomenimis prieš krizę) Europos Sąjungoje yra 30 mln. skurstančių dirbančiųjų ir pagal naujausius duomenis 79 mln. žmonių gyvena žemiau skurdo ribos, nuo to laiko šis skaičius tikriausiai išaugo; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad remiantis 2007 m. skaičiais (paskutiniais duomenimis prieš krizę) Europos Sąjungoje yra 30 mln. skurstančių dirbančiųjų ir pagal naujausius duomenis 79 mln. žmonių gyvena žemiau skurdo ribos, nuo to laiko šis skaičius tikriausiai išaugo;

| 22. | pažymi, kad be nedarbo, krizė turėjo daugialypį socialinį poveikį, visų pirma įskaitant darbo sąlygų pablogėjimą, didėjančius sunkumus žmonėms patenkinti pagrindinius poreikius ir pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, didėjantį benamių skaičių, per didelį įsiskolinimą ir finansinę atskirtį; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad be nedarbo, krizė turėjo daugialypį socialinį poveikį, visų pirma įskaitant darbo sąlygų pablogėjimą, didėjančius sunkumus žmonėms patenkinti pagrindinius poreikius ir pasinaudoti pagrindinėmis paslaugomis, didėjantį benamių skaičių, per didelį įsiskolinimą ir finansinę atskirtį;

| 23. | pažymi, kad, kaip ir visos krizės, dabartinė neigiamai veikia augimą ir užimtumą, visų pirma turėdama įtaką labiausiai pažeidžiamiems asmenims, įskaitant jaunimą, vaikus ir moteris, taip pat etnines mažumas ir migrantus; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad, kaip ir visos krizės, dabartinė neigiamai veikia augimą ir užimtumą, visų pirma turėdama įtaką labiausiai pažeidžiamiems asmenims, įskaitant jaunimą, vaikus ir moteris, taip pat etnines mažumas ir migrantus;

| 24. | taip pat yra susirūpinęs dėl prociklinių reguliavimo, rizikos ribojimo apskaitos ir mokesčių taisyklių aspektų, dėl kurių didėja svyravimai, esantys neatskiriama veikiančios rinkos ekonomikos dalimi; |
| --- | --- |

24.

taip pat yra susirūpinęs dėl prociklinių reguliavimo, rizikos ribojimo apskaitos ir mokesčių taisyklių aspektų, dėl kurių didėja svyravimai, esantys neatskiriama veikiančios rinkos ekonomikos dalimi;

Reagavimo būdai

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad vyriausybių vykdytas bankų sektorių gelbėjimas yra tik dalis, tenkanti visuomenei kilus finansų krizei, o su recesija ir viešojo įsiskolinimo augimu susijusios išlaidos bus itin didelės, pasauliniu mastu bus prarasta 60 trilijonų dolerių; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad vyriausybių vykdytas bankų sektorių gelbėjimas yra tik dalis, tenkanti visuomenei kilus finansų krizei, o su recesija ir viešojo įsiskolinimo augimu susijusios išlaidos bus itin didelės, pasauliniu mastu bus prarasta 60 trilijonų dolerių;

| 26. | pažymi, kad krizė paskatino didelį valstybės pagalbos padidėjimą po laikinos valstybės pagalbos programos priėmimo ir apgailestauja dėl žalingo poveikio, kurį tai galėjo turėti vienodų sąlygų Europoje išsaugojimui; ragina Komisiją imtis aiškaus vadovaujamo vaidmens kovojant su protekcionizmu ir konkurencijos iškraipymu; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad krizė paskatino didelį valstybės pagalbos padidėjimą po laikinos valstybės pagalbos programos priėmimo ir apgailestauja dėl žalingo poveikio, kurį tai galėjo turėti vienodų sąlygų Europoje išsaugojimui; ragina Komisiją imtis aiškaus vadovaujamo vaidmens kovojant su protekcionizmu ir konkurencijos iškraipymu;

| 27. | pritaria netradicinėms priemonėms, kurių per pastaruosius dvejus metus ėmėsi ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, kad būtų suteikta parama bankams valstybėse narėse, kuriose dėl precedento neturinčio nuvertėjusio turto lygio kilo bankroto pavojus; ypač teigiamai vertina tai, kad šių bankų klientams buvo suteiktos indėlių garantijos, tačiau pabrėžia, kad reikia palaipsniui panaikinti šias netradicines priemones siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai bankų sektoriuje; |
| --- | --- |

27.

pritaria netradicinėms priemonėms, kurių per pastaruosius dvejus metus ėmėsi ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, kad būtų suteikta parama bankams valstybėse narėse, kuriose dėl precedento neturinčio nuvertėjusio turto lygio kilo bankroto pavojus; ypač teigiamai vertina tai, kad šių bankų klientams buvo suteiktos indėlių garantijos, tačiau pabrėžia, kad reikia palaipsniui panaikinti šias netradicines priemones siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai bankų sektoriuje;

| 28. | pažymi, kad 2008 m. spalio mėn. Europos Sąjunga priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą, kuriam skirta 1,6 proc. Sąjungos BVP, tuo tarpu Kinijoje tam buvo skirta 5 proc., o Jungtinėse Amerikos Valstijose – 6,55 proc.; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad 2008 m. spalio mėn. Europos Sąjunga priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą, kuriam skirta 1,6 proc. Sąjungos BVP, tuo tarpu Kinijoje tam buvo skirta 5 proc., o Jungtinėse Amerikos Valstijose – 6,55 proc.;

| 29. | teigiamai vertina Ekonomikos ir finansų tarybos 2010 m. gegužės 10 d. priimtą stabilizacijos planą, kuriame numatyta 750 mlrd. EUR ir pagal kurį sukurtas finansinio stabilumo mechanizmas, skirtas paskolas garantavusių valstybių įsipareigojimų nevykdymo rizikos problemai spręsti, kaip šio plano teisinį pagrindą iš dalies naudojant SESV 122 straipsnį; atkreipia dėmesį į esminį demokratijos trūkumą ir atskaitomybės stoką Tarybos sprendimuose dėl pagalbos paketo, dėl kurių nebuvo konsultuojamasi su Europos Parlamentu; reikalauja, kad Europos Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, dalyvautų ateityje priimant pasiūlymus ir sprendimus dėl pagalbos kritiniais atvejais; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina Ekonomikos ir finansų tarybos 2010 m. gegužės 10 d. priimtą stabilizacijos planą, kuriame numatyta 750 mlrd. EUR ir pagal kurį sukurtas finansinio stabilumo mechanizmas, skirtas paskolas garantavusių valstybių įsipareigojimų nevykdymo rizikos problemai spręsti, kaip šio plano teisinį pagrindą iš dalies naudojant SESV 122 straipsnį; atkreipia dėmesį į esminį demokratijos trūkumą ir atskaitomybės stoką Tarybos sprendimuose dėl pagalbos paketo, dėl kurių nebuvo konsultuojamasi su Europos Parlamentu; reikalauja, kad Europos Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, dalyvautų ateityje priimant pasiūlymus ir sprendimus dėl pagalbos kritiniais atvejais;

Nacionaliniai ekonomikos atkūrimo planai

| 30. | apgailestauja dėl to, kad įvairūs nacionaliniai ekonomikos atkūrimo planai buvo mažai koordinuojami, nes labai tikėtina, kad dėl ES lygmens koordinavimo daugialypio poveikio ir sverto galimybių būtų galima pasiekti didesnį poveikį negu tas, kuris gali būti pasiektas daugiausiai nacionalinio lygmens programomis, kylant pavojui, kad jos viena kitai prieštaraus; ragina būsimuose ekonomikos atkūrimo planuose ir vykdant plataus masto investicijas stiprinti europinę dimensiją; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja dėl to, kad įvairūs nacionaliniai ekonomikos atkūrimo planai buvo mažai koordinuojami, nes labai tikėtina, kad dėl ES lygmens koordinavimo daugialypio poveikio ir sverto galimybių būtų galima pasiekti didesnį poveikį negu tas, kuris gali būti pasiektas daugiausiai nacionalinio lygmens programomis, kylant pavojui, kad jos viena kitai prieštaraus; ragina būsimuose ekonomikos atkūrimo planuose ir vykdant plataus masto investicijas stiprinti europinę dimensiją;

| 31. | ragina Komisiją parengti labai tikslų nacionalinių bankų gelbėjimo paketų bei nacionalinių ir Europos ekonomikos atkūrimo planų, kurie priimti 2008–2009 m. rudenį ir žiemą, veiksmingumo įvertinimą atsižvelgiant į trumpalaikius ir ilgalaikius Sąjungos tikslus, įskaitant išsamią peržiūrėtų valstybės pagalbos mechanizmų, priimtų kilus krizei, pasekmių analizę atsižvelgiant į konkurenciją, vienodų sąlygų išsaugojimą ES, finansų reformą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją parengti labai tikslų nacionalinių bankų gelbėjimo paketų bei nacionalinių ir Europos ekonomikos atkūrimo planų, kurie priimti 2008–2009 m. rudenį ir žiemą, veiksmingumo įvertinimą atsižvelgiant į trumpalaikius ir ilgalaikius Sąjungos tikslus, įskaitant išsamią peržiūrėtų valstybės pagalbos mechanizmų, priimtų kilus krizei, pasekmių analizę atsižvelgiant į konkurenciją, vienodų sąlygų išsaugojimą ES, finansų reformą ir darbo vietų kūrimą;

| 32. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės, ypač tos, kurios gavo EB mokėjimų balanso paramą, iš tikrųjų neturi galimybių sukurti tikrų nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų, apimančių augimo ir užimtumo skatinimo priemones, nes visos galimybės iki 2012 m. yra apribotos viešųjų išlaidų mažinimu, mokesčių didinimu ir valstybės skolos mažinimu; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės, ypač tos, kurios gavo EB mokėjimų balanso paramą, iš tikrųjų neturi galimybių sukurti tikrų nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų, apimančių augimo ir užimtumo skatinimo priemones, nes visos galimybės iki 2012 m. yra apribotos viešųjų išlaidų mažinimu, mokesčių didinimu ir valstybės skolos mažinimu;

Ateitis. Pridėtine verte pagrįsta Europa

| 33. | mano, kad Sąjunga negali būti vienintele integruota erdve, kurioje energetikos klausimas, ypač energijos rūšių derinimo klausimas, nebūtų laikomas strateginiu klausimu jos teritorijoje ir jos partnerių atžvilgiu; mano, kad su energetika susijusių iniciatyvų Europos Sąjungoje turi imtis Komisija, valstybės narės ir atitinkamų pramonės sektorių atstovai glaudžiai bendradarbiaudami, kad galėtų užtikrinti savo valstybių narių aprūpinimą energija, pvz., nafta ir dujomis, įvairiais energijos vamzdynų tinklais, ir visų pirma vykdyti derybas dėl tiekimo sutarčių bei organizuoti saugojimo pajėgumus, taip pat finansuoti ir koordinuoti su naujais energijos šaltiniais susijusius mokslinius tyrimus ir plėtrą pagal visas atitinkamas programas, kaip antai 7-ąją mokslinių tyrimų programą (2007–2013) ir vėlesnes atnaujintas jos versijas; |
| --- | --- |

33.

mano, kad Sąjunga negali būti vienintele integruota erdve, kurioje energetikos klausimas, ypač energijos rūšių derinimo klausimas, nebūtų laikomas strateginiu klausimu jos teritorijoje ir jos partnerių atžvilgiu; mano, kad su energetika susijusių iniciatyvų Europos Sąjungoje turi imtis Komisija, valstybės narės ir atitinkamų pramonės sektorių atstovai glaudžiai bendradarbiaudami, kad galėtų užtikrinti savo valstybių narių aprūpinimą energija, pvz., nafta ir dujomis, įvairiais energijos vamzdynų tinklais, ir visų pirma vykdyti derybas dėl tiekimo sutarčių bei organizuoti saugojimo pajėgumus, taip pat finansuoti ir koordinuoti su naujais energijos šaltiniais susijusius mokslinius tyrimus ir plėtrą pagal visas atitinkamas programas, kaip antai 7-ąją mokslinių tyrimų programą (2007–2013) ir vėlesnes atnaujintas jos versijas;

| 34. | siūlo, kad siekiant sudaryti sąlygas projektų valdymui ir finansavimui Komisija prisiimtų visapusišką atsakomybę visų pirma šiose srityse:






  — | naujų investicijų į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir atsinaujinančių energijos šaltinių eksploatavimą, energijos vartojimo efektyvumą, ypač Europos institucijų pastatuose, taip pat apskritai naudojant išteklius, |
| --- | --- | --- |

34.

siūlo, kad siekiant sudaryti sąlygas projektų valdymui ir finansavimui Komisija prisiimtų visapusišką atsakomybę visų pirma šiose srityse:

—

naujų investicijų į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir atsinaujinančių energijos šaltinių eksploatavimą, energijos vartojimo efektyvumą, ypač Europos institucijų pastatuose, taip pat apskritai naudojant išteklius,

| — | Europos energijos tinklo stiprinimo susiejant nacionalinius tinklus ir skirstant didelių energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių gamybos centrų energiją vartotojams ir naujų energijos saugojimo formų įdiegimo bei Europos didžiojo aukštos įtampos nuolatinės srovės (angl. HVDC) tinklo sukūrimo srityje, |
| --- | --- |

—

Europos energijos tinklo stiprinimo susiejant nacionalinius tinklus ir skirstant didelių energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių gamybos centrų energiją vartotojams ir naujų energijos saugojimo formų įdiegimo bei Europos didžiojo aukštos įtampos nuolatinės srovės (angl. HVDC) tinklo sukūrimo srityje,

| — | ES kosminės erdvės infrastruktūrų radijo navigacijos ir žemės stebėjimo srityse skatinimo, siekiant stiprinti naujų ES paslaugų teikimą ir naujoviškų taikymo būdų vystymą, taip pat siekiant supaprastinti ES teisės aktų ir politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

ES kosminės erdvės infrastruktūrų radijo navigacijos ir žemės stebėjimo srityse skatinimo, siekiant stiprinti naujų ES paslaugų teikimą ir naujoviškų taikymo būdų vystymą, taip pat siekiant supaprastinti ES teisės aktų ir politikos įgyvendinimą;

| — | viešųjų greitojo geležinkelio paslaugų, sudarančių sąlygas sujungti Sąjungos rytinę ir vakarinę bei šiaurinę ir pietinę dalis, numatymo ir investicijų į infrastruktūrą ir itin svarbius viešosios infrastruktūros objektus supaprastinimo srityje, |
| --- | --- |

—

viešųjų greitojo geležinkelio paslaugų, sudarančių sąlygas sujungti Sąjungos rytinę ir vakarinę bei šiaurinę ir pietinę dalis, numatymo ir investicijų į infrastruktūrą ir itin svarbius viešosios infrastruktūros objektus supaprastinimo srityje,

| — | greitaeigės interneto prieigos suteikimo visoje Sąjungoje, užtikrinant greitą ES skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą ir visiems piliečiams suteikiant patikimą nemokamą prieigą, |
| --- | --- |

—

greitaeigės interneto prieigos suteikimo visoje Sąjungoje, užtikrinant greitą ES skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimą ir visiems piliečiams suteikiant patikimą nemokamą prieigą,

| — | ES vadovaujamojo vaidmens e. sveikatos srityje plėtojimo, |
| --- | --- |

—

ES vadovaujamojo vaidmens e. sveikatos srityje plėtojimo,

| — | elektrinių transporto priemonių kūrimo užbaigimo ir jiems skirtų bendrųjų standartų nustatymo srityje; |
| --- | --- |

—

elektrinių transporto priemonių kūrimo užbaigimo ir jiems skirtų bendrųjų standartų nustatymo srityje;

| 35. | mano, kad jei egzistuoja susitarimas dėl šių ES valdymo ir veiklos elementų pasidalijamosios kompetencijos ir papildomų veiksmų srityje, Sąjunga turi užsitikrinti priemones, visų pirma finansines, skirtas šiai strategijai vykdyti; |
| --- | --- |

35.

mano, kad jei egzistuoja susitarimas dėl šių ES valdymo ir veiklos elementų pasidalijamosios kompetencijos ir papildomų veiksmų srityje, Sąjunga turi užsitikrinti priemones, visų pirma finansines, skirtas šiai strategijai vykdyti;

Finansų reguliavimas ir priežiūra

| 36. | pažymi, kad galutinis finansų sistemos tikslas yra teikti tinkamas priemones taupymui ir santaupų nukreipimui į investicijas, padedančias teikti paramą realiajai ekonomikai ir skatinančias ekonominį efektyvumą prisiimant dalį įmonių ir privačių namų ūkių rizikos, optimizuoti ilgalaikį pensijų finansavimą ir kurti darbo vietas, kaip tai jau daro į konkrečius regionus orientuoti mažmeniniai bankai; pažymi, kad ši funkcija yra itin svarbi atsižvelgiant į padėtį, kai reikalingos naujos augimo priemonės, apimančios dideles investicijas į švarias technologijas; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad galutinis finansų sistemos tikslas yra teikti tinkamas priemones taupymui ir santaupų nukreipimui į investicijas, padedančias teikti paramą realiajai ekonomikai ir skatinančias ekonominį efektyvumą prisiimant dalį įmonių ir privačių namų ūkių rizikos, optimizuoti ilgalaikį pensijų finansavimą ir kurti darbo vietas, kaip tai jau daro į konkrečius regionus orientuoti mažmeniniai bankai; pažymi, kad ši funkcija yra itin svarbi atsižvelgiant į padėtį, kai reikalingos naujos augimo priemonės, apimančios dideles investicijas į švarias technologijas;

| 37. | pabrėžia, kad finansų srities vystymasis taip pat turi pasitarnauti teisingumui suteikiant galimybes gauti paskolą ir draudimą (esant pakankamoms garantijoms) ir toms gyventojų grupėms, kurios šiuo metu tokios galimybės neturi; primygtinai ragina, kad finansų srities reguliavimo reforma nebūtų vykdoma siekiant vien tik užtikrinti finansų stabilumą, bet turi būti atsižvelgiama ir į tvaraus vystymosi tikslą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad finansų srities vystymasis taip pat turi pasitarnauti teisingumui suteikiant galimybes gauti paskolą ir draudimą (esant pakankamoms garantijoms) ir toms gyventojų grupėms, kurios šiuo metu tokios galimybės neturi; primygtinai ragina, kad finansų srities reguliavimo reforma nebūtų vykdoma siekiant vien tik užtikrinti finansų stabilumą, bet turi būti atsižvelgiama ir į tvaraus vystymosi tikslą;

| 38. | pažymi, kad ši krizė parodo savireguliacijos sistemos ir per didelio pasitikėjimo rinkos dalyvių finansų sektoriuje ir reitingų agentūrų gebėjimu visada tinkamai įvertinti ir deramai valdyti riziką ir išvengti moralinės žalos; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad ši krizė parodo savireguliacijos sistemos ir per didelio pasitikėjimo rinkos dalyvių finansų sektoriuje ir reitingų agentūrų gebėjimu visada tinkamai įvertinti ir deramai valdyti riziką ir išvengti moralinės žalos;

| 39. | pritaria dabartiniams Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) pasiūlymams ir šios institucijos atliekamam vaidmeniui, tačiau mano, kad reguliavimą reikėtų siūlyti ir pradėti taikyti remiantis išsamiu finansų įstaigų poveikio realiai ekonomikai ir visuomenei vertinimu, turint mintyje tai, kad visiems vienodas metodas būtų žalingas ES finansų įstaigoms; pritaria išreikštam susirūpinimui dėl tinkamo kapitalo reikalavimų lygmens ir pereinamojo laikotarpio trukmės; |
| --- | --- |

39.

pritaria dabartiniams Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) pasiūlymams ir šios institucijos atliekamam vaidmeniui, tačiau mano, kad reguliavimą reikėtų siūlyti ir pradėti taikyti remiantis išsamiu finansų įstaigų poveikio realiai ekonomikai ir visuomenei vertinimu, turint mintyje tai, kad visiems vienodas metodas būtų žalingas ES finansų įstaigoms; pritaria išreikštam susirūpinimui dėl tinkamo kapitalo reikalavimų lygmens ir pereinamojo laikotarpio trukmės;

| 40. | pažymi, kad skaidrumas bendrovių bei valstybių narių finansinėse ataskaitose yra būtinas norint atkurti pasitikėjimą; taigi ragina Komisiją ištirti balanse nenurodytus sandorius, nepadengtus viešuosius įsipareigojimus ir pasinaudojimą specialiosios paskirties priemonėmis bei specialiosios paskirties įmonėmis, o taip pat apsvarstyti pasinaudojimo jomis apribojimus arba reikalauti privalomai teikti paskelbtų finansinių ataskaitų paaiškinimus; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad skaidrumas bendrovių bei valstybių narių finansinėse ataskaitose yra būtinas norint atkurti pasitikėjimą; taigi ragina Komisiją ištirti balanse nenurodytus sandorius, nepadengtus viešuosius įsipareigojimus ir pasinaudojimą specialiosios paskirties priemonėmis bei specialiosios paskirties įmonėmis, o taip pat apsvarstyti pasinaudojimo jomis apribojimus arba reikalauti privalomai teikti paskelbtų finansinių ataskaitų paaiškinimus;

| 41. | pažymi, kad kilus krizei paaiškėjo svarbių priežiūros sistemos trūkumų; ragina priimti tvirtą susitarimą G 20 lygmeniu ir Europos Sąjungoje ir taip pasaulio mastu užtikrinti, kad būtų mažiau galimybių imtis reguliavimo arbitražo ir, jei tik įmanoma, panaikinti reguliavimo arbitražą taikant bendras finansinių paslaugų taisykles; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad kilus krizei paaiškėjo svarbių priežiūros sistemos trūkumų; ragina priimti tvirtą susitarimą G 20 lygmeniu ir Europos Sąjungoje ir taip pasaulio mastu užtikrinti, kad būtų mažiau galimybių imtis reguliavimo arbitražo ir, jei tik įmanoma, panaikinti reguliavimo arbitražą taikant bendras finansinių paslaugų taisykles;

| 42. | mano, kad reikia panaikinti reguliavimo spragas, dėl kurių užsienio finansų įstaigų patronuojamosios įmonės galėjo nereguliuojamos vykdyti didelio masto veiklą ES; |
| --- | --- |

42.

mano, kad reikia panaikinti reguliavimo spragas, dėl kurių užsienio finansų įstaigų patronuojamosios įmonės galėjo nereguliuojamos vykdyti didelio masto veiklą ES;

| 43. | pažymi, kad šiuo metu tarptautiniu lygmeniu nepakankamai reglamentuotas bankų sektoriaus krizių valdymas; ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus dėl ES tarpvalstybinio krizių valdymo bankų sektoriuje tvarkos, reikėtų atkreipti dėmesį į tarptautines iniciatyvas, pvz., G 20 ir TVF pateiktas iniciatyvas, siekiant tarptautiniu mastu užtikrinti vienodas veikimo sąlygas; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad šiuo metu tarptautiniu lygmeniu nepakankamai reglamentuotas bankų sektoriaus krizių valdymas; ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus dėl ES tarpvalstybinio krizių valdymo bankų sektoriuje tvarkos, reikėtų atkreipti dėmesį į tarptautines iniciatyvas, pvz., G 20 ir TVF pateiktas iniciatyvas, siekiant tarptautiniu mastu užtikrinti vienodas veikimo sąlygas;

| 44. | pažymi, kad standartai, visų pirma kai nurodoma tikroji vertė, yra prociklinio pobūdžio, kai jie įtakoja per daug jais pasikliaunančiose finansų įstaigose priimamus sprendimus; pažymi, kad šį trūkumą galima pastebėti taip pat kai kuriose reguliavimo, rizikos ribojimo ir mokesčių taisyklėse; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad standartai, visų pirma kai nurodoma tikroji vertė, yra prociklinio pobūdžio, kai jie įtakoja per daug jais pasikliaunančiose finansų įstaigose priimamus sprendimus; pažymi, kad šį trūkumą galima pastebėti taip pat kai kuriose reguliavimo, rizikos ribojimo ir mokesčių taisyklėse;

| 45. | supranta specialias problemas, susijusias su didele bankų ir draudimo sektoriaus, kuris daugelyje naujų valstybių narių yra užsienio įstaigų rankose, dalimi; |
| --- | --- |

45.

supranta specialias problemas, susijusias su didele bankų ir draudimo sektoriaus, kuris daugelyje naujų valstybių narių yra užsienio įstaigų rankose, dalimi;

| 46. | pažymi, kad būtina surasti pusiausvyrą tarp poreikio imtis veiksmų, kurie padeda išsaugoti finansinį stabilumą, ir poreikio išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas ekonomikai; svarbu, kad bankų sistema būtų pajėgi savo pagrindines užduotis atlikti ir įprastu metu, ir kilus krizei; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad būtina surasti pusiausvyrą tarp poreikio imtis veiksmų, kurie padeda išsaugoti finansinį stabilumą, ir poreikio išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas ekonomikai; svarbu, kad bankų sistema būtų pajėgi savo pagrindines užduotis atlikti ir įprastu metu, ir kilus krizei;

| 47. | pažymi, kad dėl finansų įstaigų ir jų atitinkamų balansų dydžio buvo įvesta sąvoka „per stambios, kad patirtų nesėkmę“; taigi ragina Komisiją reikalauti, kad bankai pateiktų nenumatytų atvejų planą, kuriame būtų apibrėžtas jų organizuotas likvidavimas krizės atveju; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad dėl finansų įstaigų ir jų atitinkamų balansų dydžio buvo įvesta sąvoka „per stambios, kad patirtų nesėkmę“; taigi ragina Komisiją reikalauti, kad bankai pateiktų nenumatytų atvejų planą, kuriame būtų apibrėžtas jų organizuotas likvidavimas krizės atveju;

| 48. | teigiamai vertina svarbų Europos centrinio banko (ECB) vaidmenį Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) veikloje, dėl šios priežasties galimas didelis indėlis į finansinį stabilumą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

48.

teigiamai vertina svarbų Europos centrinio banko (ECB) vaidmenį Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) veikloje, dėl šios priežasties galimas didelis indėlis į finansinį stabilumą Europos Sąjungoje;

| 49. | pabrėžia, kad reikia nustatyti naujus reikalavimus statistiniams duomenims apie finansų sektorių, stiprinant Europos Komisijos rizikos priežiūros ir stebėsenos pajėgumus; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad reikia nustatyti naujus reikalavimus statistiniams duomenims apie finansų sektorių, stiprinant Europos Komisijos rizikos priežiūros ir stebėsenos pajėgumus;

| 50. | pageidauja skatinti finansines naujoves, jei jos padeda sukurti skaidrias naudingų technologinių naujovių, ilgalaikių investicijų, pensijų fondų, darbo vietų ir ekologiškos ekonomikos finansavimo priemones; tikisi, kad ES imsis tolesnių veiksmų naujoviško finansavimo srityje siekiant ilgalaikes santaupas nukreipti į tvarias, strategiškai ilgalaikes investicijas ir išplėsti prieigą prie finansinių paslaugų; |
| --- | --- |

50.

pageidauja skatinti finansines naujoves, jei jos padeda sukurti skaidrias naudingų technologinių naujovių, ilgalaikių investicijų, pensijų fondų, darbo vietų ir ekologiškos ekonomikos finansavimo priemones; tikisi, kad ES imsis tolesnių veiksmų naujoviško finansavimo srityje siekiant ilgalaikes santaupas nukreipti į tvarias, strategiškai ilgalaikes investicijas ir išplėsti prieigą prie finansinių paslaugų;

| 51. | dar kartą patvirtina pirmaeilę priežiūros ir reguliavimo sistemos, kurią taikant apskaitomi visi finansiniai sandoriai ir visos finansinės priemonės, svarbą; primygtinai reikalauja, kad rizikos draudimo fondams būtų taikomos tokios pačios taisyklės, kaip ir visiems kitiems investavimo fondams; pabrėžia, kad spekuliaciniams veiksmams finansų rinkose būtina taikyti priežiūrą ir reguliavimą siekiant sustabdyti ir valdyti prieš šalis, valiutas ir ekonomiką nukreiptą spekuliaciją; |
| --- | --- |

51.

dar kartą patvirtina pirmaeilę priežiūros ir reguliavimo sistemos, kurią taikant apskaitomi visi finansiniai sandoriai ir visos finansinės priemonės, svarbą; primygtinai reikalauja, kad rizikos draudimo fondams būtų taikomos tokios pačios taisyklės, kaip ir visiems kitiems investavimo fondams; pabrėžia, kad spekuliaciniams veiksmams finansų rinkose būtina taikyti priežiūrą ir reguliavimą siekiant sustabdyti ir valdyti prieš šalis, valiutas ir ekonomiką nukreiptą spekuliaciją;

| 52. | mano, kad prie krizės atsiradimo prisidėjo nerūpestingas finansų įstaigų valdymas ir kad būtina į jį reaguoti, užtikrinant rizikos komitetų veiklą ir veiksmingumą, pakankamas valdybos narių žinias apie jų įstaigos produktus, ir tai, jog vadovybė ir ne vykdomieji direktoriai prisiimtų atsakomybę už investuotojų ir darbuotojų interesų suderinimą atlyginimų politikos srityje; |
| --- | --- |

52.

mano, kad prie krizės atsiradimo prisidėjo nerūpestingas finansų įstaigų valdymas ir kad būtina į jį reaguoti, užtikrinant rizikos komitetų veiklą ir veiksmingumą, pakankamas valdybos narių žinias apie jų įstaigos produktus, ir tai, jog vadovybė ir ne vykdomieji direktoriai prisiimtų atsakomybę už investuotojų ir darbuotojų interesų suderinimą atlyginimų politikos srityje;

| 53. | pažymi, kad tam tikrų finansų rinkų ir įstaigų subjektų elgsena pasižymi vertybių ir etikos trūkumu; pabrėžia, kad finansų rinkos ir įstaigos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi atsižvelgti į visų dalyvaujančių subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad tam tikrų finansų rinkų ir įstaigų subjektų elgsena pasižymi vertybių ir etikos trūkumu; pabrėžia, kad finansų rinkos ir įstaigos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi atsižvelgti į visų dalyvaujančių subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus;

| 54. | mano, kad skirstant į kategorijas finansų įstaigas, ypač ES, kaip pagrindas turi būti naudojamas pakankamai platus sisteminės rizikos kriterijų rinkinys; mano, kad šių kriterijų taikymas skatina vertinti, keliose valstybėse narėse šios institucijos veikia ir kokio jos dydžio, o svarbiausia – kokios konkrečios institucijos galimybės sutrikdyti vidaus rinką, ypač atsižvelgiant į tai, kad krizė parodė, jog didelis mastas buvo tik vienas iš sisteminės rizikos veiksnių; |
| --- | --- |

54.

mano, kad skirstant į kategorijas finansų įstaigas, ypač ES, kaip pagrindas turi būti naudojamas pakankamai platus sisteminės rizikos kriterijų rinkinys; mano, kad šių kriterijų taikymas skatina vertinti, keliose valstybėse narėse šios institucijos veikia ir kokio jos dydžio, o svarbiausia – kokios konkrečios institucijos galimybės sutrikdyti vidaus rinką, ypač atsižvelgiant į tai, kad krizė parodė, jog didelis mastas buvo tik vienas iš sisteminės rizikos veiksnių;

| 55. | mano, kad itin svarbu, jog ES apibrėždama naujas taisykles atsižvelgtų į būtinybę išlaikyti ir plėsti savo finansinio sektoriaus struktūros įvairovę ir mano, kad Europos ekonomikai reikalingas tvirtas regioninių ir vietos bankų, pvz., taupomųjų bankų ir kooperacinių bankų, tinklas; pripažįsta, kad skirtingi bankai turi profesinę patirtį skirtingose srityse ir skirtingus pagrindinius gebėjimus; pažymi, kad finansų krizės metu įvairovė pasirodė vertinga ir padidino stabilumą, ir kad vienodumas gali sukelti sisteminį pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

55.

mano, kad itin svarbu, jog ES apibrėždama naujas taisykles atsižvelgtų į būtinybę išlaikyti ir plėsti savo finansinio sektoriaus struktūros įvairovę ir mano, kad Europos ekonomikai reikalingas tvirtas regioninių ir vietos bankų, pvz., taupomųjų bankų ir kooperacinių bankų, tinklas; pripažįsta, kad skirtingi bankai turi profesinę patirtį skirtingose srityse ir skirtingus pagrindinius gebėjimus; pažymi, kad finansų krizės metu įvairovė pasirodė vertinga ir padidino stabilumą, ir kad vienodumas gali sukelti sisteminį pažeidžiamumą;

| 56. | ragina grąžinti tradicinį banko vadybininko vaidmenį, kuris žinodamas paskolos prašančio asmens savybes, ankstesnės veiklos rezultatus ir verslo planą gali prisiimti pagrįstą riziką, paremtą asmeninėmis žiniomis ir atitinkantį ES teisės aktus, pvz., Direktyvą dėl finansinių priemonių (FPRD) ir vartojimo kreditų direktyvas, kuriose pateikiamos nuostatos apie informaciją vartotojams ir apsaugą; |
| --- | --- |

56.

ragina grąžinti tradicinį banko vadybininko vaidmenį, kuris žinodamas paskolos prašančio asmens savybes, ankstesnės veiklos rezultatus ir verslo planą gali prisiimti pagrįstą riziką, paremtą asmeninėmis žiniomis ir atitinkantį ES teisės aktus, pvz., Direktyvą dėl finansinių priemonių (FPRD) ir vartojimo kreditų direktyvas, kuriose pateikiamos nuostatos apie informaciją vartotojams ir apsaugą;

| 57. | pabrėžia, kad siekiant atkurti kreditų įmonėms ir asmenims srautų dinamiškumą ir pašalinti jiems kliūtis, labai svarbu nustatyti ilgalaikius sunkumų, susijusių su milžinišku namų ūkių ir įmonių privačiu įsiskolinimu, sprendimus; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad siekiant atkurti kreditų įmonėms ir asmenims srautų dinamiškumą ir pašalinti jiems kliūtis, labai svarbu nustatyti ilgalaikius sunkumų, susijusių su milžinišku namų ūkių ir įmonių privačiu įsiskolinimu, sprendimus;

| 58. | ragina padidinti valstybių narių tarpusavio santykių ir jų santykių su pagrindinėmis finansų įstaigomis skaidrumą; |
| --- | --- |

58.

ragina padidinti valstybių narių tarpusavio santykių ir jų santykių su pagrindinėmis finansų įstaigomis skaidrumą;

| 59. | palankiai vertina 2010 m. birželio 2 d. Komisijos pasiūlymą ir mano, kad kredito reitingų agentūrų verslo modeliai gali skatinti interesų konfliktus atsižvelgiant į tai, kad agentūros vertina bendrovių, kurios joms moka, finansinį pajėgumą ir kad jų modeliai nesudaro sąlygų įvertinti sprendimų makroekonominių elementų; supranta, kad kreditų reitingų agentūros prisidėjo prie krizės, nes jų skatinamosios priemonės buvos sukurtos žalingai, o tai savo ruožtu didžiąja dalimi yra konkurencingumo stokos pasekmė; siūlo ištirti sistemos, pagal kurią investuotojai ir indėlininkai moka už prieigą prie jiems reikalingos informacijos, patikimumą; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina 2010 m. birželio 2 d. Komisijos pasiūlymą ir mano, kad kredito reitingų agentūrų verslo modeliai gali skatinti interesų konfliktus atsižvelgiant į tai, kad agentūros vertina bendrovių, kurios joms moka, finansinį pajėgumą ir kad jų modeliai nesudaro sąlygų įvertinti sprendimų makroekonominių elementų; supranta, kad kreditų reitingų agentūros prisidėjo prie krizės, nes jų skatinamosios priemonės buvos sukurtos žalingai, o tai savo ruožtu didžiąja dalimi yra konkurencingumo stokos pasekmė; siūlo ištirti sistemos, pagal kurią investuotojai ir indėlininkai moka už prieigą prie jiems reikalingos informacijos, patikimumą;

| 60. | ragina Komisiją atlikti įgyvendinamumo ir poveikio tyrimą dėl viešos ir nepriklausomos Europos kreditų reitingų agentūros įsteigimo ir mano, kad nepriklausomi audito rūmai turėtų aktyviai prisidėti prie užsienio skolų su valstybės garantija reitingo nustatymo; mano, kad toks procesas skatintų pageidautiną standartų pliuralizmą; mano, kad didesnė konkurencija reitingų rinkoje galėtų pagerinti reitingų kokybę; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją atlikti įgyvendinamumo ir poveikio tyrimą dėl viešos ir nepriklausomos Europos kreditų reitingų agentūros įsteigimo ir mano, kad nepriklausomi audito rūmai turėtų aktyviai prisidėti prie užsienio skolų su valstybės garantija reitingo nustatymo; mano, kad toks procesas skatintų pageidautiną standartų pliuralizmą; mano, kad didesnė konkurencija reitingų rinkoje galėtų pagerinti reitingų kokybę;

| 61. | ragina Komisiją ištirti pasiūlymus dėl akcininkų balsavimo teisės gerinant skaidrumą akcininkų tapatybės ir strategijų srityje ir skatinant ilgalaikes investicijas; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją ištirti pasiūlymus dėl akcininkų balsavimo teisės gerinant skaidrumą akcininkų tapatybės ir strategijų srityje ir skatinant ilgalaikes investicijas;

ES valdymas

| 62. | mano, kad ekonomikos ir socialinės krizės metu Europos gyventojai tikisi, kad europiniai sprendimai bus paremti pagrindiniais atskaitingumo, atsakomybės ir solidarumo principais; |
| --- | --- |

62.

mano, kad ekonomikos ir socialinės krizės metu Europos gyventojai tikisi, kad europiniai sprendimai bus paremti pagrindiniais atskaitingumo, atsakomybės ir solidarumo principais;

| 63. | pažymi, kad dešimtmečius prieš krizę daugelio Europos šalių ekonomikos augimas buvo nedidelis, o nedarbo lygis – aukštas, kadangi kai kurios valstybės narės neturėjo pajėgumų savo ekonomikai pertvarkyti į žiniomis pagrįstą ekonomiką ir atkurti jų konkurencingumą tarptautinėse rinkose ir dėl mažos vidaus paklausos; pažymi, kad Europai reikia skaidresnių ir veiksmingesnių finansų rinkų ir didesnio ekonomikos augimo, kuris palankus aukštos kokybės užimtumui ir socialinei įtraukčiai; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad dešimtmečius prieš krizę daugelio Europos šalių ekonomikos augimas buvo nedidelis, o nedarbo lygis – aukštas, kadangi kai kurios valstybės narės neturėjo pajėgumų savo ekonomikai pertvarkyti į žiniomis pagrįstą ekonomiką ir atkurti jų konkurencingumą tarptautinėse rinkose ir dėl mažos vidaus paklausos; pažymi, kad Europai reikia skaidresnių ir veiksmingesnių finansų rinkų ir didesnio ekonomikos augimo, kuris palankus aukštos kokybės užimtumui ir socialinei įtraukčiai;

| 64. | pažymi, kad Europos Sąjunga susiduria su didesniais sunkumais sureguliuojant krizę negu kiti pasaulio regionai, visų pirma dėl netinkamų politinių sprendimų reaguojant į krizę, nes jie buvo pernelyg neryžtingi ir pavėluoti, ir dėl Sąjungos valdymo gebėjimų struktūrinių trūkumų, taigi dėl krizės kyla pavojus, kad Sąjungos ekonominė, o taip pat ir politinė pozicija pasauliniu mastu ilgos trukmės laikotarpiu labai susilpnės, ją bus įmanoma atkurti tik per ilgą laiką ir tik jeigu ES sugebės apsvarstyti europietiško gyvenimo būdo koncepcijos tvarumą nepažeisdama pagrindinių jos vertybių; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad Europos Sąjunga susiduria su didesniais sunkumais sureguliuojant krizę negu kiti pasaulio regionai, visų pirma dėl netinkamų politinių sprendimų reaguojant į krizę, nes jie buvo pernelyg neryžtingi ir pavėluoti, ir dėl Sąjungos valdymo gebėjimų struktūrinių trūkumų, taigi dėl krizės kyla pavojus, kad Sąjungos ekonominė, o taip pat ir politinė pozicija pasauliniu mastu ilgos trukmės laikotarpiu labai susilpnės, ją bus įmanoma atkurti tik per ilgą laiką ir tik jeigu ES sugebės apsvarstyti europietiško gyvenimo būdo koncepcijos tvarumą nepažeisdama pagrindinių jos vertybių;

| 65. | mano, kad Sąjungai reikės pasiekti didesnį politikos vykdymo nuoseklumą, kad galėtų įveikti iššūkį, su kuriuo ji susiduria; taigi laikosi požiūrio, kad itin svarbus vykdomos politikos krypčių nuoseklumas, mano, kad ES institucijų veiksmai šioje srityje bus esminiai; |
| --- | --- |

65.

mano, kad Sąjungai reikės pasiekti didesnį politikos vykdymo nuoseklumą, kad galėtų įveikti iššūkį, su kuriuo ji susiduria; taigi laikosi požiūrio, kad itin svarbus vykdomos politikos krypčių nuoseklumas, mano, kad ES institucijų veiksmai šioje srityje bus esminiai;

| 66. | taip pat atkreipia dėmesį į nepakankamas Europos Sąjungos ekonominio valdymo struktūras, nes šis fragmentiškumas turi neigiamą poveikį Sąjungos pajėgumui turėti svarią poziciją diskutuojant apie didelius makroekonominius pusiausvyros sutrikimus, ypač su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kinija; |
| --- | --- |

66.

taip pat atkreipia dėmesį į nepakankamas Europos Sąjungos ekonominio valdymo struktūras, nes šis fragmentiškumas turi neigiamą poveikį Sąjungos pajėgumui turėti svarią poziciją diskutuojant apie didelius makroekonominius pusiausvyros sutrikimus, ypač su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kinija;

| 67. | mano, kad krizė atskleidė pastarųjų metų ekonominės politikos tendenciją, dėl kurios daugelyje šalių, priklausančių ir nepriklausančių euro zonai, susidarė nerimą kelianti valstybės skola; |
| --- | --- |

67.

mano, kad krizė atskleidė pastarųjų metų ekonominės politikos tendenciją, dėl kurios daugelyje šalių, priklausančių ir nepriklausančių euro zonai, susidarė nerimą kelianti valstybės skola;

| 68. | pabrėžia, kad norint užtikrinti stabilumą ir augimą labai svarbus ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas; teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus dėl euro zonos valdymo gerinimo vidutinės trukmės ir ilgu laikotarpiu, kurie numatyti siekiant užkirsti kelią bet kokiam dabartinės valiutos krizės pasikartojimui ir mano, kad stabilumo ir augimo paktui reikalingas veiksmingesnis paskatų ir baudų mechanizmas; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad norint užtikrinti stabilumą ir augimą labai svarbus ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas; teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus dėl euro zonos valdymo gerinimo vidutinės trukmės ir ilgu laikotarpiu, kurie numatyti siekiant užkirsti kelią bet kokiam dabartinės valiutos krizės pasikartojimui ir mano, kad stabilumo ir augimo paktui reikalingas veiksmingesnis paskatų ir baudų mechanizmas;

| 69. | pabrėžia, kad norint atkurti didelį augimo greitį ir pasiekti tvarios ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslą, prioritetas turėtų būti skiriamas kovai su nuolatiniais ir dideliais makroekonominiais pusiausvyros sutrikimais ir skirtingu konkurencingumo lygiu; palankiai vertina tai, kad Komisija savo komunikate dėl ekonominės politikos koordinavimo pripažino šią būtinybę; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad norint atkurti didelį augimo greitį ir pasiekti tvarios ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslą, prioritetas turėtų būti skiriamas kovai su nuolatiniais ir dideliais makroekonominiais pusiausvyros sutrikimais ir skirtingu konkurencingumo lygiu; palankiai vertina tai, kad Komisija savo komunikate dėl ekonominės politikos koordinavimo pripažino šią būtinybę;

| 70. | pažymi, kad dėl krizės paaiškėjo kai kurių ES valstybių narių struktūriniai trūkumai ir pažymi, kad kai kurių valstybių narių sunkumai finansuoti savo įsiskolinimą rinkose gali būti paaiškinti netinkamu valdymu ir, kaip teigia TVF, klaidingu tarptautinių finansų rinkų pavojaus skelbimu; |
| --- | --- |

70.

pažymi, kad dėl krizės paaiškėjo kai kurių ES valstybių narių struktūriniai trūkumai ir pažymi, kad kai kurių valstybių narių sunkumai finansuoti savo įsiskolinimą rinkose gali būti paaiškinti netinkamu valdymu ir, kaip teigia TVF, klaidingu tarptautinių finansų rinkų pavojaus skelbimu;

| 71. | mano, kad Graikijos ir kitų euro zonos valstybių finansų krizė yra rimtas iššūkis visai euro zonai ir rodo euro zonos trūkumus sprendžiant pasaulinio finansų sektoriaus poveikio problemą; |
| --- | --- |

71.

mano, kad Graikijos ir kitų euro zonos valstybių finansų krizė yra rimtas iššūkis visai euro zonai ir rodo euro zonos trūkumus sprendžiant pasaulinio finansų sektoriaus poveikio problemą;

| 72. | mano, kad bet kokiame vystymosi modelyje, paremtame visuotinai deklaruojamu siekiu negrįžti prie status quo, turi būti numatyta tvarumo ir solidarumo sąsaja; siūlo, kad būsima Sąjungos strategija būtų tvari finansų rinkų, ekonomikos, valdžios sektoriaus išlaidų, ekonominės ir socialinės raidos, klimato ir aplinkos apsaugos požiūriu; |
| --- | --- |

72.

mano, kad bet kokiame vystymosi modelyje, paremtame visuotinai deklaruojamu siekiu negrįžti prie status quo, turi būti numatyta tvarumo ir solidarumo sąsaja; siūlo, kad būsima Sąjungos strategija būtų tvari finansų rinkų, ekonomikos, valdžios sektoriaus išlaidų, ekonominės ir socialinės raidos, klimato ir aplinkos apsaugos požiūriu;

| 73. | rekomenduoja įvesti finansinių sandorių mokestį, iš kurio gautos pajamos padėtų gerinti rinkų veikimą, nes būtų mažinama spekuliacija, ir padėtų finansuoti visuotines viešąsias gėrybes bei mažinti valstybės biudžeto deficitą; mano, kad šis mokestis turėtų būti nustatytas remiantis kuo platesniu susitarimu, o nepavykus to padaryti finansinių sandorių mokestis turėtų būti pirmiausiai įvestas ES lygmeniu; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti galimybių tyrimą atsižvelgiant į vienodas veikimo galimybes pasauliniu mastu ir pateikti konkrečius teisėkūros pasiūlymus; |
| --- | --- |

73.

rekomenduoja įvesti finansinių sandorių mokestį, iš kurio gautos pajamos padėtų gerinti rinkų veikimą, nes būtų mažinama spekuliacija, ir padėtų finansuoti visuotines viešąsias gėrybes bei mažinti valstybės biudžeto deficitą; mano, kad šis mokestis turėtų būti nustatytas remiantis kuo platesniu susitarimu, o nepavykus to padaryti finansinių sandorių mokestis turėtų būti pirmiausiai įvestas ES lygmeniu; ragina Komisiją kuo greičiau atlikti galimybių tyrimą atsižvelgiant į vienodas veikimo galimybes pasauliniu mastu ir pateikti konkrečius teisėkūros pasiūlymus;

| 74. | mano, kad siekiant išvengti galimos vėlesnio struktūrinio neigiamo poveikio rizikos, krizės įveikimo strategijoje svarbiausias politinio pasirinkimo kriterijus turėtų būti dėmesio sutelkimas į ilgalaikį augimą; šiuo aspektu labai svarbus fiskalinių priemonių paketų turinys; politiniai sprendimai turėtų būti priimami atsižvelgiant į vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus ir viešosios investicijos turi būti tikslingai nukreiptos ir pirmenybė turi būti teikiama dėmesio sutelkimui į naujoves, mokslinius tyrimus, švietimą, energijos vartojimo efektyvumą ir naujas technologijas; |
| --- | --- |

74.

mano, kad siekiant išvengti galimos vėlesnio struktūrinio neigiamo poveikio rizikos, krizės įveikimo strategijoje svarbiausias politinio pasirinkimo kriterijus turėtų būti dėmesio sutelkimas į ilgalaikį augimą; šiuo aspektu labai svarbus fiskalinių priemonių paketų turinys; politiniai sprendimai turėtų būti priimami atsižvelgiant į vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus ir viešosios investicijos turi būti tikslingai nukreiptos ir pirmenybė turi būti teikiama dėmesio sutelkimui į naujoves, mokslinius tyrimus, švietimą, energijos vartojimo efektyvumą ir naujas technologijas;

| 75. | pažymi, kad didžiausi Sąjungos laimėjimai susiję su konkrečių projektų ir turiningos politikos įgyvendinimu, pvz., vidaus rinkos kūrimu, bendra prekybos politika (BPP), euro įvedimu, struktūrinių reformų pradžia, programa „Erasmus“, kurių atveju Komisija atliko varomosios jėgos vaidmenį; |
| --- | --- |

75.

pažymi, kad didžiausi Sąjungos laimėjimai susiję su konkrečių projektų ir turiningos politikos įgyvendinimu, pvz., vidaus rinkos kūrimu, bendra prekybos politika (BPP), euro įvedimu, struktūrinių reformų pradžia, programa „Erasmus“, kurių atveju Komisija atliko varomosios jėgos vaidmenį;

| 76. | mano, kad kartų solidarumas reiškia, kad nei jauniems, nei vyresniems piliečiams neturėtų atitekti pernelyg didelė praeityje sukauptų skolų našta; |
| --- | --- |

76.

mano, kad kartų solidarumas reiškia, kad nei jauniems, nei vyresniems piliečiams neturėtų atitekti pernelyg didelė praeityje sukauptų skolų našta;

| 77. | atkreipia dėmesį į tai, kad didžioji krizė atskleidžia naują demografinės problemos ir pensijų finansavimo problemos aspektą; mano, kad pensijų finansavimas negali būti visiškai perduotas viešajam sektoriui, bet turi būti remiamasi trišale sistema, įskaitant viešąsias, profesines ir privačias pensijų sistemas, tinkamai užtikrinamas numatant specialų reglamentavimą ir priežiūrą, kad būtų apsaugoti investuotojai; bet to, mano, kad reikės vykdyti Europos masto pensijų reformą siekiant prisidėti prie kartų solidarumo finansavimo; mano, kad gyvenimo trukmės didėjimas kelia su visuomenės organizavimu susijusius horizontaliojo pobūdžio klausimus, kurie dar nebuvo svarstomi; |
| --- | --- |

77.

atkreipia dėmesį į tai, kad didžioji krizė atskleidžia naują demografinės problemos ir pensijų finansavimo problemos aspektą; mano, kad pensijų finansavimas negali būti visiškai perduotas viešajam sektoriui, bet turi būti remiamasi trišale sistema, įskaitant viešąsias, profesines ir privačias pensijų sistemas, tinkamai užtikrinamas numatant specialų reglamentavimą ir priežiūrą, kad būtų apsaugoti investuotojai; bet to, mano, kad reikės vykdyti Europos masto pensijų reformą siekiant prisidėti prie kartų solidarumo finansavimo; mano, kad gyvenimo trukmės didėjimas kelia su visuomenės organizavimu susijusius horizontaliojo pobūdžio klausimus, kurie dar nebuvo svarstomi;

| 78. | mano, kad Europai reikia labiau suvienytos, veiksmingesnės ir mažiau biurokratiškos Sąjungos, o ne tik didesnio koordinavimo; mano, kad Komisija, kurios užduotis apibrėžti ir ginti bendrą Europos interesą, pasinaudodama savo iniciatyvos teise turi pirmenybę teikti savo įsipareigojimui veikti Sąjungos vardu tose srityse, kuriose ji turi pasidalijamąją kompetenciją arba valstybių narių veiksmų koordinavimo kompetenciją, ir tuo pat metu įgyvendinti ir stiprinti bendrą politiką ir nustatyti rinkos veikėjų ir valstybių veikimo, dėl kurio galėtų būti varžoma bendroji rinka, ribas; mano, jog siekiant palengvinti tolygų sprendimų priėmimą visoje ES ir išvengti iškraipymo labai svarbu, kad Komisija kaip teisinį pagrindą naudotų reglamentus, o ne direktyvas; |
| --- | --- |

78.

mano, kad Europai reikia labiau suvienytos, veiksmingesnės ir mažiau biurokratiškos Sąjungos, o ne tik didesnio koordinavimo; mano, kad Komisija, kurios užduotis apibrėžti ir ginti bendrą Europos interesą, pasinaudodama savo iniciatyvos teise turi pirmenybę teikti savo įsipareigojimui veikti Sąjungos vardu tose srityse, kuriose ji turi pasidalijamąją kompetenciją arba valstybių narių veiksmų koordinavimo kompetenciją, ir tuo pat metu įgyvendinti ir stiprinti bendrą politiką ir nustatyti rinkos veikėjų ir valstybių veikimo, dėl kurio galėtų būti varžoma bendroji rinka, ribas; mano, jog siekiant palengvinti tolygų sprendimų priėmimą visoje ES ir išvengti iškraipymo labai svarbu, kad Komisija kaip teisinį pagrindą naudotų reglamentus, o ne direktyvas;

| 79. | ragina Komisiją prireikus organizuoti sektorių apskrituosius stalus, siekiant bendro įvairių rinkos veikėjų darbo, kad būtų iš naujo pradėta vykdyti tikrai europinė pramonės politika bei skatinamos naujovės ir darbo vietų kūrimas; primena, kad šioje srityje būtina atsižvelgti į mūsų su klimato kaita susijusius įsipareigojimus ir į tam tikrų ekologiškų technologijų galimybes; mano, kad reikia geriau panaudoti ES biudžetą, kad jis taptų tikru visų nacionalinių pastangų katalizatoriumi mokslinių tyrimų ir plėtros, naujovių, naujų įmonių ir darbo vietų kūrimo srityse; taip pat ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip sustiprinti įmonių ir mokslinių tyrimų sektoriaus atstovų bendradarbiavimą, skatinti grupių kūrimą, taip pat remti tokią strategiją skiriant atitinkamas lėšas; pabrėžia, kad bet kokios rinkos vystymosi varomoji jėga yra laisva ir sąžininga konkurencija, kai nauji dalyviai gali lengvai įsijungti į rinką ir nesama privilegijų, dėl kurių rinka iškraipoma; |
| --- | --- |

79.

ragina Komisiją prireikus organizuoti sektorių apskrituosius stalus, siekiant bendro įvairių rinkos veikėjų darbo, kad būtų iš naujo pradėta vykdyti tikrai europinė pramonės politika bei skatinamos naujovės ir darbo vietų kūrimas; primena, kad šioje srityje būtina atsižvelgti į mūsų su klimato kaita susijusius įsipareigojimus ir į tam tikrų ekologiškų technologijų galimybes; mano, kad reikia geriau panaudoti ES biudžetą, kad jis taptų tikru visų nacionalinių pastangų katalizatoriumi mokslinių tyrimų ir plėtros, naujovių, naujų įmonių ir darbo vietų kūrimo srityse; taip pat ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip sustiprinti įmonių ir mokslinių tyrimų sektoriaus atstovų bendradarbiavimą, skatinti grupių kūrimą, taip pat remti tokią strategiją skiriant atitinkamas lėšas; pabrėžia, kad bet kokios rinkos vystymosi varomoji jėga yra laisva ir sąžininga konkurencija, kai nauji dalyviai gali lengvai įsijungti į rinką ir nesama privilegijų, dėl kurių rinka iškraipoma;

| 80. | ragina Komisiją visapusiškai naudotis bendrojo susitarimo turiniu ir dvasia dėl specialios partnerystės su Europos Parlamentu, siekiant nustatyti Europos darbotvarkės prioritetus visų piliečių naudai; ragina palaikyti intensyvesnį dialogą su nacionaliniais parlamentais, ypač biudžeto ir finansinių reikalų srityse; įspėja dėl mėginimų kurti atskiras institucijas tarpvyriausybiniu pagrindu, nes kai kurios šalys būtų neįtraukiamos į sprendimų priėmimą bei būtų sumažinta visų valstybių narių nuomonėms teikiama vienoda svarba; |
| --- | --- |

80.

ragina Komisiją visapusiškai naudotis bendrojo susitarimo turiniu ir dvasia dėl specialios partnerystės su Europos Parlamentu, siekiant nustatyti Europos darbotvarkės prioritetus visų piliečių naudai; ragina palaikyti intensyvesnį dialogą su nacionaliniais parlamentais, ypač biudžeto ir finansinių reikalų srityse; įspėja dėl mėginimų kurti atskiras institucijas tarpvyriausybiniu pagrindu, nes kai kurios šalys būtų neįtraukiamos į sprendimų priėmimą bei būtų sumažinta visų valstybių narių nuomonėms teikiama vienoda svarba;

| 81. | mano, kad veiksmingas ekonominis valdymas apima tinkamos ir didesnės atsakomybės už valdymą suteikimą Komisijai, suteikiant jai galią naudotis esamomis ir naujai pagal Lisabonos sutartį prieinamomis priemonėmis, pvz., 121, 122, 136, 172, 173 ir 194 straipsniais, pagal kuriuos Komisijai patikima reformų planų ir veiksmų koordinavimo bei bendros strategijos parengimo užduotis; |
| --- | --- |

81.

mano, kad veiksmingas ekonominis valdymas apima tinkamos ir didesnės atsakomybės už valdymą suteikimą Komisijai, suteikiant jai galią naudotis esamomis ir naujai pagal Lisabonos sutartį prieinamomis priemonėmis, pvz., 121, 122, 136, 172, 173 ir 194 straipsniais, pagal kuriuos Komisijai patikima reformų planų ir veiksmų koordinavimo bei bendros strategijos parengimo užduotis;

| 82. | mano, kad ekonominio valdymo stiprinimas turi atitikti Europos valdymo demokratinio legitimumo stiprinimą, kuris turi būti pasiektas į procesą glaudžiau ir tinkamesniu laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus; |
| --- | --- |

82.

mano, kad ekonominio valdymo stiprinimas turi atitikti Europos valdymo demokratinio legitimumo stiprinimą, kuris turi būti pasiektas į procesą glaudžiau ir tinkamesniu laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus;

| 83. | siūlo, kad Komisijoje už ekonominius ir pinigų klausimus būtų atsakingas vienas iš jos Pirmininko pavaduotojų; siūlo šiam asmeniui pavesti užduotį užtikrinti, kad ES ekonominė veikla būtų nuosekli, prižiūrėti, kaip Komisija vykdo savo pareigas, susijusias su ekonomika, pinigų ir finansų rinkomis, ir koordinuoti kitus Sąjungos ekonominės veiklos aspektus; taip pat siūlo, kad jis ar ji turėtų dalyvauti Europos Vadovų Tarybos veikloje, pirmininkauti Ekonomikos ir finansų tarybai bei Euro grupei ir atstovauti ES atitinkamose tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

83.

siūlo, kad Komisijoje už ekonominius ir pinigų klausimus būtų atsakingas vienas iš jos Pirmininko pavaduotojų; siūlo šiam asmeniui pavesti užduotį užtikrinti, kad ES ekonominė veikla būtų nuosekli, prižiūrėti, kaip Komisija vykdo savo pareigas, susijusias su ekonomika, pinigų ir finansų rinkomis, ir koordinuoti kitus Sąjungos ekonominės veiklos aspektus; taip pat siūlo, kad jis ar ji turėtų dalyvauti Europos Vadovų Tarybos veikloje, pirmininkauti Ekonomikos ir finansų tarybai bei Euro grupei ir atstovauti ES atitinkamose tarptautinėse organizacijose;

| 84. | mano, kad labai svarbūs nauji finansavimo modeliai, apimantys valstybines ir privačias lėšas, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu valstybės narės ir Europos Sąjunga patiria biudžetinių sunkumų ir kad reikia didelių investicijų tam, kad Sąjungos strateginiai tikslai būtų pasiekti iki 2020 m.; |
| --- | --- |

84.

mano, kad labai svarbūs nauji finansavimo modeliai, apimantys valstybines ir privačias lėšas, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu valstybės narės ir Europos Sąjunga patiria biudžetinių sunkumų ir kad reikia didelių investicijų tam, kad Sąjungos strateginiai tikslai būtų pasiekti iki 2020 m.;

| 85. | ragina valstybes nares ir Komisiją greičiau sudaryti sąlygas, kad privačiojo ir privataus sektoriaus atstovai galėtų glaudžiai bendradarbiauti, be kita ko, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, siekiant spręsti ilgalaikių investicijų nacionaliniu ir Europos lygmeniu klausimą, kad būtų skatinamas tvarus, integracinis ir konkurencingas augimas; |
| --- | --- |

85.

ragina valstybes nares ir Komisiją greičiau sudaryti sąlygas, kad privačiojo ir privataus sektoriaus atstovai galėtų glaudžiai bendradarbiauti, be kita ko, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, siekiant spręsti ilgalaikių investicijų nacionaliniu ir Europos lygmeniu klausimą, kad būtų skatinamas tvarus, integracinis ir konkurencingas augimas;

Ekonominės ir pinigų sąjungos politika

| 86. | patvirtina įsipareigojimus eurui; pripažįsta bendros valiutos strateginę funkciją ir vertę; pabrėžia skaidrumą ir euro zonai euro atneštą ekonominę naudą; laikosi nuomonės, kad visų pirma euras turi būti svarbiausias Europos ekonomikos stabilumo elementas; |
| --- | --- |

86.

patvirtina įsipareigojimus eurui; pripažįsta bendros valiutos strateginę funkciją ir vertę; pabrėžia skaidrumą ir euro zonai euro atneštą ekonominę naudą; laikosi nuomonės, kad visų pirma euras turi būti svarbiausias Europos ekonomikos stabilumo elementas;

| 87. | pažymi, kad svarbiausias ECB pinigų politikos tikslas yra išlaikyti kainų stabilumą; pabrėžia, kad kainų stabilumo tikslo veiksmingai siekti galima tik tuomet, jei bus tinkamai kovojama su pagrindinėmis infliacijos priežastimis; primena, kad SESV 127 straipsnyje ECB taip pat buvo paskirta užduotis remti bendrą Sąjungos ekonomikos politiką; mano, jog itin svarbu, kad euro zonos valstybės narės ir specialų statusą turinčios valstybės narės griežtai vykdytų savo įsipareigojimus ir nepaliktų jokių abejonių dėl bendro kainų stabilumo, ECB nepriklausomumo, biudžeto drausmės ir augimo, užimtumo bei konkurencingumo skatinimo tikslų; |
| --- | --- |

87.

pažymi, kad svarbiausias ECB pinigų politikos tikslas yra išlaikyti kainų stabilumą; pabrėžia, kad kainų stabilumo tikslo veiksmingai siekti galima tik tuomet, jei bus tinkamai kovojama su pagrindinėmis infliacijos priežastimis; primena, kad SESV 127 straipsnyje ECB taip pat buvo paskirta užduotis remti bendrą Sąjungos ekonomikos politiką; mano, jog itin svarbu, kad euro zonos valstybės narės ir specialų statusą turinčios valstybės narės griežtai vykdytų savo įsipareigojimus ir nepaliktų jokių abejonių dėl bendro kainų stabilumo, ECB nepriklausomumo, biudžeto drausmės ir augimo, užimtumo bei konkurencingumo skatinimo tikslų;

| 88. | teigiamai vertina ECB pastangas kontroliuoti infliaciją, tačiau ragina ECB atlikti svarbesnį vaidmenį kontroliuojant įvairaus turto kainų didėjimą; |
| --- | --- |

88.

teigiamai vertina ECB pastangas kontroliuoti infliaciją, tačiau ragina ECB atlikti svarbesnį vaidmenį kontroliuojant įvairaus turto kainų didėjimą;

| 89. | pažymi, kad pinigų sąjungai reikalingas stiprus ekonomikos politikos koordinavimas siekiant atremti ekonominį nuosmukį; apgailestauja, kad ekonominėje ir pinigų sąjungoje labiau pabrėžiamas terminas „pinigų“; |
| --- | --- |

89.

pažymi, kad pinigų sąjungai reikalingas stiprus ekonomikos politikos koordinavimas siekiant atremti ekonominį nuosmukį; apgailestauja, kad ekonominėje ir pinigų sąjungoje labiau pabrėžiamas terminas „pinigų“;

| 90. | pritaria TVF, kad krizių valdymas nėra alternatyva korekcinės politikos veiksmams ir pagrindinėms reformoms, kurios reikalingos siekiant sustiprinti Europos pinigų sąjungos kūrimą; |
| --- | --- |

90.

pritaria TVF, kad krizių valdymas nėra alternatyva korekcinės politikos veiksmams ir pagrindinėms reformoms, kurios reikalingos siekiant sustiprinti Europos pinigų sąjungos kūrimą;

| 91. | pabrėžia, kad euro zonai būtina didinti savo atsparumą galutinai nustatant institucinę sistemą, paremtą tiek sankcijomis, tiek paskatomis imtis būtinų veiksmų; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia, kad euro zonai būtina didinti savo atsparumą galutinai nustatant institucinę sistemą, paremtą tiek sankcijomis, tiek paskatomis imtis būtinų veiksmų;

| 92. | pabrėžia, kad Stabilumo ir augimo paktas yra vienintelė šiuo metu esanti reguliavimo priemonė, kurią taikant makroekonomikos politikai ir ES viešiesiems finansams galima suteikti pamatinę reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad Stabilumo ir augimo paktas yra vienintelė šiuo metu esanti reguliavimo priemonė, kurią taikant makroekonomikos politikai ir ES viešiesiems finansams galima suteikti pamatinę reguliavimo sistemą;

| 93. | pažymi, kad perėjimą prie euro, kaip rodo pirmųjų dešimties euro egzistavimo metų balanso rezultatai, lydėjo šios zonos šalių konkurencingumo skirtumų padidėjimas ir jo pasekmės tapo dar blogesnės ekonomiškai silpnose šalyse, todėl euro zonos viduje atsirado svarbūs prekybos pusiausvyros sutrikimai; vis dėlto pažymi, kad visai Sąjungai teikiami euro privalumai pvz., privalumai, susiję su santykiniu ekonomikos stabilumu, kainų stabilumu ir žemu infliacijos lygiu, buvo itin svarbūs; |
| --- | --- |

93.

pažymi, kad perėjimą prie euro, kaip rodo pirmųjų dešimties euro egzistavimo metų balanso rezultatai, lydėjo šios zonos šalių konkurencingumo skirtumų padidėjimas ir jo pasekmės tapo dar blogesnės ekonomiškai silpnose šalyse, todėl euro zonos viduje atsirado svarbūs prekybos pusiausvyros sutrikimai; vis dėlto pažymi, kad visai Sąjungai teikiami euro privalumai pvz., privalumai, susiję su santykiniu ekonomikos stabilumu, kainų stabilumu ir žemu infliacijos lygiu, buvo itin svarbūs;

| 94. | pabrėžia, kad daugelis šalių turi susitvarkyti savo mokesčių sistemas ir stipriai sumažinti savo deficitus ir skolas; pritaria Tarybai, kad visose valstybėse narėse būtina užtikrinti fiskalinį tvarumą ir didesnį ekonomikos augimą ir užimtumą, todėl sutinka su tuo, kad reikia atitinkamai apibrėžti ir įgyvendinti fiskalinį konsolidavimą ir struktūrinių reformų planus; |
| --- | --- |

94.

pabrėžia, kad daugelis šalių turi susitvarkyti savo mokesčių sistemas ir stipriai sumažinti savo deficitus ir skolas; pritaria Tarybai, kad visose valstybėse narėse būtina užtikrinti fiskalinį tvarumą ir didesnį ekonomikos augimą ir užimtumą, todėl sutinka su tuo, kad reikia atitinkamai apibrėžti ir įgyvendinti fiskalinį konsolidavimą ir struktūrinių reformų planus;

| 95. | pažymi, kad tai gali paskatinti finansų konsolidavimo strategijas, dėl kurių vyriausybių gebėjimas veikti bus labai apribotas; tuo pačiu metu įspėja, kad šie taupymo paketai neturėtų lemti priemonių, kurios galėtų stabdyti ekonomikos atsigavimą, darbo vietų kūrimą ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

95.

pažymi, kad tai gali paskatinti finansų konsolidavimo strategijas, dėl kurių vyriausybių gebėjimas veikti bus labai apribotas; tuo pačiu metu įspėja, kad šie taupymo paketai neturėtų lemti priemonių, kurios galėtų stabdyti ekonomikos atsigavimą, darbo vietų kūrimą ir socialinę sanglaudą;

| 96. | mano, kad Stabilumo ir augimo paktas yra svarbi priemonė, kurią taikant daromas spaudimas, kad valdžios sektoriaus finansai būtų tvarūs, o tai prisidėjo prie ekonominės atsakomybės euro zonoje; pripažįsta, kad dėl blogo įgyvendinimo jis netapo pakankama paskata geriausiai vykdyti kiekvienos valstybės narės ir visos euro zonos ekonomikos politiką; mano, kad ši ekonomikos politikos priemonė nebuvo skirta veikti kaip tvarus korekcinis procesas esamų pusiausvyros sutrikimų kompensavimui ir krizės arba labai silpno augimo laikotarpių valdymui; mano, kad valstybės narės turėtų ne tik taikyti galiojančias taisykles, bet ir įgyvendinti vidaus politiką, skatinančią augimą, naujoves, konkurencingumą ir siekti kokybinio tikslo, ir valstybės deficitas neturi viršyti tam tikrų ribų; |
| --- | --- |

96.

mano, kad Stabilumo ir augimo paktas yra svarbi priemonė, kurią taikant daromas spaudimas, kad valdžios sektoriaus finansai būtų tvarūs, o tai prisidėjo prie ekonominės atsakomybės euro zonoje; pripažįsta, kad dėl blogo įgyvendinimo jis netapo pakankama paskata geriausiai vykdyti kiekvienos valstybės narės ir visos euro zonos ekonomikos politiką; mano, kad ši ekonomikos politikos priemonė nebuvo skirta veikti kaip tvarus korekcinis procesas esamų pusiausvyros sutrikimų kompensavimui ir krizės arba labai silpno augimo laikotarpių valdymui; mano, kad valstybės narės turėtų ne tik taikyti galiojančias taisykles, bet ir įgyvendinti vidaus politiką, skatinančią augimą, naujoves, konkurencingumą ir siekti kokybinio tikslo, ir valstybės deficitas neturi viršyti tam tikrų ribų;

| 97. | mano, kad stabilumo ir augimo pakte neatsižvelgiama į kitus pusiausvyros sutrikimus, pvz., privačios skolos ir einamųjų sąskaitų, kurie taip pat daro įtaką pinigų sąjungai; |
| --- | --- |

97.

mano, kad stabilumo ir augimo pakte neatsižvelgiama į kitus pusiausvyros sutrikimus, pvz., privačios skolos ir einamųjų sąskaitų, kurie taip pat daro įtaką pinigų sąjungai;

| 98. | pažymi, kad net kai paaiškėjo, jog kai kurių valstybių narių pateiktų statistinių duomenų tikslumas kai kuriais atvejais buvo ginčytinas, praėjusios kadencijos metu persvarstant direktyvą dėl Eurostato Taryba pasipriešino tam, kad Eurostatui būtų suteikti įgaliojimai atskirais atvejais tikrinti padėtį vietoje, kaip ragino Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

98.

pažymi, kad net kai paaiškėjo, jog kai kurių valstybių narių pateiktų statistinių duomenų tikslumas kai kuriais atvejais buvo ginčytinas, praėjusios kadencijos metu persvarstant direktyvą dėl Eurostato Taryba pasipriešino tam, kad Eurostatui būtų suteikti įgaliojimai atskirais atvejais tikrinti padėtį vietoje, kaip ragino Europos Parlamentas;

| 99. | mano, kad Mastrichto sutarties autoriai tikėjosi euro zonos valstybių narių konkurencingumo konvergencijos ir nenumatė didelių skirtumų, kurie galiausiai paskatino obligacijų grąžos skirtumų padidėjimą, nes dėl su tam tikrų valstybių narių mokumu susijusių nuogąstavimų buvo padidintos jų rizikos priemokos; |
| --- | --- |

99.

mano, kad Mastrichto sutarties autoriai tikėjosi euro zonos valstybių narių konkurencingumo konvergencijos ir nenumatė didelių skirtumų, kurie galiausiai paskatino obligacijų grąžos skirtumų padidėjimą, nes dėl su tam tikrų valstybių narių mokumu susijusių nuogąstavimų buvo padidintos jų rizikos priemokos;

| 100. | pažymi, kad per pastaruosius mėnesius taikant Europos valstybinės paramos skyrimo taisykles buvo padaryta nemažai laikinų išimčių, todėl valstybės narės turėjo galimybę apriboti krizės poveikį; pažymi, kad augimo etapu, prie kurio mes pereiname, reikalingas tvirtas pagrindas, taigi šiomis aplinkybėmis reikia vėl palaipsniui grįžti prie įprastos valstybinės paramos teikimo tvarkos, kad Europoje visiems būtų užtikrintos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

100.

pažymi, kad per pastaruosius mėnesius taikant Europos valstybinės paramos skyrimo taisykles buvo padaryta nemažai laikinų išimčių, todėl valstybės narės turėjo galimybę apriboti krizės poveikį; pažymi, kad augimo etapu, prie kurio mes pereiname, reikalingas tvirtas pagrindas, taigi šiomis aplinkybėmis reikia vėl palaipsniui grįžti prie įprastos valstybinės paramos teikimo tvarkos, kad Europoje visiems būtų užtikrintos vienodos sąlygos;

| 101. | ragina sustiprinti Stabilumo ir augimo pakto, ypač jo prevencinės dalies, nuostatas, kuriose numatyta galimybė naudoti tarpusavio spaudimą – šiuo metu esamą stipriausią priemonę – siekiant, kad valstybės narės laikytųsi Tarybos rekomendacijų; ragina, kad Komisijos atliekama ekonominė priežiūra būtų veiksmingesnė; mano, kad reikėtų plačiau išnagrinėti galimybę numatyti paskatas už fiskalinę konsolidaciją; |
| --- | --- |

101.

ragina sustiprinti Stabilumo ir augimo pakto, ypač jo prevencinės dalies, nuostatas, kuriose numatyta galimybė naudoti tarpusavio spaudimą – šiuo metu esamą stipriausią priemonę – siekiant, kad valstybės narės laikytųsi Tarybos rekomendacijų; ragina, kad Komisijos atliekama ekonominė priežiūra būtų veiksmingesnė; mano, kad reikėtų plačiau išnagrinėti galimybę numatyti paskatas už fiskalinę konsolidaciją;

| 102. | siūlo įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą nustatyti veiksmingą paskatų ir baudų mechanizmą, kuris prisidėtų prie kelio bet kokiam dabartinės krizės pablogėjimui užkirtimo ir užtikrintų naujos krizės ateityje prevenciją; |
| --- | --- |

102.

siūlo įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą nustatyti veiksmingą paskatų ir baudų mechanizmą, kuris prisidėtų prie kelio bet kokiam dabartinės krizės pablogėjimui užkirtimo ir užtikrintų naujos krizės ateityje prevenciją;

| 103. | mano, kad daugiašalė priežiūra ir koregavimo reikalavimai turi būti susiję su deficito ir pertekliaus padėtimis atsižvelgiant į konkrečią kiekvienos valstybės padėtį, pavyzdžiui, jos demografinę padėtį, ir kad jie turi atsižvelgti į privataus įsiskolinimo lygmenį, darbo užmokesčio kitimą lyginant su darbo produktyvumu užimtumo raidą, ypač jaunimo užimtumo, ir einamųjų sąskaitų balansą; mano, kad šie veiksniai, jei jie negali būti taikomi kaip šiuo metu stabilumo pakte numatyti kriterijai, turi būti panaudoti kaip įspėjimo rodikliai; mano, kad reikia daugiau skaidrumo viešųjų finansinių duomenų srityje ir teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl statistinių duomenų kokybės; |
| --- | --- |

103.

mano, kad daugiašalė priežiūra ir koregavimo reikalavimai turi būti susiję su deficito ir pertekliaus padėtimis atsižvelgiant į konkrečią kiekvienos valstybės padėtį, pavyzdžiui, jos demografinę padėtį, ir kad jie turi atsižvelgti į privataus įsiskolinimo lygmenį, darbo užmokesčio kitimą lyginant su darbo produktyvumu užimtumo raidą, ypač jaunimo užimtumo, ir einamųjų sąskaitų balansą; mano, kad šie veiksniai, jei jie negali būti taikomi kaip šiuo metu stabilumo pakte numatyti kriterijai, turi būti panaudoti kaip įspėjimo rodikliai; mano, kad reikia daugiau skaidrumo viešųjų finansinių duomenų srityje ir teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl statistinių duomenų kokybės;

| 104. | ragina Komisiją sukurti sustiprintą Europos sankcijų sistemą, kuris įeitų į jos kompetencijos sritį euro zonoje, siekiant priversti valstybes nares laikytis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių; |
| --- | --- |

104.

ragina Komisiją sukurti sustiprintą Europos sankcijų sistemą, kuris įeitų į jos kompetencijos sritį euro zonoje, siekiant priversti valstybes nares laikytis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių;

| 105. | mano, kad buvo įrodytas Stabilumo ir augimo pakto nepakankamas veiksmingumas koordinuojant mokesčių politiką, jo taikymas remiantis nacionaline valstybių politika sukėlė problemų, susijusių su įgyvendinimu ir informacijos teisingumu, taikant paktą nepavyko jo susieti su užimtumo lygmeniu ir darbo vietų kūrimu, kad būtų sukurtas tinkamai subalansuotas ekonomikos politikos priemonių derinimas ir taip pat nepavyko išspręsti klausimų, susijusių su realia konvergencija, konkurencingumu ir euro zonos sinergijų kūrimu; taigi mano, kad reikia toliau gerinti valstybių narių veiklos koordinavimą, ypač euro zonos ekonomikos, siekiant sustiprinti euro zonos ekonominę pusiausvyrą; |
| --- | --- |

105.

mano, kad buvo įrodytas Stabilumo ir augimo pakto nepakankamas veiksmingumas koordinuojant mokesčių politiką, jo taikymas remiantis nacionaline valstybių politika sukėlė problemų, susijusių su įgyvendinimu ir informacijos teisingumu, taikant paktą nepavyko jo susieti su užimtumo lygmeniu ir darbo vietų kūrimu, kad būtų sukurtas tinkamai subalansuotas ekonomikos politikos priemonių derinimas ir taip pat nepavyko išspręsti klausimų, susijusių su realia konvergencija, konkurencingumu ir euro zonos sinergijų kūrimu; taigi mano, kad reikia toliau gerinti valstybių narių veiklos koordinavimą, ypač euro zonos ekonomikos, siekiant sustiprinti euro zonos ekonominę pusiausvyrą;

| 106. | mano, kad kartu su Parlamentu nustatytos, tiek stabilumui, tiek ekonominiam augimui skirtos bendrosios ekonominės politikos gairės turėtų būti naudojamos kaip pagrindas atliekant valstybių narių biudžetų aptarimą ir vertinimą prieš juos pristatant atitinkamiems nacionaliniams parlamentams; |
| --- | --- |

106.

mano, kad kartu su Parlamentu nustatytos, tiek stabilumui, tiek ekonominiam augimui skirtos bendrosios ekonominės politikos gairės turėtų būti naudojamos kaip pagrindas atliekant valstybių narių biudžetų aptarimą ir vertinimą prieš juos pristatant atitinkamiems nacionaliniams parlamentams;

| 107. | mano, kad turėdamos bendrą valiutą euro zonos valstybės narės turėtų žengti dar vieną žingsnį ir numatyti dalies valstybių narių garantuojamos skolos vertybinių popierių savitarpio emisiją, kuri būtų valdoma suteikiant pagrindą kompleksiškesnei daugiašalei priežiūrai padedant Europos valiutos fondui ir Europos finansinio stabilumo fondui ir užtikrinant didesnį euro zonos, kaip visumos, rinkos patrauklumą bei bendrą skolos valdymą; |
| --- | --- |

107.

mano, kad turėdamos bendrą valiutą euro zonos valstybės narės turėtų žengti dar vieną žingsnį ir numatyti dalies valstybių narių garantuojamos skolos vertybinių popierių savitarpio emisiją, kuri būtų valdoma suteikiant pagrindą kompleksiškesnei daugiašalei priežiūrai padedant Europos valiutos fondui ir Europos finansinio stabilumo fondui ir užtikrinant didesnį euro zonos, kaip visumos, rinkos patrauklumą bei bendrą skolos valdymą;

| 108. | mano, kad struktūrinių reformų įgyvendinimui, ypač socialinio paskirstymo sistemų naujose valstybėse narėse įvedimui ir pertvarkymui, reikalinga didelė Sąjungos parama ir solidarumas; nepaisant jokių pasaulinės finansinės, ekonominės ir socialinės krizės aplinkybių euro zona ir II valiutų kurso mechanizmas (VKM II) turi būti toliau išplėsti naujomis valstybėmis narėmis, kurios tenkina Mastrichto kriterijus; tokie sprendimai, be kita ko, įrodytų pačios euro zonos stabilumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

108.

mano, kad struktūrinių reformų įgyvendinimui, ypač socialinio paskirstymo sistemų naujose valstybėse narėse įvedimui ir pertvarkymui, reikalinga didelė Sąjungos parama ir solidarumas; nepaisant jokių pasaulinės finansinės, ekonominės ir socialinės krizės aplinkybių euro zona ir II valiutų kurso mechanizmas (VKM II) turi būti toliau išplėsti naujomis valstybėmis narėmis, kurios tenkina Mastrichto kriterijus; tokie sprendimai, be kita ko, įrodytų pačios euro zonos stabilumą ir tvarumą;

| 109. | mano, kad didelių konkurencingumo skirtumų, kurie egzistuoja euro zonoje, panaikinimas išsaugant darbo užmokesčio augimo sąsają su produktyvumo didėjimu ir infliacijos lūkesčiais atlieka esminį vaidmenį vengiant euro zonos susiskaldymo; |
| --- | --- |

109.

mano, kad didelių konkurencingumo skirtumų, kurie egzistuoja euro zonoje, panaikinimas išsaugant darbo užmokesčio augimo sąsają su produktyvumo didėjimu ir infliacijos lūkesčiais atlieka esminį vaidmenį vengiant euro zonos susiskaldymo;

| 110. | ragina iš esmės gerinti socialinį dialogą makroekonominiais klausimais, jis neturi apsiriboti socialinių partnerių informavimu apie siūlomas ar priimtas gaires; |
| --- | --- |

110.

ragina iš esmės gerinti socialinį dialogą makroekonominiais klausimais, jis neturi apsiriboti socialinių partnerių informavimu apie siūlomas ar priimtas gaires;

| 111. | ragina Komisiją ir Tarybą apibrėžti išsamias bendras ES tvarios rinkos ekonomikos įgyvendinimo gaires; mano, kad tokios gairės turėtų būti apibrėžiamos kasmet remiantis vertinimu, kuris apima užmokesčio ir produktyvumo raidą nacionaliniu ir Europos lygmenimis, ir palaikant tinkamą socialinį dialogą; |
| --- | --- |

111.

ragina Komisiją ir Tarybą apibrėžti išsamias bendras ES tvarios rinkos ekonomikos įgyvendinimo gaires; mano, kad tokios gairės turėtų būti apibrėžiamos kasmet remiantis vertinimu, kuris apima užmokesčio ir produktyvumo raidą nacionaliniu ir Europos lygmenimis, ir palaikant tinkamą socialinį dialogą;

Fiskalinė politika

| 112. | ragina parengti bendrą biudžeto strategiją siekiant atkurti ir išsaugoti ES kaip ilgalaikio ekonomikos augimo zoną; |
| --- | --- |

112.

ragina parengti bendrą biudžeto strategiją siekiant atkurti ir išsaugoti ES kaip ilgalaikio ekonomikos augimo zoną;

| 113. | mano, kad veiksmingai naudojamos viešosios išlaidos siekiant ateities tikslų (švietimas, mokymai, infrastruktūra, moksliniai tyrimai, aplinkos apsauga ir t.t.) gali stabilizuoti ekonomiką, nes ilgainiui bus skatinamas didelis ir tvarus augimas; mano, kad aukštos kokybės atsakingas viešųjų išlaidų panaudojimas bei verslumo ir naujovių potencialo skatinimas privačiajame sektoriuje gali būti ekonominės ir socialinės pažangos variklis; |
| --- | --- |

113.

mano, kad veiksmingai naudojamos viešosios išlaidos siekiant ateities tikslų (švietimas, mokymai, infrastruktūra, moksliniai tyrimai, aplinkos apsauga ir t.t.) gali stabilizuoti ekonomiką, nes ilgainiui bus skatinamas didelis ir tvarus augimas; mano, kad aukštos kokybės atsakingas viešųjų išlaidų panaudojimas bei verslumo ir naujovių potencialo skatinimas privačiajame sektoriuje gali būti ekonominės ir socialinės pažangos variklis;

| 114. | pabrėžia, kad reikia sukurti stipresnį Stabilumo ir augimo pakto makroekonominės priemonės ir „Europa 2020“ nacionalinių reformų programų ryšį, kad šios programos būtų nuosekliai pristatomos ir kad būtų geriau lyginami nacionaliniai biudžetai, turint mintyje įvairių kategorijų išlaidas; mano, kad valstybės narės savo atitinkamos ekonomikos politikos neturėtų laikyti vien tik nacionalinio intereso klausimu, bet taip pat ir bendro intereso reikalu ir atitinkamai turėtų formuluoti savo politiką; primena valstybėms narėms didėjantį bendros ekonominės politikos gairių vaidmenį; |
| --- | --- |

114.

pabrėžia, kad reikia sukurti stipresnį Stabilumo ir augimo pakto makroekonominės priemonės ir „Europa 2020“ nacionalinių reformų programų ryšį, kad šios programos būtų nuosekliai pristatomos ir kad būtų geriau lyginami nacionaliniai biudžetai, turint mintyje įvairių kategorijų išlaidas; mano, kad valstybės narės savo atitinkamos ekonomikos politikos neturėtų laikyti vien tik nacionalinio intereso klausimu, bet taip pat ir bendro intereso reikalu ir atitinkamai turėtų formuluoti savo politiką; primena valstybėms narėms didėjantį bendros ekonominės politikos gairių vaidmenį;

| 115. | primygtinai tvirtina, kad siekiant strategijos „ES 2020“ patikimumo, būtinas didesnis 27 ES valstybių narių nacionalinių biudžetų ir ES biudžeto suderinamumas ir papildomumas; pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų atlikti didesnį vaidmenį atsižvelgiant į išteklių suvienijimą; |
| --- | --- |

115.

primygtinai tvirtina, kad siekiant strategijos „ES 2020“ patikimumo, būtinas didesnis 27 ES valstybių narių nacionalinių biudžetų ir ES biudžeto suderinamumas ir papildomumas; pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų atlikti didesnį vaidmenį atsižvelgiant į išteklių suvienijimą;

| 116. | mano, kad išmintingai panaudojamos viešosios investicijos gali turėti pagrindinio sverto poveikį ilgalaikėms investicijoms; siūlo išplėsti EIB įgaliojimus ir numatyti, kad jis galėtų leisti euroobligacijas siekiant investuoti į pagrindinius struktūrinius projektus vadovaujantis ES strateginiais prioritetais; |
| --- | --- |

116.

mano, kad išmintingai panaudojamos viešosios investicijos gali turėti pagrindinio sverto poveikį ilgalaikėms investicijoms; siūlo išplėsti EIB įgaliojimus ir numatyti, kad jis galėtų leisti euroobligacijas siekiant investuoti į pagrindinius struktūrinius projektus vadovaujantis ES strateginiais prioritetais;

| 117. | nurodo, kad bendra valiuta tegali veikti, jei valstybės narės derina savo biudžeto politiką ir viena kitai atskleidžia savo sąskaitas; pripažįsta, kad šiam procesui būtinas glaudus bendradarbiavimas su nacionaliniais parlamentais; |
| --- | --- |

117.

nurodo, kad bendra valiuta tegali veikti, jei valstybės narės derina savo biudžeto politiką ir viena kitai atskleidžia savo sąskaitas; pripažįsta, kad šiam procesui būtinas glaudus bendradarbiavimas su nacionaliniais parlamentais;

| 118. | ragina Komisiją ir Tarybą su Eurostato parama didinti nacionalinių biudžetų išlaidų palyginamumą siekiant nustatyti įgyvendinamų politikos krypčių papildomumą ar konvergenciją; |
| --- | --- |

118.

ragina Komisiją ir Tarybą su Eurostato parama didinti nacionalinių biudžetų išlaidų palyginamumą siekiant nustatyti įgyvendinamų politikos krypčių papildomumą ar konvergenciją;

| 119. | mano, kad Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti mokestinių principų, kurie neskatintų įsiskolinimo viešajame ir privačiame sektoriuose ir trumpalaikių kompensacijų privačiajame sektoriuje ir galėtų apimti progresyviąją nuolaidų sistemą, paremtą tinkamo darbo ir aplinkosaugos kriterijais, įvedimo; |
| --- | --- |

119.

mano, kad Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti mokestinių principų, kurie neskatintų įsiskolinimo viešajame ir privačiame sektoriuose ir trumpalaikių kompensacijų privačiajame sektoriuje ir galėtų apimti progresyviąją nuolaidų sistemą, paremtą tinkamo darbo ir aplinkosaugos kriterijais, įvedimo;

| 120. | pažymi, kad finansų, ekonomikos ir socialinės krizės valdymui ir valstybių garantuojamų paskolų krizės įveikimui reikalingas ilgalaikis procesas, kuris turi būti gerai apibrėžtas ir užtikrinti pusiausvyrą ir tvarų vystymąsi; pripažįsta, kad gali tekti ieškoti augimo, teisingumo ir finansų stabilumo pusiausvyros ir kad tokie kompromisai turi būti politinio sprendimų priėmimo proceso dalis; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl finansų vystymosi atsižvelgiant į šiuos tikslus, visų pirma susijusius su strategija „ES 2020“ ir pateikti kompromisų, dėl kurių galėtų būti priimti politiniai sprendimai, paaiškinimų; tikisi, kad tai bus pagrindas, kuriuo remdamasi Sąjunga galės palengvinti diskusijas ir galės sudaryti sąlygas politinių sprendimų palyginimui po konsultacijų su visais finansų rinkų reforma suinteresuotais subjektais (bankais, investuotojais, indėlininkais ir socialiniais partneriais); be to, ragina Komisiją labiau įtraukti Parlamentą į šį procesą, ypač rengiant ir įgyvendinant strategiją „ES 2020“; |
| --- | --- |

120.

pažymi, kad finansų, ekonomikos ir socialinės krizės valdymui ir valstybių garantuojamų paskolų krizės įveikimui reikalingas ilgalaikis procesas, kuris turi būti gerai apibrėžtas ir užtikrinti pusiausvyrą ir tvarų vystymąsi; pripažįsta, kad gali tekti ieškoti augimo, teisingumo ir finansų stabilumo pusiausvyros ir kad tokie kompromisai turi būti politinio sprendimų priėmimo proceso dalis; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl finansų vystymosi atsižvelgiant į šiuos tikslus, visų pirma susijusius su strategija „ES 2020“ ir pateikti kompromisų, dėl kurių galėtų būti priimti politiniai sprendimai, paaiškinimų; tikisi, kad tai bus pagrindas, kuriuo remdamasi Sąjunga galės palengvinti diskusijas ir galės sudaryti sąlygas politinių sprendimų palyginimui po konsultacijų su visais finansų rinkų reforma suinteresuotais subjektais (bankais, investuotojais, indėlininkais ir socialiniais partneriais); be to, ragina Komisiją labiau įtraukti Parlamentą į šį procesą, ypač rengiant ir įgyvendinant strategiją „ES 2020“;

| 121. | ragina Sąjungą geriau pasirūpinti anticiklinėmis ekonominės politikos valdymo priemonėmis; |
| --- | --- |

121.

ragina Sąjungą geriau pasirūpinti anticiklinėmis ekonominės politikos valdymo priemonėmis;

| 122. | mano, kad Lisabonos sutartyje numatytos visos šiuo laikotarpiu būtinos priemonės tikram Sąjungos ekonomikos valdymui ir geresnei valstybių narių viešųjų finansų stebėsenai įgyvendinti; |
| --- | --- |

122.

mano, kad Lisabonos sutartyje numatytos visos šiuo laikotarpiu būtinos priemonės tikram Sąjungos ekonomikos valdymui ir geresnei valstybių narių viešųjų finansų stebėsenai įgyvendinti;

Vidaus rinka

| 123. | atkreipia dėmesį į Mario Monti ir Louis Grech pranešimuose, kuriuos Europos Parlamentas priėmė 2010 m. gegužės 20 d., išsakytus raginimus skatinti visapusiškesnį požiūrį į vidaus rinką atsižvelgiant į strategiją ir suvokimą, kad strategija būtų veiksmingesnė ir atkurti visuomenės pasitikėjimą; pabrėžia tai, kokia svarbi yra „Bendrosios rinkos akto“ iniciatyva dėl teisės aktų ir įstatymo galios neturinčių aktų pasiūlymų siekiant stiprinti ir modernizuoti vidaus rinką, baigti įgyvendinti skaitmeninę vidaus rinką, taip pat sprendžiant problemas ir šalinant likusias kliūtis; |
| --- | --- |

123.

atkreipia dėmesį į Mario Monti ir Louis Grech pranešimuose, kuriuos Europos Parlamentas priėmė 2010 m. gegužės 20 d., išsakytus raginimus skatinti visapusiškesnį požiūrį į vidaus rinką atsižvelgiant į strategiją ir suvokimą, kad strategija būtų veiksmingesnė ir atkurti visuomenės pasitikėjimą; pabrėžia tai, kokia svarbi yra „Bendrosios rinkos akto“ iniciatyva dėl teisės aktų ir įstatymo galios neturinčių aktų pasiūlymų siekiant stiprinti ir modernizuoti vidaus rinką, baigti įgyvendinti skaitmeninę vidaus rinką, taip pat sprendžiant problemas ir šalinant likusias kliūtis;

| 124. | mano, jog itin svarbu, kad Bendrosios rinkos aktas apimtų ambicingą socialinės ir vartotojų apsaugos darbotvarkę įtraukiant socialinę išlygą į visus su vidaus rinka susijusius teisės aktus, į su bendro ekonominio intereso paslaugomis susijusius teisės aktus, teisėkūros darbotvarkę dėl darbuotojų teisių stiprinimo, ambicingą teisėkūros paketą dėl vartotojų apsaugos, kurį taikant keičiamas piliečių kasdienis gyvenimas ir geriau koordinuojami mokesčiai suderinus įmonių pelno mokesčių bazę ir PVM tarifus; |
| --- | --- |

124.

mano, jog itin svarbu, kad Bendrosios rinkos aktas apimtų ambicingą socialinės ir vartotojų apsaugos darbotvarkę įtraukiant socialinę išlygą į visus su vidaus rinka susijusius teisės aktus, į su bendro ekonominio intereso paslaugomis susijusius teisės aktus, teisėkūros darbotvarkę dėl darbuotojų teisių stiprinimo, ambicingą teisėkūros paketą dėl vartotojų apsaugos, kurį taikant keičiamas piliečių kasdienis gyvenimas ir geriau koordinuojami mokesčiai suderinus įmonių pelno mokesčių bazę ir PVM tarifus;

| 125. | pažymi, kad vidaus rinkai, kuri yra pagrindinis Europos projekto elementas ir tvarios gerovės kūrimo ES pagrindas, reikia visų paramos; |
| --- | --- |

125.

pažymi, kad vidaus rinkai, kuri yra pagrindinis Europos projekto elementas ir tvarios gerovės kūrimo ES pagrindas, reikia visų paramos;

| 126. | pažymi, kad vidaus rinka yra viena iš pagrindinių Europos augimo varomųjų jėgų; pabrėžia, kad 2020 m. ES strategija turėtų būti konkreti augimo ir užimtumo programa, kad būtų galima sureguliuoti ekonomikos krizę ir sustiprinti vidaus rinką; |
| --- | --- |

126.

pažymi, kad vidaus rinka yra viena iš pagrindinių Europos augimo varomųjų jėgų; pabrėžia, kad 2020 m. ES strategija turėtų būti konkreti augimo ir užimtumo programa, kad būtų galima sureguliuoti ekonomikos krizę ir sustiprinti vidaus rinką;

| 127. | mano, kad pavienių valstybių iniciatyvos negali būti veiksmingos be koordinuotų veiksmų ES lygmeniu, o tam būtina, kad Europos Sąjunga turėtų vieną stiprią poziciją ir imtųsi bendrų veiksmų; solidarumas, kuriuo paremtas europinis socialinės ekonomikos modelis, ir nacionalinių sprendimų koordinavimas buvo itin svarbūs siekiant išvengti atskirų valstybių narių trumpalaikių protekcionistinių priemonių; išreiškia susirūpinimą, kad vėl atsiradus nacionalinio lygmens ekonominiam protekcionizmui bendroji rinka greičiausiai suirtų ir sumažėtų konkurencingumas, todėl to reikia išvengti; yra susirūpinęs, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali būti naudojama protekcionistinių priemonių įvairiose valstybėse narėse atnaujinimui pagrįsti, nors ekonominio nuosmukio sąlygomis, priešingai, reikėtų taikyti bendrus apsaugos mechanizmus; |
| --- | --- |

127.

mano, kad pavienių valstybių iniciatyvos negali būti veiksmingos be koordinuotų veiksmų ES lygmeniu, o tam būtina, kad Europos Sąjunga turėtų vieną stiprią poziciją ir imtųsi bendrų veiksmų; solidarumas, kuriuo paremtas europinis socialinės ekonomikos modelis, ir nacionalinių sprendimų koordinavimas buvo itin svarbūs siekiant išvengti atskirų valstybių narių trumpalaikių protekcionistinių priemonių; išreiškia susirūpinimą, kad vėl atsiradus nacionalinio lygmens ekonominiam protekcionizmui bendroji rinka greičiausiai suirtų ir sumažėtų konkurencingumas, todėl to reikia išvengti; yra susirūpinęs, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali būti naudojama protekcionistinių priemonių įvairiose valstybėse narėse atnaujinimui pagrįsti, nors ekonominio nuosmukio sąlygomis, priešingai, reikėtų taikyti bendrus apsaugos mechanizmus;

| 128. | mano, kad pažanga vidaus rinkoje neturėtų remtis mažiausiuoju bendru vardikliu; taigi ragina Komisiją vadovauti ir pateikti ryžtingus pasiūlymus; ragina valstybes nares naudoti tvirtesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose 27 valstybėms narėms susitarti neįmanoma; kitos valstybės vėliau galės prisijungti prie šių novatoriškų iniciatyvų; |
| --- | --- |

128.

mano, kad pažanga vidaus rinkoje neturėtų remtis mažiausiuoju bendru vardikliu; taigi ragina Komisiją vadovauti ir pateikti ryžtingus pasiūlymus; ragina valstybes nares naudoti tvirtesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose 27 valstybėms narėms susitarti neįmanoma; kitos valstybės vėliau galės prisijungti prie šių novatoriškų iniciatyvų;

| 129. | įspėja nesivadovauti teorija, kad Europos ekonomika kažkaip gali vystytis ir augti be laisvos ir sąžiningos prekybos su kuo daugiau pasaulio šalių, įskaitant mūsų pagrindinę šiandienos prekybos partnerę JAV ir besiformuojančios ekonomikos šalis, pvz., Kiniją, Indiją ir Braziliją; mano, kad Europos Sąjunga taip pat turėtų remtis savo pačios jėgomis geriau panaudodama savo vidaus rinką, tuo labiau, kad jos augimas iš esmės susijęs su vidaus paklausa; |
| --- | --- |

129.

įspėja nesivadovauti teorija, kad Europos ekonomika kažkaip gali vystytis ir augti be laisvos ir sąžiningos prekybos su kuo daugiau pasaulio šalių, įskaitant mūsų pagrindinę šiandienos prekybos partnerę JAV ir besiformuojančios ekonomikos šalis, pvz., Kiniją, Indiją ir Braziliją; mano, kad Europos Sąjunga taip pat turėtų remtis savo pačios jėgomis geriau panaudodama savo vidaus rinką, tuo labiau, kad jos augimas iš esmės susijęs su vidaus paklausa;

| 130. | pabrėžia, kad reikia išnaudoti vidaus rinkos galimybes versle globalizacijos sąlygomis, kad Europoje būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir naujovės naujų technologijų srityje; |
| --- | --- |

130.

pabrėžia, kad reikia išnaudoti vidaus rinkos galimybes versle globalizacijos sąlygomis, kad Europoje būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir naujovės naujų technologijų srityje;

| 131. | mano, kad siekiant sukurti veiksmingą vidaus rinką Komisija turi parengti aiškų politinių prioritetų sąrašą ir priimti Bendrosios rinkos aktą, į kurį turėtų būti įtrauktos teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios iniciatyvos, kuriomis būtų siekiama sukurti didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką; |
| --- | --- |

131.

mano, kad siekiant sukurti veiksmingą vidaus rinką Komisija turi parengti aiškų politinių prioritetų sąrašą ir priimti Bendrosios rinkos aktą, į kurį turėtų būti įtrauktos teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios iniciatyvos, kuriomis būtų siekiama sukurti didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką;

| 132. | pripažįsta, kad Europos Sąjungoje vidaus rinkos kūrimas be kai kurių mokesčių suderinimo, visų pirma bendrovių mokesčių, ir socialinės apsaugos elementų apibrėžties iš dalies paskatino pernelyg didelę konkurenciją tarp valstybių narių, siekiančių pritraukti mokesčių mokėtojus iš kitų valstybių narių; nepaisant to, pažymi, kad vienas iš didžiausių vidaus rinkos privalumų – kliūčių judumui pašalinimas ir institucinio reglamentavimo suderinimas, taip pat kultūrinio sąmoningumo, integracijos, ekonomikos augimo ir Europos solidarumo skatinimas; |
| --- | --- |

132.

pripažįsta, kad Europos Sąjungoje vidaus rinkos kūrimas be kai kurių mokesčių suderinimo, visų pirma bendrovių mokesčių, ir socialinės apsaugos elementų apibrėžties iš dalies paskatino pernelyg didelę konkurenciją tarp valstybių narių, siekiančių pritraukti mokesčių mokėtojus iš kitų valstybių narių; nepaisant to, pažymi, kad vienas iš didžiausių vidaus rinkos privalumų – kliūčių judumui pašalinimas ir institucinio reglamentavimo suderinimas, taip pat kultūrinio sąmoningumo, integracijos, ekonomikos augimo ir Europos solidarumo skatinimas;

| 133. | rekomenduoja Komisijai atlikti nepriklausomą tyrimą siekiant nustatyti 20 labiausiai su bendrąja rinka susijusių nepasitenkinimo ir nusivylimo priežasčių, su kuriomis piliečiai susiduria kiekvieną dieną, ypač susijusių su elektronine prekyba, tarpvalstybine medicinine priežiūra ir profesinių kvalifikacijų abipusiu pripažinimu; |
| --- | --- |

133.

rekomenduoja Komisijai atlikti nepriklausomą tyrimą siekiant nustatyti 20 labiausiai su bendrąja rinka susijusių nepasitenkinimo ir nusivylimo priežasčių, su kuriomis piliečiai susiduria kiekvieną dieną, ypač susijusių su elektronine prekyba, tarpvalstybine medicinine priežiūra ir profesinių kvalifikacijų abipusiu pripažinimu;

| 134. | ragina valstybes nares pagaliau pripažinti koreliacijos lenteles, susijusias su teisės aktų įgyvendinimu, siekiant, kad būtų skaidresni su teisėkūra susiję trūkumai; |
| --- | --- |

134.

ragina valstybes nares pagaliau pripažinti koreliacijos lenteles, susijusias su teisės aktų įgyvendinimu, siekiant, kad būtų skaidresni su teisėkūra susiję trūkumai;

| 135. | pabrėžia, kad gerai veikianti viešųjų pirkimų rinka yra itin svarbi vidaus rinkai; vis dėlto išlieka susirūpinęs dėl to, kad viešosios valdžios institucijos vis dar susiduria su didelėmis problemomis siekdamos savo politinių tikslų pagal sudėtingus taisyklių rinkinius ir užtikrindamos MVĮ prieigą prie viešųjų pirkimų rinkų; |
| --- | --- |

135.

pabrėžia, kad gerai veikianti viešųjų pirkimų rinka yra itin svarbi vidaus rinkai; vis dėlto išlieka susirūpinęs dėl to, kad viešosios valdžios institucijos vis dar susiduria su didelėmis problemomis siekdamos savo politinių tikslų pagal sudėtingus taisyklių rinkinius ir užtikrindamos MVĮ prieigą prie viešųjų pirkimų rinkų;

| 136. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą numatyti „saulėtekio nuostatas“, kurias taikant būtų užtikrinama, kad ES vidaus rinkos teisės aktai iš karto įsigaliotų nustatytu metu, jei valstybės narės jų laiku neperkelia į savo teisę; |
| --- | --- |

136.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą numatyti „saulėtekio nuostatas“, kurias taikant būtų užtikrinama, kad ES vidaus rinkos teisės aktai iš karto įsigaliotų nustatytu metu, jei valstybės narės jų laiku neperkelia į savo teisę;

| 137. | mano, kad, numačius pagrįstas ir veiksmingas taisykles ekonomikos srityje, po dabartinio masto krizės būtų ženkliai prisidedama prie konkurencingumo; mano, kad ES valdžios institucijos ypatingai atsakingos už tai, kad reformų darbotvarkė būtų vykdoma, be kita ko, nacionalinių politinės valdžios institucijų; |
| --- | --- |

137.

mano, kad, numačius pagrįstas ir veiksmingas taisykles ekonomikos srityje, po dabartinio masto krizės būtų ženkliai prisidedama prie konkurencingumo; mano, kad ES valdžios institucijos ypatingai atsakingos už tai, kad reformų darbotvarkė būtų vykdoma, be kita ko, nacionalinių politinės valdžios institucijų;

| 138. | mano, kad Europa vėl turėtų tapti investicijoms ir gamybai palankia vieta, naujovių ir augimo geriausiu pavyzdžiu pasauliniu lygmeniu; mano, kad valstybinės ir privačios finansų įstaigos turi dėti visas pastangas siekdamos užtikrinti, kad finansų rinkos veiktų realios ekonomikos, mažųjų ir vidutinių įmonių labui; |
| --- | --- |

138.

mano, kad Europa vėl turėtų tapti investicijoms ir gamybai palankia vieta, naujovių ir augimo geriausiu pavyzdžiu pasauliniu lygmeniu; mano, kad valstybinės ir privačios finansų įstaigos turi dėti visas pastangas siekdamos užtikrinti, kad finansų rinkos veiktų realios ekonomikos, mažųjų ir vidutinių įmonių labui;

| 139. | prašo Komisijos kasmet pateikti viešųjų ir privačiųjų investicijų poreikio įvertinimą ir nurodyti, kaip šis poreikis yra arba turėtų būti patenkintas; |
| --- | --- |

139.

prašo Komisijos kasmet pateikti viešųjų ir privačiųjų investicijų poreikio įvertinimą ir nurodyti, kaip šis poreikis yra arba turėtų būti patenkintas;

Apmokestinimas

| 140. | pripažįsta, kad toliau vystant Sąjungos vidaus rinką reikalingi koordinuoti veiksmai tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu siekiant, kad būtų panaudota geriausia patirtis kovojant su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu ir tuo pat metu numatytos atitinkamos paskatos mokesčių mokėtojams, kad jie deramai mokėtų mokesčius, ir valstybių narių mokesčių institucijoms, kad jos priimtų veiksmingas prevencines priemones, skirtas kovai su bet kokio pobūdžio piktnaudžiavimu mokesčių srityje; |
| --- | --- |

140.

pripažįsta, kad toliau vystant Sąjungos vidaus rinką reikalingi koordinuoti veiksmai tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu siekiant, kad būtų panaudota geriausia patirtis kovojant su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu ir tuo pat metu numatytos atitinkamos paskatos mokesčių mokėtojams, kad jie deramai mokėtų mokesčius, ir valstybių narių mokesčių institucijoms, kad jos priimtų veiksmingas prevencines priemones, skirtas kovai su bet kokio pobūdžio piktnaudžiavimu mokesčių srityje;

| 141. | mano, kad mokestinio sukčiavimo lygmens mažinimas padėtų mažinti valstybės biudžeto deficitą nedidinant mokesčių ir tuo pačiu metu išsaugoti išlaidas socialinėms reikmėms; yra susirūpinęs dėl vidaus rinkos sutrikdymo dėl skirtingo mokestinio sukčiavimo lygmens valstybėse narėse; ragina Komisiją parengti poveikio vertinimą siekiant įvertinti skirtingas problemas, kilusias dėl mokesčių vengimo ir šešėlinės ekonomikos visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

141.

mano, kad mokestinio sukčiavimo lygmens mažinimas padėtų mažinti valstybės biudžeto deficitą nedidinant mokesčių ir tuo pačiu metu išsaugoti išlaidas socialinėms reikmėms; yra susirūpinęs dėl vidaus rinkos sutrikdymo dėl skirtingo mokestinio sukčiavimo lygmens valstybėse narėse; ragina Komisiją parengti poveikio vertinimą siekiant įvertinti skirtingas problemas, kilusias dėl mokesčių vengimo ir šešėlinės ekonomikos visose valstybėse narėse;

| 142. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant tvarių valstybės finansų reikia ne tik atsakingai leisti lėšas, bet taip pat numatyti tinkamus ir socialiai teisingus mokesčius, pasiekti, kad nacionalinės mokesčių įstaigos šiuos mokesčius veiksmingai surinktų ir kad būtų aktyviau kovojama su vengimu mokėti mokesčius; ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kurios padėtų valstybėms narėms vėl subalansuoti savo sąskaitas ir finansuoti viešojo sektoriaus investicijas randant naujų finansavimo šaltinių, rinkinį; |
| --- | --- |

142.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant tvarių valstybės finansų reikia ne tik atsakingai leisti lėšas, bet taip pat numatyti tinkamus ir socialiai teisingus mokesčius, pasiekti, kad nacionalinės mokesčių įstaigos šiuos mokesčius veiksmingai surinktų ir kad būtų aktyviau kovojama su vengimu mokėti mokesčius; ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kurios padėtų valstybėms narėms vėl subalansuoti savo sąskaitas ir finansuoti viešojo sektoriaus investicijas randant naujų finansavimo šaltinių, rinkinį;

| 143. | atsižvelgdamas į Mario Monti atliktus darbus pažymi, kad valstybės pajamų augimas, susijęs su gerais ekonominiais pasiekimais, skatino mokesčių mažinimą; pažymi, kad darbo jėgos apmokestinimas turėtų būti mažinamas siekiant didinti Europos konkurencingumą; remia Mario Monti pasiūlymus dėl Mokesčių politikos grupės sukūrimo suvienijant valstybių narių atstovus, nes tai – svarbus žingsnis siekiant skatinti Europos šalių dialogą; ragina politikos grupę visų pirma diskutuoti dėl mokesčių sistemos bazės, kurią taikant būtų siekiama aplinkos apsaugos tikslų ir remiamas išteklių naudojimo efektyvumas; teigiamai vertina 2011 m. Komisijos darbo programoje pateiktą pasiūlymą dėl direktyvos dėl bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčių bazės; |
| --- | --- |

143.

atsižvelgdamas į Mario Monti atliktus darbus pažymi, kad valstybės pajamų augimas, susijęs su gerais ekonominiais pasiekimais, skatino mokesčių mažinimą; pažymi, kad darbo jėgos apmokestinimas turėtų būti mažinamas siekiant didinti Europos konkurencingumą; remia Mario Monti pasiūlymus dėl Mokesčių politikos grupės sukūrimo suvienijant valstybių narių atstovus, nes tai – svarbus žingsnis siekiant skatinti Europos šalių dialogą; ragina politikos grupę visų pirma diskutuoti dėl mokesčių sistemos bazės, kurią taikant būtų siekiama aplinkos apsaugos tikslų ir remiamas išteklių naudojimo efektyvumas; teigiamai vertina 2011 m. Komisijos darbo programoje pateiktą pasiūlymą dėl direktyvos dėl bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčių bazės;

| 144. | pripažįsta, kad pagrindinė institucinio pagerėjimo ir ekonominio augimo valstybėse narėse paskata – tai jų suverenitetas spręsti, kaip jos pageidauja rinkti mokesčius; mano, kad itin svarbu mažinti su darbu susijusius mokesčius, kad labiausiai nepasiturintys asmenys ir vidurinės klasės atstovai turėtų galimybę už savo darbą gauti orų gyvenimą užtikrinantį atlyginimą; |
| --- | --- |

144.

pripažįsta, kad pagrindinė institucinio pagerėjimo ir ekonominio augimo valstybėse narėse paskata – tai jų suverenitetas spręsti, kaip jos pageidauja rinkti mokesčius; mano, kad itin svarbu mažinti su darbu susijusius mokesčius, kad labiausiai nepasiturintys asmenys ir vidurinės klasės atstovai turėtų galimybę už savo darbą gauti orų gyvenimą užtikrinantį atlyginimą;

| 145. | pasisako už mokestinę sistemą, kurią taikant galima mažinti naštą darbo jėgai, numatyti paskatas kurti darbo vietas, skatinti naujoves ir ilgalaikes investicijas; |
| --- | --- |

145.

pasisako už mokestinę sistemą, kurią taikant galima mažinti naštą darbo jėgai, numatyti paskatas kurti darbo vietas, skatinti naujoves ir ilgalaikes investicijas;

Regioninė, ekonominė ir socialinė sanglauda

| 146. | mano, kad sanglaudos politika turėtų būti vertinama kaip vienas iš Sąjungos ekonomikos politikos ramsčių, prisidedančių prie ES investicijos strategijos; |
| --- | --- |

146.

mano, kad sanglaudos politika turėtų būti vertinama kaip vienas iš Sąjungos ekonomikos politikos ramsčių, prisidedančių prie ES investicijos strategijos;

| 147. | pažymi, kad sanglaudos politika tapo svarbiu Europos ekonomikos atkūrimo plano elementu, nes ši viešoji politika gali būti panaudota įveikiant krizę, skatinant trumpalaikę paklausą ir tuo pačiu metu investuojant į ilgalaikį augimą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

147.

pažymi, kad sanglaudos politika tapo svarbiu Europos ekonomikos atkūrimo plano elementu, nes ši viešoji politika gali būti panaudota įveikiant krizę, skatinant trumpalaikę paklausą ir tuo pačiu metu investuojant į ilgalaikį augimą ir konkurencingumą;

| 148. | mano, kad sanglaudos politikos tvirtumas susiejant ekonomikos atkūrimą su ilgalaikiu augimu paremtas trimis pagrindinėmis charakteristikomis; pagal ją nustatomos strateginės sąlygų, kurios taikomos perduodant išteklius, gairės, privalomos tiek valstybėms narėms, tiek regionams; pagal ją valstybėms narėms ir regionams paliekama galimybių intervencines priemones pritaikyti prie vietos specifinių sąlygų; ji turi tikslų siekimo stebėjimo ir rėmimo gebėjimų; |
| --- | --- |

148.

mano, kad sanglaudos politikos tvirtumas susiejant ekonomikos atkūrimą su ilgalaikiu augimu paremtas trimis pagrindinėmis charakteristikomis; pagal ją nustatomos strateginės sąlygų, kurios taikomos perduodant išteklius, gairės, privalomos tiek valstybėms narėms, tiek regionams; pagal ją valstybėms narėms ir regionams paliekama galimybių intervencines priemones pritaikyti prie vietos specifinių sąlygų; ji turi tikslų siekimo stebėjimo ir rėmimo gebėjimų;

| 149. | pabrėžia, kad nevienodas krizės poveikis Europos teritorijoje rodo skirtingus konkurencijos pradžios taškus ir kad labai skiriasi naudojimosi antikrizinėmis priemonėmis mastas, o tai reiškia, kad ilgalaikės perspektyvos yra skirtingos; pabrėžia, kad jeigu nebus politikos, skirtos konkrečioms problemos diferencijuotai spręsti, krizės rezultatas gali būti susilpnėjusi teritorinė sanglauda; pažymi, kad kai kuriose šalyse, kurioms ši krizė turėjo didžiausią poveikį, dėl sanglaudos politikos gauta dauguma visų viešųjų investicijų; |
| --- | --- |

149.

pabrėžia, kad nevienodas krizės poveikis Europos teritorijoje rodo skirtingus konkurencijos pradžios taškus ir kad labai skiriasi naudojimosi antikrizinėmis priemonėmis mastas, o tai reiškia, kad ilgalaikės perspektyvos yra skirtingos; pabrėžia, kad jeigu nebus politikos, skirtos konkrečioms problemos diferencijuotai spręsti, krizės rezultatas gali būti susilpnėjusi teritorinė sanglauda; pažymi, kad kai kuriose šalyse, kurioms ši krizė turėjo didžiausią poveikį, dėl sanglaudos politikos gauta dauguma visų viešųjų investicijų;

| 150. | mano, kad strategija pasibaigus krizei bus veiksmingesnė, jei regionai ir miestai bus įtraukti į jos įgyvendinimą; daugiapakopis valdymas suteikia daugiau galimybių kuriant politiką, kuri leidžia veiksmingiau skatinti ekonomikos atkūrimą ES, nes regionų ir vietos lygmenų valdymo institucijos Europoje gali siekti Europos bendrų strateginių tikslų atsižvelgdamos į savo teritorines ypatybes, pasinaudoti jų žinioje esančiomis politikos priemonėmis ir visų partnerių, t. y. įmonių, universitetų ir pilietinės visuomenės atstovų, entuziazmu; |
| --- | --- |

150.

mano, kad strategija pasibaigus krizei bus veiksmingesnė, jei regionai ir miestai bus įtraukti į jos įgyvendinimą; daugiapakopis valdymas suteikia daugiau galimybių kuriant politiką, kuri leidžia veiksmingiau skatinti ekonomikos atkūrimą ES, nes regionų ir vietos lygmenų valdymo institucijos Europoje gali siekti Europos bendrų strateginių tikslų atsižvelgdamos į savo teritorines ypatybes, pasinaudoti jų žinioje esančiomis politikos priemonėmis ir visų partnerių, t. y. įmonių, universitetų ir pilietinės visuomenės atstovų, entuziazmu;

| 151. | nurodo, kad šiandien esama daugybės vietos ir regioninio valdymo politikos priemonių; naujovėms, kurios gali padidinti našumą, ir ekologijai, dėl kurios gali atsirasti nauja paklausa ir rinkos, dėmesys turi būti skiriamas regionų ir vietos lygmenimis ir reikalingas su jomis susijęs integruotas vietos lygmens požiūris į investicijų ir augimo politiką; regionas, miestas ar kaimo vietovė gali būti vieta, kurioje galima suburti visus partnerius ir rasti visus sprendimui reikalingus elementus; |
| --- | --- |

151.

nurodo, kad šiandien esama daugybės vietos ir regioninio valdymo politikos priemonių; naujovėms, kurios gali padidinti našumą, ir ekologijai, dėl kurios gali atsirasti nauja paklausa ir rinkos, dėmesys turi būti skiriamas regionų ir vietos lygmenimis ir reikalingas su jomis susijęs integruotas vietos lygmens požiūris į investicijų ir augimo politiką; regionas, miestas ar kaimo vietovė gali būti vieta, kurioje galima suburti visus partnerius ir rasti visus sprendimui reikalingus elementus;

| 152. | taigi reiškia savo susirūpinimą dėl menkos pažangos perduodant įgaliojimus bendruomenėms, atsižvelgiant į tai, kad vietos ir kaimo bendruomenės sukuria su ekonomika, užimtumu ir bendruomenių vystymu susijusias galimybes, ir kad teikiant paramą šioms bendruomenėms galima sumažinti atskirtį stiprinant bendruomenės struktūrą ir didinant jos įsisavinimo pajėgumus; |
| --- | --- |

152.

taigi reiškia savo susirūpinimą dėl menkos pažangos perduodant įgaliojimus bendruomenėms, atsižvelgiant į tai, kad vietos ir kaimo bendruomenės sukuria su ekonomika, užimtumu ir bendruomenių vystymu susijusias galimybes, ir kad teikiant paramą šioms bendruomenėms galima sumažinti atskirtį stiprinant bendruomenės struktūrą ir didinant jos įsisavinimo pajėgumus;

| 153. | pažymi, kad, kadangi regionai įgis vis daugiau svarbos skatinant ES ekonomikos darbotvarkę, reikia stiprinti skolinimą vietos lygmeniu, o tai galima skatinti per stiprius regioninius bankus; nurodo, kad reguliuojant finansinių paslaugų pramonę reikėtų atsižvelgti į poreikį skatinti verslumą ir finansuoti MVĮ, ir kad finansinė parama MVĮ pagal sanglaudos politiką turėtų būti nukreipta į rizikos kapitalo finansavimą, tai leistų aktyviau dalyvauti bankininkystės sektoriui ir veiksmingiau panaudoti struktūrinių fondų lėšas; |
| --- | --- |

153.

pažymi, kad, kadangi regionai įgis vis daugiau svarbos skatinant ES ekonomikos darbotvarkę, reikia stiprinti skolinimą vietos lygmeniu, o tai galima skatinti per stiprius regioninius bankus; nurodo, kad reguliuojant finansinių paslaugų pramonę reikėtų atsižvelgti į poreikį skatinti verslumą ir finansuoti MVĮ, ir kad finansinė parama MVĮ pagal sanglaudos politiką turėtų būti nukreipta į rizikos kapitalo finansavimą, tai leistų aktyviau dalyvauti bankininkystės sektoriui ir veiksmingiau panaudoti struktūrinių fondų lėšas;

| 154. | ragina vykdyti tolesnę esamos sanglaudos politikos struktūros reformą, kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau teikti lėšas valstybėms narėms, regionams ir miestams; pažymi, kad reikalingas didesnis lankstumas, ir kad Komisija, apibrėždama būsimą sanglaudos politiką, turi į tai atsižvelgti; |
| --- | --- |

154.

ragina vykdyti tolesnę esamos sanglaudos politikos struktūros reformą, kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau teikti lėšas valstybėms narėms, regionams ir miestams; pažymi, kad reikalingas didesnis lankstumas, ir kad Komisija, apibrėždama būsimą sanglaudos politiką, turi į tai atsižvelgti;

| 155. | mano, kad visas Europos Sąjungos ilgalaikio investavimo strategijas, pagrįstas sanglaudos politika, būtina susieti su rezultatais konkurencingumo, naujovių, darbo vietų kūrimo, ekologiško ekonomikos augimo, ekonominės, socialinės ir teritorinės visų pirmą senųjų ir naujųjų valstybių narių sanglaudos Europos lygmeniu gerinimo srityse; |
| --- | --- |

155.

mano, kad visas Europos Sąjungos ilgalaikio investavimo strategijas, pagrįstas sanglaudos politika, būtina susieti su rezultatais konkurencingumo, naujovių, darbo vietų kūrimo, ekologiško ekonomikos augimo, ekonominės, socialinės ir teritorinės visų pirmą senųjų ir naujųjų valstybių narių sanglaudos Europos lygmeniu gerinimo srityse;

ES 2020

| 156. | ragina strategijoje „ES 2020“ numatyti bendrą ES ateities sampratą, pagal kurią būtų numatyta konkurencinga, socialinė ir tvari Sąjunga, kurioje priimant sprendimus didžiausias dėmesys būtų skiriamas žmonėms ir aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

156.

ragina strategijoje „ES 2020“ numatyti bendrą ES ateities sampratą, pagal kurią būtų numatyta konkurencinga, socialinė ir tvari Sąjunga, kurioje priimant sprendimus didžiausias dėmesys būtų skiriamas žmonėms ir aplinkos apsaugai;

| 157. | mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus metas atidžiai koordinuoti makroekonomikos politiką kaip prioritetinio tikslo siekiant didinti Sąjungos augimo potencialą ir dėmesį sutelkiant į integracinio ir tvaraus vystymosi modelį, be kurio negali būti išspręsta nė viena iš mūsų problemų; mano, kad į tai turėtų būti sutelktas dėmesys naujoje strategijoje „ES 2020“; |
| --- | --- |

157.

mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus metas atidžiai koordinuoti makroekonomikos politiką kaip prioritetinio tikslo siekiant didinti Sąjungos augimo potencialą ir dėmesį sutelkiant į integracinio ir tvaraus vystymosi modelį, be kurio negali būti išspręsta nė viena iš mūsų problemų; mano, kad į tai turėtų būti sutelktas dėmesys naujoje strategijoje „ES 2020“;

| 158. | pripažįsta, kad siekiant išvengti euro krizės sprendimų, dėl kurių ilgą laiką truktų ekonomikos stagnacija, Sąjungai derėtų tuo pačiu metu įgyvendinti tvaraus ekonominio augimo spartinimo strategiją kartu su reformomis, skirtomis konkurencingumui grąžinti ir pagerinti; |
| --- | --- |

158.

pripažįsta, kad siekiant išvengti euro krizės sprendimų, dėl kurių ilgą laiką truktų ekonomikos stagnacija, Sąjungai derėtų tuo pačiu metu įgyvendinti tvaraus ekonominio augimo spartinimo strategiją kartu su reformomis, skirtomis konkurencingumui grąžinti ir pagerinti;

| 159. | atkreipia dėmesį į penkis pagrindinius tikslus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba – užimtumo lygio, mokslinių tyrimų ir plėtros, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, švietimo lygmens ir socialinės įtraukties; pabrėžia, kad šie pagrindiniai turėtų būti suformuluoti atsižvelgiant į dėsningą ir nuoseklią tvaraus vystymosi strategiją, į kurią būtų įtrauktos ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos politikos darbotvarkės; |
| --- | --- |

159.

atkreipia dėmesį į penkis pagrindinius tikslus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba – užimtumo lygio, mokslinių tyrimų ir plėtros, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, švietimo lygmens ir socialinės įtraukties; pabrėžia, kad šie pagrindiniai turėtų būti suformuluoti atsižvelgiant į dėsningą ir nuoseklią tvaraus vystymosi strategiją, į kurią būtų įtrauktos ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos politikos darbotvarkės;

| 160. | mano, kad švietimui Europos ekonominėje strategijoje turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys ir kad turėtų būti siekiama padidinti bendrą visų lygių mokymo ir švietimo kokybę ES derinant kompetenciją ir lygias galimybes ir reformuojant tradicinį švietimo modelį; mano, kad Sąjungoje švietimas turėtų būti bendra gėrybė, turėtų būti investuojama į visas švietimo sistemos sritis, švietimo kokybę ir galimybių įgyti aukštąjį išsilavinimą didinimą; siūlo, kad Europos mastu būtų sukurta nuolatinė ir plačios apimties mokymosi visą gyvenimą sistema, pagal kurią programos „Erasmus“ ir „Léonardo“, susijusios su judumu švietimo ir mokymosi srityje, taptų labiau prieinamos; pažymi, kad būtina skubiai padidinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ypač atsižvelgiant į 7–osios bendrosios programos laikotarpio vidurio vertinimą ir kitą ES finansinę programą; |
| --- | --- |

160.

mano, kad švietimui Europos ekonominėje strategijoje turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys ir kad turėtų būti siekiama padidinti bendrą visų lygių mokymo ir švietimo kokybę ES derinant kompetenciją ir lygias galimybes ir reformuojant tradicinį švietimo modelį; mano, kad Sąjungoje švietimas turėtų būti bendra gėrybė, turėtų būti investuojama į visas švietimo sistemos sritis, švietimo kokybę ir galimybių įgyti aukštąjį išsilavinimą didinimą; siūlo, kad Europos mastu būtų sukurta nuolatinė ir plačios apimties mokymosi visą gyvenimą sistema, pagal kurią programos „Erasmus“ ir „Léonardo“, susijusios su judumu švietimo ir mokymosi srityje, taptų labiau prieinamos; pažymi, kad būtina skubiai padidinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ypač atsižvelgiant į 7–osios bendrosios programos laikotarpio vidurio vertinimą ir kitą ES finansinę programą;

| 161. | pažymi, kad kova su jaunimo nedarbu ir veiksmingas įgūdžių ir rinkos poreikių atitikties gerinimas turėtų būti pagrindiniai klausimai; mano, kad reikia kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę švietimo srityje ir tarptautinis studentų ir mokslininkų judumas vykdant mainus ir stažuojantis turėtų būti panaudotas siekiant didinti tarptautinį Europos aukštojo mokslo institucijų patrauklumą, o išlaikant tikslą 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir plėtrai bus skatinamos naujovės vykdant mokslinius tyrimus ir sudarant sąlygas aukštajam mokslui; |
| --- | --- |

161.

pažymi, kad kova su jaunimo nedarbu ir veiksmingas įgūdžių ir rinkos poreikių atitikties gerinimas turėtų būti pagrindiniai klausimai; mano, kad reikia kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę švietimo srityje ir tarptautinis studentų ir mokslininkų judumas vykdant mainus ir stažuojantis turėtų būti panaudotas siekiant didinti tarptautinį Europos aukštojo mokslo institucijų patrauklumą, o išlaikant tikslą 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir plėtrai bus skatinamos naujovės vykdant mokslinius tyrimus ir sudarant sąlygas aukštajam mokslui;

| 162. | mano, kad Komisijos pasiūlytoje strategijoje „ES 2020“ dėmesys turėtų būti sutelktas į biurokratijos vidaus rinkoje mažinimą iki 2012 m. 25 proc. sumažinus administracinę naštą verslui ir į veiksmingumo didinimą naudojant internetą, kaip ES masto elektroninės rinkos, kurioje kuriamos naujos paslaugos ir darbo vietos, pagrindinį elementą; |
| --- | --- |

162.

mano, kad Komisijos pasiūlytoje strategijoje „ES 2020“ dėmesys turėtų būti sutelktas į biurokratijos vidaus rinkoje mažinimą iki 2012 m. 25 proc. sumažinus administracinę naštą verslui ir į veiksmingumo didinimą naudojant internetą, kaip ES masto elektroninės rinkos, kurioje kuriamos naujos paslaugos ir darbo vietos, pagrindinį elementą;

| 163. | mano, kad strategijos „ES 2020“ valdymo struktūra turėtų būti sustiprinta siekiant užtikrinti, kad jos tikslas bus pasiektas; mano, kad siekiant naujos strategijos sėkmingumo reikalingas platesnis privalomų priemonių naudojimas, o ne tolesnis atvirojo koordinavimo metodo taikymas ekonomikos politikos srityje; ragina Tarybą ir Komisiją pasiūlyti ekonominę strategiją, skirtą ekonomikai atkurti ir visų pirma grindžiamą ES priemonėmis, o ne tik tarpvyriausybinėmis iniciatyvomis; |
| --- | --- |

163.

mano, kad strategijos „ES 2020“ valdymo struktūra turėtų būti sustiprinta siekiant užtikrinti, kad jos tikslas bus pasiektas; mano, kad siekiant naujos strategijos sėkmingumo reikalingas platesnis privalomų priemonių naudojimas, o ne tolesnis atvirojo koordinavimo metodo taikymas ekonomikos politikos srityje; ragina Tarybą ir Komisiją pasiūlyti ekonominę strategiją, skirtą ekonomikai atkurti ir visų pirma grindžiamą ES priemonėmis, o ne tik tarpvyriausybinėmis iniciatyvomis;

| 164. | supranta, kad vien tik gero valdymo ar ekonominiu požiūriu efektyvios vyriausybės nepakaks Europos Sąjungos ekonominio augimo strategijai, kuri ES būtina siekiant įveikti krizę ir reaguoti į konkurenciją pasauliniu mastu, nustatyti; vis dėlto yra įsitikinęs, kad dešimt Ekonominės ir pinigų sąjungos metų unikaliame euro kontekste parodė tokios strategijos būtinybę; |
| --- | --- |

164.

supranta, kad vien tik gero valdymo ar ekonominiu požiūriu efektyvios vyriausybės nepakaks Europos Sąjungos ekonominio augimo strategijai, kuri ES būtina siekiant įveikti krizę ir reaguoti į konkurenciją pasauliniu mastu, nustatyti; vis dėlto yra įsitikinęs, kad dešimt Ekonominės ir pinigų sąjungos metų unikaliame euro kontekste parodė tokios strategijos būtinybę;

| 165. | primygtinai ragina, kad strategijoje „ES 2020“ turėtų būti įtrauktas tikslas per pusę sumažinti skurdą ES ir pabrėžia, kad dauguma šiuo metu skurde gyvenančių europiečių arba europiečių, kuriems gresia skurdas, yra moterys, ypač vyresnio amžiaus moterys, migrantės, vienišos motinos ir artimuosius prižiūrinčios moterys; be to, mano, kad reikėtų atsižvelgti į gyvenimo ciklų perspektyvą, nes tėvų skurdas tiesiogiai veikia vaiko gyvenimą, vystymąsi ir ateitį; |
| --- | --- |

165.

primygtinai ragina, kad strategijoje „ES 2020“ turėtų būti įtrauktas tikslas per pusę sumažinti skurdą ES ir pabrėžia, kad dauguma šiuo metu skurde gyvenančių europiečių arba europiečių, kuriems gresia skurdas, yra moterys, ypač vyresnio amžiaus moterys, migrantės, vienišos motinos ir artimuosius prižiūrinčios moterys; be to, mano, kad reikėtų atsižvelgti į gyvenimo ciklų perspektyvą, nes tėvų skurdas tiesiogiai veikia vaiko gyvenimą, vystymąsi ir ateitį;

| 166. | ragina parengti ambicingą ilgalaikę kovos su skurdu strategiją, kuria būtų siekiama sumažinti netolygumus ir socialinę atskirtį ir kurioje būtų numatyti į ateitį orientuoti skurdo ir dirbančių skurstančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslai; siūlo, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, įvairią praktiką, kolektyvines derybas, valstybių narių nacionalinę teisę ir europinius kriterijus, atspindinčius kiekvienos valstybės narės gyvenimo lygį, vykdyti Europos Sąjungos pagrindų politiką, susijusią su minimalių pajamų sistemomis; taip pat ragina nustatyti vaiko pašalpą siekiant minėtųjų skurdo, netolygumų ir socialinės atskirties mažinimo tikslų; |
| --- | --- |

166.

ragina parengti ambicingą ilgalaikę kovos su skurdu strategiją, kuria būtų siekiama sumažinti netolygumus ir socialinę atskirtį ir kurioje būtų numatyti į ateitį orientuoti skurdo ir dirbančių skurstančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslai; siūlo, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, įvairią praktiką, kolektyvines derybas, valstybių narių nacionalinę teisę ir europinius kriterijus, atspindinčius kiekvienos valstybės narės gyvenimo lygį, vykdyti Europos Sąjungos pagrindų politiką, susijusią su minimalių pajamų sistemomis; taip pat ragina nustatyti vaiko pašalpą siekiant minėtųjų skurdo, netolygumų ir socialinės atskirties mažinimo tikslų;

| 167. | mano, kad valstybės narės prieš priimdamos savo stabilumo ir ekonominio augimo (strategijos „ES 2020“) programas turėtų organizuoti diskusijas atitinkamuose nacionaliniuose parlamentuose; |
| --- | --- |

167.

mano, kad valstybės narės prieš priimdamos savo stabilumo ir ekonominio augimo (strategijos „ES 2020“) programas turėtų organizuoti diskusijas atitinkamuose nacionaliniuose parlamentuose;

Naujovės

| 168. | pažymi, kad kadangi pagal Komisijos inovacijų diegimo rezultatų suvestinę Europos moksliniai tyrimai ir naujovės dar labai atsilieka nuo Japonijos ir Jungtinių Valstijų; |
| --- | --- |

168.

pažymi, kad kadangi pagal Komisijos inovacijų diegimo rezultatų suvestinę Europos moksliniai tyrimai ir naujovės dar labai atsilieka nuo Japonijos ir Jungtinių Valstijų;

| 169. | mano, kad Europos Sąjunga turi ne tik finansuoti mažas ir vidutines įmones, bet ir vadovautis iniciatyva grindžiama ir suderinta mokslinių tyrimų ir naujovių finansavimo koncepcija, imtis vadovaujamojo vaidmens, susijusio su naujais užimtumo sektoriais, ir skatinti privačias investicijas; |
| --- | --- |

169.

mano, kad Europos Sąjunga turi ne tik finansuoti mažas ir vidutines įmones, bet ir vadovautis iniciatyva grindžiama ir suderinta mokslinių tyrimų ir naujovių finansavimo koncepcija, imtis vadovaujamojo vaidmens, susijusio su naujais užimtumo sektoriais, ir skatinti privačias investicijas;

| 170. | pažymi, kad perėjimas prie energiją taupančios ekonomikos kaip būdo padidinti ES energetinį saugumą turėtų būti vienas iš Komisijos ir valstybių narių prioritetų; mano, kad ES turėtų skatinti naujoves energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių srityje ir didžiausią dėmesį skirti mažai anglies dioksido išskiriantiems vietos šaltiniams; |
| --- | --- |

170.

pažymi, kad perėjimas prie energiją taupančios ekonomikos kaip būdo padidinti ES energetinį saugumą turėtų būti vienas iš Komisijos ir valstybių narių prioritetų; mano, kad ES turėtų skatinti naujoves energijos gamybos iš atsinaujinančių šaltinių srityje ir didžiausią dėmesį skirti mažai anglies dioksido išskiriantiems vietos šaltiniams;

| 171. | mano, kad energijos tinklų jungiamieji vamzdynai yra itin svarbus energetikos sektoriaus vidaus rinkos veikimui bei platesnio masto energijos gamybai iš atsinaujinančių šaltinių; pabrėžia pažangiųjų elektros energijos tinklų plėtros svarbą; |
| --- | --- |

171.

mano, kad energijos tinklų jungiamieji vamzdynai yra itin svarbus energetikos sektoriaus vidaus rinkos veikimui bei platesnio masto energijos gamybai iš atsinaujinančių šaltinių; pabrėžia pažangiųjų elektros energijos tinklų plėtros svarbą;

| 172. | atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ turėtų būti atsinaujinančių ir energiją taupančių technologijų kūrimo pagrindas; pažymi, kad itin svarbu sukurti finansines priemones, skirtas energijos vartojimo efektyvumui ir naujovėms energijos iš atsinaujinančių šaltinių srityje skatinti; |
| --- | --- |

172.

atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ turėtų būti atsinaujinančių ir energiją taupančių technologijų kūrimo pagrindas; pažymi, kad itin svarbu sukurti finansines priemones, skirtas energijos vartojimo efektyvumui ir naujovėms energijos iš atsinaujinančių šaltinių srityje skatinti;

| 173. | mano, kad investicijos į būsto ir viešojo transporto parko atnaujinimą turi būti prioritetas siekiant sumažinti su energija susijusias išlaidas ir energijos stygių ir inicijuoti teigiamą ilgalaikį procesą; |
| --- | --- |

173.

mano, kad investicijos į būsto ir viešojo transporto parko atnaujinimą turi būti prioritetas siekiant sumažinti su energija susijusias išlaidas ir energijos stygių ir inicijuoti teigiamą ilgalaikį procesą;

| 174. | pasisako už sąžiningą ir teisingą laipsnišką perėjimą prie ekologiškos ekonomikos; mano, kad dėl perėjimo kilusio nedarbo problema turi būti iš anksto sprendžiama didinant mokymų skaičių ir gerinant su naujomis technologijomis susijusius darbuotojų įgūdžius; energijos nepriteklius kelia didelį ir vis didėjantį susirūpinimą; |
| --- | --- |

174.

pasisako už sąžiningą ir teisingą laipsnišką perėjimą prie ekologiškos ekonomikos; mano, kad dėl perėjimo kilusio nedarbo problema turi būti iš anksto sprendžiama didinant mokymų skaičių ir gerinant su naujomis technologijomis susijusius darbuotojų įgūdžius; energijos nepriteklius kelia didelį ir vis didėjantį susirūpinimą;

| 175. | ragina Komisiją sukurti ir pasiūlyti mechanizmą, kurį taikant MVĮ ir kitiems naujoves diegiantiems subjektams būtų pasiūlytos lėšos rizikai sumažinti, kai vykdoma viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ir naudojamasi privataus kapitalo fondais, o Europos investicijų banko lėšos ir viešosios valstybių narių lėšos, pasinaudojant Europos investicijų fondo su rizika susijusių garantijų mechanizmu, būtų skirstomos per privatų kapitalo fondą, nes vykdant projektus taip būtų galima privačias investicijas padidinti iki 80 %; |
| --- | --- |

175.

ragina Komisiją sukurti ir pasiūlyti mechanizmą, kurį taikant MVĮ ir kitiems naujoves diegiantiems subjektams būtų pasiūlytos lėšos rizikai sumažinti, kai vykdoma viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ir naudojamasi privataus kapitalo fondais, o Europos investicijų banko lėšos ir viešosios valstybių narių lėšos, pasinaudojant Europos investicijų fondo su rizika susijusių garantijų mechanizmu, būtų skirstomos per privatų kapitalo fondą, nes vykdant projektus taip būtų galima privačias investicijas padidinti iki 80 %;

| 176. | remia finansų įstaigų, kurių tikslas – visoje Sąjungoje teikti finansavimą naujoviškiems projektams, itin svarbiems būsimam tvariam augimui, kūrimą; |
| --- | --- |

176.

remia finansų įstaigų, kurių tikslas – visoje Sąjungoje teikti finansavimą naujoviškiems projektams, itin svarbiems būsimam tvariam augimui, kūrimą;

| 177. | primygtinai ragina Komisiją imtis priemonių, kad būtų pažalintos administracinės kliūtys, ir sukurti geresnes sąlygas naujovėms, pvz., sukuriant bendrą ES patentą; atkreipia dėmesį į tai, kad gerais ketinimais vadovaujantis sukurtos programos, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir formuoti tvarią ekonomiką, veikia netinkamai, nes MVĮ, universitetai ir tarptautinės įmonės atgrasomos nuo dalyvavimo Europos programose; |
| --- | --- |

177.

primygtinai ragina Komisiją imtis priemonių, kad būtų pažalintos administracinės kliūtys, ir sukurti geresnes sąlygas naujovėms, pvz., sukuriant bendrą ES patentą; atkreipia dėmesį į tai, kad gerais ketinimais vadovaujantis sukurtos programos, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir formuoti tvarią ekonomiką, veikia netinkamai, nes MVĮ, universitetai ir tarptautinės įmonės atgrasomos nuo dalyvavimo Europos programose;

| 178. | pažymi, kad fiskalinė ir pinigų politika nepakeičia struktūrinės reformos, kurią vykdant turi būti sprendžiamos pagrindinės Europos ekonomikos problemos: sparčiai augančios skolos ir deficitas, senėjimas, infliacijos augimo arba defliacijos proceso tikimybė, pavojai pramonės sektoriui, kurie kyla dėl klimato kaitos politikos, ypač susiję su netikrumu dėl naujų tikslų ir standartų, mažu produktyvumu ir nepakankamu konkurencingumu; ragina veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas Europos ir nacionaliniu lygmenimis; mano, kad tvirtinant suderintus tikslus ir politiką svarbu atsižvelgti į krizės laiko ir intensyvumo skirtumus, taip pat į skirtingas atskirų valstybių narių ex ante fiskalines pozicijas ir pozicijas pinigų politikos srityje; mano, kad šios pastangos turėtų skatinti greitesnę tikrą nacionalinių ekonomikos sistemų konvergenciją; |
| --- | --- |

178.

pažymi, kad fiskalinė ir pinigų politika nepakeičia struktūrinės reformos, kurią vykdant turi būti sprendžiamos pagrindinės Europos ekonomikos problemos: sparčiai augančios skolos ir deficitas, senėjimas, infliacijos augimo arba defliacijos proceso tikimybė, pavojai pramonės sektoriui, kurie kyla dėl klimato kaitos politikos, ypač susiję su netikrumu dėl naujų tikslų ir standartų, mažu produktyvumu ir nepakankamu konkurencingumu; ragina veiksmingiau naudoti viešąsias lėšas Europos ir nacionaliniu lygmenimis; mano, kad tvirtinant suderintus tikslus ir politiką svarbu atsižvelgti į krizės laiko ir intensyvumo skirtumus, taip pat į skirtingas atskirų valstybių narių ex ante fiskalines pozicijas ir pozicijas pinigų politikos srityje; mano, kad šios pastangos turėtų skatinti greitesnę tikrą nacionalinių ekonomikos sistemų konvergenciją;

| 179. | mano, kad Europos sėkmės strategija turi būti paremta patikima fiskaline politika, kuria skatinamos naujovės, švietimas ir darbuotojų galimybės įsidarbinti – tai vienintelis būdas tvariai skatinti našumą, užimtumą ir augimą; |
| --- | --- |

179.

mano, kad Europos sėkmės strategija turi būti paremta patikima fiskaline politika, kuria skatinamos naujovės, švietimas ir darbuotojų galimybės įsidarbinti – tai vienintelis būdas tvariai skatinti našumą, užimtumą ir augimą;

| 180. | atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaitos ir išteklių nepakankamumo klausimo sprendimas ir biologinės įvairovės praradimo sustabdymas yra bendrosios būsimo Europos ekonomikos augimo sąlygos; pažymi, kad dėl to šis augimas turi būti paremtas ekonomikos augimo atskyrimu nuo išteklių naudojimo, ekologiškomis naujovėmis ir ekologiniu požiūriu tvaria ekonomine pažanga; |
| --- | --- |

180.

atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaitos ir išteklių nepakankamumo klausimo sprendimas ir biologinės įvairovės praradimo sustabdymas yra bendrosios būsimo Europos ekonomikos augimo sąlygos; pažymi, kad dėl to šis augimas turi būti paremtas ekonomikos augimo atskyrimu nuo išteklių naudojimo, ekologiškomis naujovėmis ir ekologiniu požiūriu tvaria ekonomine pažanga;

| 181. | teigiamai vertina 2007 m. Europos Vadovų Tarybos priimtą strategiją, pagal kurią numatoma didinti ES energetinę nepriklausomybę ir apibrėžti aiškius įsipareigojimus kovoti su klimato kaita; mano, kad dėl krizės dar labiau išryškėjo šios strategijos tinkamumas; vis dėlto mano, kad norint, jog ši strategija būtų sėkminga, be vidaus rinkos reguliavimo elementų ji turi apimti ir ambicingesnius Sąjungos veiksmus; |
| --- | --- |

181.

teigiamai vertina 2007 m. Europos Vadovų Tarybos priimtą strategiją, pagal kurią numatoma didinti ES energetinę nepriklausomybę ir apibrėžti aiškius įsipareigojimus kovoti su klimato kaita; mano, kad dėl krizės dar labiau išryškėjo šios strategijos tinkamumas; vis dėlto mano, kad norint, jog ši strategija būtų sėkminga, be vidaus rinkos reguliavimo elementų ji turi apimti ir ambicingesnius Sąjungos veiksmus;

Užimtumas

| 182. | mano, kad vienas iš Europos Sąjungai kylančių didelių uždavinių yra išsaugoti savo konkurencingumą, didinti augimą ir kovoti su dideliu nedarbu; |
| --- | --- |

182.

mano, kad vienas iš Europos Sąjungai kylančių didelių uždavinių yra išsaugoti savo konkurencingumą, didinti augimą ir kovoti su dideliu nedarbu;

| 183. | pakartoja, kad aukšta darbo vietų kokybė turėtų būti pagrindinis 2020 m. strategijos prioritetas ir kad siekiant pagerinti užimtumo rodiklį būtina daugiau dėmesio skirti gerai veikiančioms darbo rinkoms ir socialinėms sąlygoms; taigi ragina priimti naują darbotvarkę, skirtą deramo darbo skatinimui, darbuotojų teisių visoje Europoje užtikrinimui ir darbo sąlygų gerinimui; |
| --- | --- |

183.

pakartoja, kad aukšta darbo vietų kokybė turėtų būti pagrindinis 2020 m. strategijos prioritetas ir kad siekiant pagerinti užimtumo rodiklį būtina daugiau dėmesio skirti gerai veikiančioms darbo rinkoms ir socialinėms sąlygoms; taigi ragina priimti naują darbotvarkę, skirtą deramo darbo skatinimui, darbuotojų teisių visoje Europoje užtikrinimui ir darbo sąlygų gerinimui;

| 184. | mano, kad naujoje strategijoje turi būti labiau pabrėžiamas deramas darbas, įskaitant kovą su nedeklaruotu darbu, ir didesnis dėmesys skiriamas užtikrinimui, kad asmenys, kurie šiuo metu nedalyvauja darbo rinkoje, galėtų įgyti prie jos prieigą; |
| --- | --- |

184.

mano, kad naujoje strategijoje turi būti labiau pabrėžiamas deramas darbas, įskaitant kovą su nedeklaruotu darbu, ir didesnis dėmesys skiriamas užtikrinimui, kad asmenys, kurie šiuo metu nedalyvauja darbo rinkoje, galėtų įgyti prie jos prieigą;

| 185. | mano, kad naujoje strategijoje derėtų skatinti darbo rinkas, kuriose gerinamos dirbančių asmenų paskatos ir sąlygos, kartu didinant darbdavių suinteresuotumą įdarbinti asmenis ir išlaikyti juos darbo vietose; |
| --- | --- |

185.

mano, kad naujoje strategijoje derėtų skatinti darbo rinkas, kuriose gerinamos dirbančių asmenų paskatos ir sąlygos, kartu didinant darbdavių suinteresuotumą įdarbinti asmenis ir išlaikyti juos darbo vietose;

| 186. | nurodo, jog svarbu atkreipti dėmesį į pasaulio mastu mažėjantį Europos konkurencingumą; mano, jog turint omenyje tai, kad numatoma, jog ilgainiui trūks darbo jėgos, svarbu mąstyti apie tai, kas bus po krizės, ir ištirti Europos sistemas, skirtas žinių migracijos galimybėms sudaryti ir užkirsti kelią Europos protų nutekėjimui; |
| --- | --- |

186.

nurodo, jog svarbu atkreipti dėmesį į pasaulio mastu mažėjantį Europos konkurencingumą; mano, jog turint omenyje tai, kad numatoma, jog ilgainiui trūks darbo jėgos, svarbu mąstyti apie tai, kas bus po krizės, ir ištirti Europos sistemas, skirtas žinių migracijos galimybėms sudaryti ir užkirsti kelią Europos protų nutekėjimui;

| 187. | mano, kad ryžtingi ir valingi veiksmai užimtumo srityje yra būtini, ypač atsižvelgiant į tai, kad Sąjungai kyla pavojus atkurti ekonomiką neužtikrinant tvaraus darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

187.

mano, kad ryžtingi ir valingi veiksmai užimtumo srityje yra būtini, ypač atsižvelgiant į tai, kad Sąjungai kyla pavojus atkurti ekonomiką neužtikrinant tvaraus darbo vietų kūrimo;

| 188. | ragina Sąjungą savo veiksmus kuriant darbo vietas sieti su kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonėmis ir su efektyviu vidaus rinkos ES darbuotojams veikimu siekiant užkirsti kelią tam, kad krizė nepaskatintų dar didesnės nelygybės; |
| --- | --- |

188.

ragina Sąjungą savo veiksmus kuriant darbo vietas sieti su kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonėmis ir su efektyviu vidaus rinkos ES darbuotojams veikimu siekiant užkirsti kelią tam, kad krizė nepaskatintų dar didesnės nelygybės;

| 189. | ragina valstybes nares ir Komisiją iki 2020 m. pasiekti 75 proc. vyrų ir moterų užimtumo lygį mažinant darbo rinkos susiskaldymą ir dedant daugiau pastangų sudaryti sąlygas, kad būtų galima suderinti darbą, su priežiūra susijusias pareigas ir šeimos gyvenimą; |
| --- | --- |

189.

ragina valstybes nares ir Komisiją iki 2020 m. pasiekti 75 proc. vyrų ir moterų užimtumo lygį mažinant darbo rinkos susiskaldymą ir dedant daugiau pastangų sudaryti sąlygas, kad būtų galima suderinti darbą, su priežiūra susijusias pareigas ir šeimos gyvenimą;

| 190. | mano, kad pastangos kurti darbo vietas turi būti orientuotos į jaunimo įdarbinimą, o tam reikia daugiau lyčių aspektu grindžiamų programų, kurių tikslas – suteikti jaunimui tikrojoje ekonomikoje reikalingų įgūdžių; |
| --- | --- |

190.

mano, kad pastangos kurti darbo vietas turi būti orientuotos į jaunimo įdarbinimą, o tam reikia daugiau lyčių aspektu grindžiamų programų, kurių tikslas – suteikti jaunimui tikrojoje ekonomikoje reikalingų įgūdžių;

| 191. | pabrėžia būtinybę sukurti viską apimančią ir konkurencingą darbo rinką, suteikiant darbdaviams didesnį lankstumą, bet tuo pat metu užtikrinant nedarbo pašalpas, kurios derinamos su aktyviu darbo paieškų rėmimu, jei netenkama darbo; |
| --- | --- |

191.

pabrėžia būtinybę sukurti viską apimančią ir konkurencingą darbo rinką, suteikiant darbdaviams didesnį lankstumą, bet tuo pat metu užtikrinant nedarbo pašalpas, kurios derinamos su aktyviu darbo paieškų rėmimu, jei netenkama darbo;

| 192. | mano, kad nors už švietimą ir turėtų būti atsakingos valstybės narės, tačiau būtina, kad ES investuotų į visas švietimo sistemos sritis, švietimo kokybę ir galimybių įgyti aukštąjį išsilavinimą didinimą ir ES mastu būtų pripažįstama su minėtais dalykais susijusi kvalifikacija; siūlo, kad Europos mastu būtų sukurta nuolatinė ir plačios apimties mokymosi visą gyvenimą gairių sistema, pagal kurią taptų labiau prieinamos Sąjungos programos „Erasmus“ ir „Léonardo“, susijusios su judumu švietimo ir mokymosi srityje; |
| --- | --- |

192.

mano, kad nors už švietimą ir turėtų būti atsakingos valstybės narės, tačiau būtina, kad ES investuotų į visas švietimo sistemos sritis, švietimo kokybę ir galimybių įgyti aukštąjį išsilavinimą didinimą ir ES mastu būtų pripažįstama su minėtais dalykais susijusi kvalifikacija; siūlo, kad Europos mastu būtų sukurta nuolatinė ir plačios apimties mokymosi visą gyvenimą gairių sistema, pagal kurią taptų labiau prieinamos Sąjungos programos „Erasmus“ ir „Léonardo“, susijusios su judumu švietimo ir mokymosi srityje;

| 193. | primena, kad užimtumas yra vienas iš pagrindinių ekonomikos veiksnių, nes jis prisideda prie perkamosios galios didėjimo; mano, kad ES turėtų siekti visiško aukštos kokybės užimtumo ir kad tvarus vidaus rinkos veikimas priklauso nuo darbo rinkos, kurioje siūlomas deramas darbas ir skatinamos naujovės; |
| --- | --- |

193.

primena, kad užimtumas yra vienas iš pagrindinių ekonomikos veiksnių, nes jis prisideda prie perkamosios galios didėjimo; mano, kad ES turėtų siekti visiško aukštos kokybės užimtumo ir kad tvarus vidaus rinkos veikimas priklauso nuo darbo rinkos, kurioje siūlomas deramas darbas ir skatinamos naujovės;

| 194. | ragina valstybes nares taikant darbo rinkos politikos priemones spręsti ciklines ir ilgalaikes nedarbo problemas; |
| --- | --- |

194.

ragina valstybes nares taikant darbo rinkos politikos priemones spręsti ciklines ir ilgalaikes nedarbo problemas;

| 195. | mano, kad Europai reikalingas patikimas augimas siekiant, kad būtų išlaikyta jos socialinė sistema, kuri prisideda prie Europos socialinės rinkos ekonomikos konkurencingumo; |
| --- | --- |

195.

mano, kad Europai reikalingas patikimas augimas siekiant, kad būtų išlaikyta jos socialinė sistema, kuri prisideda prie Europos socialinės rinkos ekonomikos konkurencingumo;

| 196. | pažymi, kad svarbu sudaryti sąlygas judumui, nes tai taip pat padeda bendrovėms rasti joms reikalingus įgūdžius turinčių darbuotojų, o vidaus rinka geriau veikia, taip pat ir krizės metu; pažymi, kad darbuotojų judumas turi būti susijęs su darbo sąlygų gerinimu; |
| --- | --- |

196.

pažymi, kad svarbu sudaryti sąlygas judumui, nes tai taip pat padeda bendrovėms rasti joms reikalingus įgūdžius turinčių darbuotojų, o vidaus rinka geriau veikia, taip pat ir krizės metu; pažymi, kad darbuotojų judumas turi būti susijęs su darbo sąlygų gerinimu;

Naujų darbo vietų kūrimas skatinant MVĮ veiklą

| 197. | pažymi, kad MVĮ ir verslininkai atlieka svarbų vaidmenį visose ekonomikose ir yra pagrindiniai užimtumo ir pajamų kūrėjai bei naujovių ir augimo varomoji jėga; mano, kad MVĮ yra labai svarbios būsimam vystymuisi, augimui ir gerovei ES ir kad prioritetą teikiant MVĮ galima sustiprinti ES konkurencingumą pasaulyje; |
| --- | --- |

197.

pažymi, kad MVĮ ir verslininkai atlieka svarbų vaidmenį visose ekonomikose ir yra pagrindiniai užimtumo ir pajamų kūrėjai bei naujovių ir augimo varomoji jėga; mano, kad MVĮ yra labai svarbios būsimam vystymuisi, augimui ir gerovei ES ir kad prioritetą teikiant MVĮ galima sustiprinti ES konkurencingumą pasaulyje;

| 198. | mano, kad metas žvelgti į priekį ir pasimokyti iš praeities, laikui bėgant įgyvendinti struktūrinius pokyčius, dėl kurių mūsų MVĮ taptų konkurencingesnės ir pasirengusios įveikti papildomą spaudimą, kuris atsiras dėl globalios aplinkos ir konkurentų gebėjimo patekti į vis naujoviškesnes rinkas; taip galimai bus užtikrinamos darbo vietos daugeliui iš labiau pažeidžiamų darbuotojų ir jų šeimoms; |
| --- | --- |

198.

mano, kad metas žvelgti į priekį ir pasimokyti iš praeities, laikui bėgant įgyvendinti struktūrinius pokyčius, dėl kurių mūsų MVĮ taptų konkurencingesnės ir pasirengusios įveikti papildomą spaudimą, kuris atsiras dėl globalios aplinkos ir konkurentų gebėjimo patekti į vis naujoviškesnes rinkas; taip galimai bus užtikrinamos darbo vietos daugeliui iš labiau pažeidžiamų darbuotojų ir jų šeimoms;

| 199. | pripažįsta, kad reikia persvarstyti šiuo metu ES taikomą MVĮ apibrėžtį ir sušvelninti su darbuotojų skaičiumi susijusį kriterijų, kad būtų galima vykdyti tikslingesnę MVĮ skirtą politiką; |
| --- | --- |

199.

pripažįsta, kad reikia persvarstyti šiuo metu ES taikomą MVĮ apibrėžtį ir sušvelninti su darbuotojų skaičiumi susijusį kriterijų, kad būtų galima vykdyti tikslingesnę MVĮ skirtą politiką;

| 200. | suvokia, kad nustatyti siekiai skatinti pramonės ir MVĮ novatoriškumą nebus įgyvendinti vien tik didinant bendras galimybes gauti kapitalo ir kad taip pat derėtų numatyti tikslą įvairinti finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

200.

suvokia, kad nustatyti siekiai skatinti pramonės ir MVĮ novatoriškumą nebus įgyvendinti vien tik didinant bendras galimybes gauti kapitalo ir kad taip pat derėtų numatyti tikslą įvairinti finansavimo šaltinius;

| 201. | mano, kad vykstant atkūrimo procesui ypatingą dėmesį reikia skirti MVĮ vaidmeniui, susijusiam su našumu ir naujo turto kūrimu, todėl reikia diegti mechanizmus, kuriuos taikant būtų užkertamas kelias tam, kad MVĮ pasitrauktų iš rinkos, didėtų nedarbas ir toliau tęstųsi nestabili ekonominė padėtis; mano, kad taip pat reikėtų užtikrinti veiksmingą Europos socialinio fondo lėšų paskirstymą; |
| --- | --- |

201.

mano, kad vykstant atkūrimo procesui ypatingą dėmesį reikia skirti MVĮ vaidmeniui, susijusiam su našumu ir naujo turto kūrimu, todėl reikia diegti mechanizmus, kuriuos taikant būtų užkertamas kelias tam, kad MVĮ pasitrauktų iš rinkos, didėtų nedarbas ir toliau tęstųsi nestabili ekonominė padėtis; mano, kad taip pat reikėtų užtikrinti veiksmingą Europos socialinio fondo lėšų paskirstymą;

| 202. | mano, kad MVĮ turėtų būti laikomos varikliu vykdant mažesnes investicijas, finansuojamas iš Sanglaudos fondo; mano, kad atsižvelgiant į tai labai svarbu skirti lėšų universitetams ir skatinti partnerystę su MVĮ; |
| --- | --- |

202.

mano, kad MVĮ turėtų būti laikomos varikliu vykdant mažesnes investicijas, finansuojamas iš Sanglaudos fondo; mano, kad atsižvelgiant į tai labai svarbu skirti lėšų universitetams ir skatinti partnerystę su MVĮ;

| 203. | suvokia, kad ES vidaus rinka sudaro sąlygas produktyviai verslo aplinkai visoje Sąjungoje ir kartu teikia naudą vartotojams; nepaisant to, supranta, kad MVĮ veikdamos vidaus rinkoje susiduria su daugybe sunkumų ir dažnai jų veikla netampa veiksminga ir kad MVĮ, visų pirma labai mažų įmonių lygmeniu, turi būti remiamos, kad galėtų vykdyti veiklą visoje vidaus rinkoje, o jų informuotumas apie veiklos galimybes turi būti padidintas iki tokio lygmens, kurį pasiekus įmanoma steigti transeuropines sistemas, nes tik tada MVĮ galės ištirti verslo galimybes, atrasti papildomumą ir, galų gale, galės rasti priemonių prieigai prie Sąjungos rinkų; |
| --- | --- |

203.

suvokia, kad ES vidaus rinka sudaro sąlygas produktyviai verslo aplinkai visoje Sąjungoje ir kartu teikia naudą vartotojams; nepaisant to, supranta, kad MVĮ veikdamos vidaus rinkoje susiduria su daugybe sunkumų ir dažnai jų veikla netampa veiksminga ir kad MVĮ, visų pirma labai mažų įmonių lygmeniu, turi būti remiamos, kad galėtų vykdyti veiklą visoje vidaus rinkoje, o jų informuotumas apie veiklos galimybes turi būti padidintas iki tokio lygmens, kurį pasiekus įmanoma steigti transeuropines sistemas, nes tik tada MVĮ galės ištirti verslo galimybes, atrasti papildomumą ir, galų gale, galės rasti priemonių prieigai prie Sąjungos rinkų;

| 204. | mano, kad piliečių aktyvumo ir produktyvumo išsaugojimas po jų išėjimo į pensiją, be kita ko, atitinka Europos ekonominius interesus, o jų patirties praradimas gali būti sušvelnintas skatinant pagyvenusius piliečius išlikti aktyviems pasitelkiant lankstesnes struktūras ir tinklus, paremtus jų pilietiniu dalyvavimu ir susiejant juos su ekonominiais subjektais ir mokslu; mano, kad MVĮ galėtų gauti daugiausiai naudos iš tokio neformalių struktūrų tinklo, į kurį būtų galima kreiptis dėl konsultacijų, nes daugelis MVĮ sunkiai išgali įsigyti tokias paslaugas iš šalių ekonomikoje veikiančių konsultavimo subjektų; nurodo, kad pagyvenusių piliečių sukauptos žinios ES lygmeniu įsteigus atitinkamą tinklą turi būti platinamos visų naudai; |
| --- | --- |

204.

mano, kad piliečių aktyvumo ir produktyvumo išsaugojimas po jų išėjimo į pensiją, be kita ko, atitinka Europos ekonominius interesus, o jų patirties praradimas gali būti sušvelnintas skatinant pagyvenusius piliečius išlikti aktyviems pasitelkiant lankstesnes struktūras ir tinklus, paremtus jų pilietiniu dalyvavimu ir susiejant juos su ekonominiais subjektais ir mokslu; mano, kad MVĮ galėtų gauti daugiausiai naudos iš tokio neformalių struktūrų tinklo, į kurį būtų galima kreiptis dėl konsultacijų, nes daugelis MVĮ sunkiai išgali įsigyti tokias paslaugas iš šalių ekonomikoje veikiančių konsultavimo subjektų; nurodo, kad pagyvenusių piliečių sukauptos žinios ES lygmeniu įsteigus atitinkamą tinklą turi būti platinamos visų naudai;

| 205. | ragina Europos Sąjungą remti savo MVĮ, kurios yra pagrindinės darbo vietų kūrėjos, tinklą palengvinant jų galimybes gauti paskolas, visų pirma remiant garantijų sistemas ir kuriant naujus standartinius produktus, skirtus derinti mažesnių įmonių paskolas ir nuosavą kapitalą; ragina Sąjungą įsteigti MVĮ skirtą ES garantijų fondą; taip pat ragina įvertinti jau naudojamas finansavimo priemones, ypač Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP), ir įsipareigoti ES garantuotas paskolas padaryti prieinamomis visose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms bei vystyti paslaugas MVĮ ir socialinio dialogo struktūras; |
| --- | --- |

205.

ragina Europos Sąjungą remti savo MVĮ, kurios yra pagrindinės darbo vietų kūrėjos, tinklą palengvinant jų galimybes gauti paskolas, visų pirma remiant garantijų sistemas ir kuriant naujus standartinius produktus, skirtus derinti mažesnių įmonių paskolas ir nuosavą kapitalą; ragina Sąjungą įsteigti MVĮ skirtą ES garantijų fondą; taip pat ragina įvertinti jau naudojamas finansavimo priemones, ypač Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP), ir įsipareigoti ES garantuotas paskolas padaryti prieinamomis visose valstybėse narėse veikiančioms įmonėms bei vystyti paslaugas MVĮ ir socialinio dialogo struktūras;

| 206. | ragina Sąjungą siekti labiau subalansuotos MVĮ finansavimo struktūros; nurodo, kad reikia didinti MVĮ finansavimo dalį, gaunamą iš kapitalo rinkų; mano, kad reikia didinti MVĮ finansavimo dalį, gaunamą iš kapitalo rinkų, rizikos kapitalo, investuotojų „globėjų“ (angl. angel investors) bei viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių, ir šį procesą skatinti; ragina Komisiją ir valstybes nares ženkliai mažinti MVĮ taikomas su viešaisiais pirkimais susijusias biurokratines procedūras, mažinti biurokratizmą, nes tai itin svarbuMVĮ gerovei; |
| --- | --- |

206.

ragina Sąjungą siekti labiau subalansuotos MVĮ finansavimo struktūros; nurodo, kad reikia didinti MVĮ finansavimo dalį, gaunamą iš kapitalo rinkų; mano, kad reikia didinti MVĮ finansavimo dalį, gaunamą iš kapitalo rinkų, rizikos kapitalo, investuotojų „globėjų“ (angl. angel investors) bei viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių, ir šį procesą skatinti; ragina Komisiją ir valstybes nares ženkliai mažinti MVĮ taikomas su viešaisiais pirkimais susijusias biurokratines procedūras, mažinti biurokratizmą, nes tai itin svarbuMVĮ gerovei;

| 207. | ragina kurti specializuotas akcijų rinkas, kurios aptarnautų vien tik MVĮ ir turėtų menkus prieigos apribojimus, kad būtų palengvintas kapitalizacijos procesas; mano, kad MVĮ turėtų skirti daugiau dėmesio nuosavam kapitalui, todėl siūlo pašalinti neigiamas mokesčių paskatas abiem rinkos pusėms – investuotojams ir rinkai; |
| --- | --- |

207.

ragina kurti specializuotas akcijų rinkas, kurios aptarnautų vien tik MVĮ ir turėtų menkus prieigos apribojimus, kad būtų palengvintas kapitalizacijos procesas; mano, kad MVĮ turėtų skirti daugiau dėmesio nuosavam kapitalui, todėl siūlo pašalinti neigiamas mokesčių paskatas abiem rinkos pusėms – investuotojams ir rinkai;

| 208. | ragina ES valstybes nares apsvarstyti galimybes imtis derinti MVĮ apmokestinimą; mano, kad skatinant ES ekonomikos atkūrimą itin svarbu užbaigti vidaus rinkos kūrimą, suteikiant MVĮ tarpvalstybinio finansavimo ir verslo galimybes; |
| --- | --- |

208.

ragina ES valstybes nares apsvarstyti galimybes imtis derinti MVĮ apmokestinimą; mano, kad skatinant ES ekonomikos atkūrimą itin svarbu užbaigti vidaus rinkos kūrimą, suteikiant MVĮ tarpvalstybinio finansavimo ir verslo galimybes;

| 209. | pabrėžia, kad itin pageidautina natūrali pramonės ir naujovių (taigi ir švietimo) sąsaja; naujovių kūrėjai, įskaitant MVĮ, turi būti priešakyje investicijų atžvilgiu Europos ir nacionaliniu lygmenimis; pažymi, kad, kadangi naują verslą pradedančios naujoves diegiančios MVĮ iš esmės prisiima didelę bankroto riziką, reikia persvarstyti visą jų finansavimą ir su tuo susijusius veiksmus; taip pat, kadangi šioms veiklą pradedančioms novatoriškoms įmonėms sunkiausia gauti finansavimą per bankininkystės sistemą, konkrečiai šiems subjektams turi būti parengtos paskolų garantijų priemonės; |
| --- | --- |

209.

pabrėžia, kad itin pageidautina natūrali pramonės ir naujovių (taigi ir švietimo) sąsaja; naujovių kūrėjai, įskaitant MVĮ, turi būti priešakyje investicijų atžvilgiu Europos ir nacionaliniu lygmenimis; pažymi, kad, kadangi naują verslą pradedančios naujoves diegiančios MVĮ iš esmės prisiima didelę bankroto riziką, reikia persvarstyti visą jų finansavimą ir su tuo susijusius veiksmus; taip pat, kadangi šioms veiklą pradedančioms novatoriškoms įmonėms sunkiausia gauti finansavimą per bankininkystės sistemą, konkrečiai šiems subjektams turi būti parengtos paskolų garantijų priemonės;

| 210. | siūlo, kad Komisija parengtų projektą „Viena MVĮ – viena darbo vieta“, ES lygmeniu sukurdama naują finansinę priemonę MVĮ veiklai Sąjungoje skatinti; mano, kad derėtų pasiekti labiau subalansuotos MVĮ finansavimo sandaros; |
| --- | --- |

210.

siūlo, kad Komisija parengtų projektą „Viena MVĮ – viena darbo vieta“, ES lygmeniu sukurdama naują finansinę priemonę MVĮ veiklai Sąjungoje skatinti; mano, kad derėtų pasiekti labiau subalansuotos MVĮ finansavimo sandaros;

| 211. | ragina persvarstyti Smulkiojo verslo akto dokumentą, įtraukiant visoms valstybėms narėms taikytinas privalomas nuostatas, taip pat parengti naują Socialinį smulkiojo verslo aktą, kuris būtų skirtas būtinam Europos socialinės rinkos ekonomikos stiprinimui laikotarpiu po krizės; |
| --- | --- |

211.

ragina persvarstyti Smulkiojo verslo akto dokumentą, įtraukiant visoms valstybėms narėms taikytinas privalomas nuostatas, taip pat parengti naują Socialinį smulkiojo verslo aktą, kuris būtų skirtas būtinam Europos socialinės rinkos ekonomikos stiprinimui laikotarpiu po krizės;

| 212. | rekomenduoja „vieno langelio“ principu veikiančią instituciją; šios „vieno langelio“ institucijos būtinos visiems MVĮ aktualiems administraciniams klausimams spręsti; mano, kad labai svarbu mažinti MVĮ tenkančią administracinę naštą ir su MVĮ susijusiuose Europos teisės aktuose nustatyti socialinius aspektus; mano, kad Europa turi tapti MVĮ palankiausiu pasaulio regionu; |
| --- | --- |

212.

rekomenduoja „vieno langelio“ principu veikiančią instituciją; šios „vieno langelio“ institucijos būtinos visiems MVĮ aktualiems administraciniams klausimams spręsti; mano, kad labai svarbu mažinti MVĮ tenkančią administracinę naštą ir su MVĮ susijusiuose Europos teisės aktuose nustatyti socialinius aspektus; mano, kad Europa turi tapti MVĮ palankiausiu pasaulio regionu;

Vystymasis

| 213. | pažymi, kad nors kai kurios besiformuojančios ekonomikos ir besivystančios šalys, regis, išvengė blogiausių krizės pasekmių, 40 proc. besivystančių šalių finansų krizė vis dėlto turėjo didelį poveikį ir numatoma, kad dėl to 90 mln. žmonių patirs skurdą; |
| --- | --- |

213.

pažymi, kad nors kai kurios besiformuojančios ekonomikos ir besivystančios šalys, regis, išvengė blogiausių krizės pasekmių, 40 proc. besivystančių šalių finansų krizė vis dėlto turėjo didelį poveikį ir numatoma, kad dėl to 90 mln. žmonių patirs skurdą;

| 214. | ragina dar kartą patvirtinti įsipareigojimus, kad 0,7 proc. valstybių narių BNP būtų skiriama vystymosi pagalbai ir papildomų naujoviškų finansavimo šaltinių paieškai siekiant besivystančiose šalyse užpildyti finansavimo spragą, kurios priežastis – smunkanti ekonomika; |
| --- | --- |

214.

ragina dar kartą patvirtinti įsipareigojimus, kad 0,7 proc. valstybių narių BNP būtų skiriama vystymosi pagalbai ir papildomų naujoviškų finansavimo šaltinių paieškai siekiant besivystančiose šalyse užpildyti finansavimo spragą, kurios priežastis – smunkanti ekonomika;

| 215. | prašo Europos bendrovių, ypač daugiataučių, užtikrinti subrangos pagrindu gamybos grandinėje veikiančių jų įmonių socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

215.

prašo Europos bendrovių, ypač daugiataučių, užtikrinti subrangos pagrindu gamybos grandinėje veikiančių jų įmonių socialinę atsakomybę;

Pasaulinis valdymas

| 216. | pripažįsta trūkumus ir problemas, kurias sukėlė teisiškai privalomų įgaliojimų trūkumas ir sąsajų tarp pasaulinių finansų ir ekonominių institucijų nebuvimas; todėl teigiamai vertina iniciatyvas reformuojant stiprinti TVF ir kitų JT institucijų efektyvumą, pasaulinį mastą ir atskaitomybę, kad joms būtų suteikti įgaliojimai tapti visaapimančio ekonomikos ir finansų sektorių koordinavimo iniciatyvų platforma ir prireikus joms būtų suteikti įgaliojimai nustatyti teisiškai privalomas taisykles tarptautinių konvencijų pavidalu; |
| --- | --- |

216.

pripažįsta trūkumus ir problemas, kurias sukėlė teisiškai privalomų įgaliojimų trūkumas ir sąsajų tarp pasaulinių finansų ir ekonominių institucijų nebuvimas; todėl teigiamai vertina iniciatyvas reformuojant stiprinti TVF ir kitų JT institucijų efektyvumą, pasaulinį mastą ir atskaitomybę, kad joms būtų suteikti įgaliojimai tapti visaapimančio ekonomikos ir finansų sektorių koordinavimo iniciatyvų platforma ir prireikus joms būtų suteikti įgaliojimai nustatyti teisiškai privalomas taisykles tarptautinių konvencijų pavidalu;

| 217. | mano, kad vienas iš ES globalių iššūkių yra jos ekonominės galios derinimas su atitinkama svarba pasaulinėje arenoje ES kalbant vienu balsu; mano, kad vienas iš pagrindinių ES užsienio politikos projektų turi būti siekimas JT ir su JT susijusias institucijas pertvarkyti į pasaulines institucijas, kurios turėtų tikrą politinę įtaką sprendžiant tarptautines problemas, pvz., klimato kaitos, finansų priežiūros ir reguliavimo, skurdo mažinimo ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimo problemas; |
| --- | --- |

217.

mano, kad vienas iš ES globalių iššūkių yra jos ekonominės galios derinimas su atitinkama svarba pasaulinėje arenoje ES kalbant vienu balsu; mano, kad vienas iš pagrindinių ES užsienio politikos projektų turi būti siekimas JT ir su JT susijusias institucijas pertvarkyti į pasaulines institucijas, kurios turėtų tikrą politinę įtaką sprendžiant tarptautines problemas, pvz., klimato kaitos, finansų priežiūros ir reguliavimo, skurdo mažinimo ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimo problemas;

| 218. | ragina Europos Vadovų Tarybą surengti G 20 aukščiausiojo lygio susitikimą, išimtinai skirtą būtinai valdymo pasauliniu mastu reformai; |
| --- | --- |

218.

ragina Europos Vadovų Tarybą surengti G 20 aukščiausiojo lygio susitikimą, išimtinai skirtą būtinai valdymo pasauliniu mastu reformai;

| 219. | griežtai smerkia mokesčių rojumi vadinamų teritorijų, kurios skatina vengti mokesčių, mokestinį sukčiavimą ir kapitalo nutekėjimą ir gauti iš to naudos, vaidmenį; primygtinai ragina valstybes nares prioritetą teikti kovai prieš mokesčių rojumi vadinamas teritorijas, mokestinį sukčiavimą ir neleistiną kapitalo nutekėjimą; ragina Europos Sąjungą griežtinti savo veiksmus ir nedelsiant imtis konkrečių priemonių, pvz., sankcijų, nukreiptų prieš mokesčių rojumi vadinamas teritorijas, mokesčių vengimą ir neleistiną kapitalo nutekėjimą; ragina Tarybą parengti planą, kuriuo siūloma panaikinti mokesčių rojumi vadinamas teritorijas, ir pateikti jį Jungtinėse Tautose ir kitose tarptautinėse institucijose, kurioms priklauso Europos Sąjunga ir jos valstybės narės; |
| --- | --- |

219.

griežtai smerkia mokesčių rojumi vadinamų teritorijų, kurios skatina vengti mokesčių, mokestinį sukčiavimą ir kapitalo nutekėjimą ir gauti iš to naudos, vaidmenį; primygtinai ragina valstybes nares prioritetą teikti kovai prieš mokesčių rojumi vadinamas teritorijas, mokestinį sukčiavimą ir neleistiną kapitalo nutekėjimą; ragina Europos Sąjungą griežtinti savo veiksmus ir nedelsiant imtis konkrečių priemonių, pvz., sankcijų, nukreiptų prieš mokesčių rojumi vadinamas teritorijas, mokesčių vengimą ir neleistiną kapitalo nutekėjimą; ragina Tarybą parengti planą, kuriuo siūloma panaikinti mokesčių rojumi vadinamas teritorijas, ir pateikti jį Jungtinėse Tautose ir kitose tarptautinėse institucijose, kurioms priklauso Europos Sąjunga ir jos valstybės narės;

| 220. | siūlo, kad gerinant Bazelio bankų priežiūros komiteto valdymą ir veikimą reikia stengtis stiprinti kitų rinkų segmentų tarptautinio valdymo tvarką; siūlo, kad Bazelio bankų priežiūros komiteto taisyklės įsigaliotų tarptautinių sutarčių forma; |
| --- | --- |

220.

siūlo, kad gerinant Bazelio bankų priežiūros komiteto valdymą ir veikimą reikia stengtis stiprinti kitų rinkų segmentų tarptautinio valdymo tvarką; siūlo, kad Bazelio bankų priežiūros komiteto taisyklės įsigaliotų tarptautinių sutarčių forma;

| 221. | atkreipia dėmesį į EBPO ir G 20 padarytą pažangą fiskalinio valdymo srityje, bet pasisako už skubias ir tvirtas priemones siekiant stiprinti teisines ir ekonomines nebendradarbiaujančių jurisdikcijų įtraukimo į EBPO juodąjį sąrašą pasekmes; ragina imtis konkrečių ir skubių veiksmų dėl savaiminio ir daugiašalio keitimosi informacija kaip standartinės procedūros pasauliniu mastu užtikrinimo siekiant didinti fiskalinį skaidrumą ir kovoti su sukčiavimu ir mokesčių vengimu; |
| --- | --- |

221.

atkreipia dėmesį į EBPO ir G 20 padarytą pažangą fiskalinio valdymo srityje, bet pasisako už skubias ir tvirtas priemones siekiant stiprinti teisines ir ekonomines nebendradarbiaujančių jurisdikcijų įtraukimo į EBPO juodąjį sąrašą pasekmes; ragina imtis konkrečių ir skubių veiksmų dėl savaiminio ir daugiašalio keitimosi informacija kaip standartinės procedūros pasauliniu mastu užtikrinimo siekiant didinti fiskalinį skaidrumą ir kovoti su sukčiavimu ir mokesčių vengimu;

| 222. | siūlo, kad ES po Lisabonos sutarties įsigaliojimo taptų tiesiogine TDO konvenciją pasirašiusia šalimi ir kad ES pasirašytų visas iki šiol TDO priimtas konvencijas; |
| --- | --- |

222.

siūlo, kad ES po Lisabonos sutarties įsigaliojimo taptų tiesiogine TDO konvenciją pasirašiusia šalimi ir kad ES pasirašytų visas iki šiol TDO priimtas konvencijas;

Išvada

| 223. | daro išvadą, kad Europoje turi būti imamasi daugiau veiksmų; mano, kad skubiai reikia politinio ir intelektualinio vadovavimo, kad Europos projektas vėl būtų vykdomas; mano, kad Komisija turi visapusiškai pasinaudoti savo iniciatyvos teise pasidalijamosios kompetencijos srityse, ypač energetikos politikos srityje, kad ES sugebėtų įveikti būsimus iššūkius; mano, kad reikia baigti kurti ekologiškos ir socialinės vidaus rinkos projektą, kuriuo remiami Sąjungos poreikiai; primygtinai ragina stiprinti ekonominio valdymo Sąjungoje mechanizmus, ypač atsižvelgiant į geresnę atskaitomybę, nenumatytų atvejų valdymą ir ekonominės bei užimtumo politikos koordinavimą; tvirtina, kad finansų ir priežiūros reformos darbotvarkė turi būti toliau sparčiai rengiama ir joje turėtų būti nagrinėjami ne tik krizės metu pastebėti trūkumai, bet ir svarstoma būtinybė kurti finansų sistemą, kuri remtų tikrąją ekonomiką, būtų finansiškai stabili ir skatintų ekonomikos augimą, ilgalaikes investicijas, darbo vietų kūrimą, socialinę sanglaudą ir kovą su skurdu; mano, kad būtina sąžiningai pertvarkyti mokesčių sistemas, kad būtų atgrasoma nuo pernelyg didelio įsiskolinimo lygio ir būtų skatinamas socialinis teisingumas, verslumo dvasia ir naujovės; ragina atgaivinti tvarią socialinę rinkos ekonomiką ir vertybes, kurios joje puoselėjamos; |
| --- | --- |

223.

daro išvadą, kad Europoje turi būti imamasi daugiau veiksmų; mano, kad skubiai reikia politinio ir intelektualinio vadovavimo, kad Europos projektas vėl būtų vykdomas; mano, kad Komisija turi visapusiškai pasinaudoti savo iniciatyvos teise pasidalijamosios kompetencijos srityse, ypač energetikos politikos srityje, kad ES sugebėtų įveikti būsimus iššūkius; mano, kad reikia baigti kurti ekologiškos ir socialinės vidaus rinkos projektą, kuriuo remiami Sąjungos poreikiai; primygtinai ragina stiprinti ekonominio valdymo Sąjungoje mechanizmus, ypač atsižvelgiant į geresnę atskaitomybę, nenumatytų atvejų valdymą ir ekonominės bei užimtumo politikos koordinavimą; tvirtina, kad finansų ir priežiūros reformos darbotvarkė turi būti toliau sparčiai rengiama ir joje turėtų būti nagrinėjami ne tik krizės metu pastebėti trūkumai, bet ir svarstoma būtinybė kurti finansų sistemą, kuri remtų tikrąją ekonomiką, būtų finansiškai stabili ir skatintų ekonomikos augimą, ilgalaikes investicijas, darbo vietų kūrimą, socialinę sanglaudą ir kovą su skurdu; mano, kad būtina sąžiningai pertvarkyti mokesčių sistemas, kad būtų atgrasoma nuo pernelyg didelio įsiskolinimo lygio ir būtų skatinamas socialinis teisingumas, verslumo dvasia ir naujovės; ragina atgaivinti tvarią socialinę rinkos ekonomiką ir vertybes, kurios joje puoselėjamos;

| 224. | yra įsipareigojęs įgyvendinti Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto įgaliojimuose numatytus tikslus glaudžiai bendradarbiaudamas su ES nacionaliniais parlamentais ir siekdamas priimti bendras rekomendacijas; |
| --- | --- |

224.

yra įsipareigojęs įgyvendinti Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto įgaliojimuose numatytus tikslus glaudžiai bendradarbiaudamas su ES nacionaliniais parlamentais ir siekdamas priimti bendras rekomendacijas;

*

* *

| 225. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, euro grupės pirmininkui, Europos centriniam bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei socialiniams partneriams. |
| --- | --- |

225.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, euro grupės pirmininkui, Europos centriniam bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei socialiniams partneriams.

---

(1)  OL C 230 E, 2010 8 26, p. 11.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/41

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisSąjungos ekonomikos valdymo gerinimas ir stabilumo sistemos stiprinimas, ypač euro zonoje

P7_TA(2010)0377

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimo ir stabilumo sistemos stiprinimo, ypač euro zonoje (2010/2099(INI))

2012/C 70 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 121, 126, 136, 138 ir 352 straipsnius ir į prie Europos Sąjungos sutarties bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtus Protokolus (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros ir (Nr. 14) dėl euro grupės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 121, 126, 136, 138 ir 352 straipsnius ir į prie Europos Sąjungos sutarties bei Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtus Protokolus (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros ir (Nr. 14) dėl euro grupės,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą dėl ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo (COM(2010)0250) ir 2010 m. birželio 30 d. komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas, siekiant stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Tvirtesnio ES ekonomikos valdymo priemonės“ (COM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą dėl ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo (COM(2010)0250) ir 2010 m. birželio 30 d. komunikatą „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas, siekiant stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Tvirtesnio ES ekonomikos valdymo priemonės“ (COM(2010)0367),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių: Europos strategijos integruotų gairių I dalis (SEC(2010)0488), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių: Europos strategijos integruotų gairių I dalis (SEC(2010)0488),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis (COM(2010)0193) ir į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. poziciją (1) šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis (COM(2010)0193) ir į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. poziciją (1) šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (2),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002, įsteigiantį priemonę, teikiančią vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002, įsteigiantį priemonę, teikiančią vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams (3),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. Tarybos išvadas,. kuriomis buvo pritarta griežtesnei ekonomikos ir biudžeto politikos priežiūrai (Europos semestras), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. Tarybos išvadas,. kuriomis buvo pritarta griežtesnei ekonomikos ir biudžeto politikos priežiūrai (Europos semestras),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9-10 d. Tarybos posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9-10 d. Tarybos posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 7 d. euro zonos valstybių arba vyriausybių vadovų pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 7 d. euro zonos valstybių arba vyriausybių vadovų pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų 2010 m. kovo 25 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų 2010 m. kovo 25 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 11 d. euro zonos valstybių narių pareiškimą dėl pagalbos Graikijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 11 d. euro zonos valstybių narių pareiškimą dėl pagalbos Graikijai,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 16 d. Tarybos posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 16 d. Tarybos posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 15 d. euro grupės išvadas dėl konkurencingumo ir makroekonominio disbalanso priežiūros euro zonos viduje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 15 d. euro grupės išvadas dėl konkurencingumo ir makroekonominio disbalanso priežiūros euro zonos viduje,

| — | atsižvelgdamas į euro grupės įgaliojimus dėl pasitraukimo strategijų ir artimiausio laikotarpio politikos prioritetų strategijoje „Europa 2020: 2010 m. kovo 15 d. poveikis euro zonai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į euro grupės įgaliojimus dėl pasitraukimo strategijų ir artimiausio laikotarpio politikos prioritetų strategijoje „Europa 2020: 2010 m. kovo 15 d. poveikis euro zonai“,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo pirmininkaujančios šalies išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo pirmininkaujančios šalies išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl ekonominės politikos koordinavimo trečiajame EPS etape ir dėl (EB) sutarties 109 ir 109b straipsnių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 13 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl ekonominės politikos koordinavimo trečiajame EPS etape ir dėl (EB) sutarties 109 ir 109b straipsnių,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl Stabilumo ir augimo pakto (7),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 16 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl ūkio augimo ir užimtumo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 16 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliuciją dėl ūkio augimo ir užimtumo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 10 d. Europos centrinio banko raštą dėl ekonominio valdymo euro zonoje stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 10 d. Europos centrinio banko raštą dėl ekonominio valdymo euro zonoje stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir Komisijai (Eurostatui) suteikiamų didesnių audito įgaliojimų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir Komisijai (Eurostatui) suteikiamų didesnių audito įgaliojimų (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl ekonominio valdymo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl ekonominio valdymo (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. pranešimą dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl euro zonos ir viešųjų finansų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. pranešimą dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl euro zonos ir viešųjų finansų (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl EPS@10: Pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl EPS@10: Pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0282/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0282/2010),

| A. | kadangi iš naujausių ekonomikos pokyčių aiškiai matyti, jog ekonominės politikos koordinavimas Sąjungoje, o ypač euro zonoje, nebuvo pakankamai veiksmingas ir kad nepaisant įsipareigojimų pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV). valstybės narės nelaikė savo ekonominės politikos klausimu, keliančiu bendrą susirūpinimą, ir jos nekoordinavo su Taryba laikydamosi atitinkamų Sutarties nuostatų kartu atsižvelgiant į Komisijai suteiktą pagrindinį vaidmenį vykdant priežiūrą, |
| --- | --- |

A.

kadangi iš naujausių ekonomikos pokyčių aiškiai matyti, jog ekonominės politikos koordinavimas Sąjungoje, o ypač euro zonoje, nebuvo pakankamai veiksmingas ir kad nepaisant įsipareigojimų pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV). valstybės narės nelaikė savo ekonominės politikos klausimu, keliančiu bendrą susirūpinimą, ir jos nekoordinavo su Taryba laikydamosi atitinkamų Sutarties nuostatų kartu atsižvelgiant į Komisijai suteiktą pagrindinį vaidmenį vykdant priežiūrą,

| B. | kadangi tiek dabartiniai ekonomikos valdymo ir priežiūros pagrindai, tiek ir finansinių paslaugų reguliavimo sistema nesuteikė pakankamai stabilumo ir augimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi tiek dabartiniai ekonomikos valdymo ir priežiūros pagrindai, tiek ir finansinių paslaugų reguliavimo sistema nesuteikė pakankamai stabilumo ir augimo,

| C. | kadangi būtina imtis kažko daugiau nei vien tik laikinų priemonių, skirtų stabilizuoti euro zoną, |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina imtis kažko daugiau nei vien tik laikinų priemonių, skirtų stabilizuoti euro zoną,

| D. | kadangi Sąjungos lygiu reikia stiprinti ekonomikos koordinavimą ir priežiūrą kartu laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus, keliamus euro zonos valstybėms, taip pat reikia pasimokyti iš dabartinės ekonomikos krizės, nepakenkiant Europos Sąjungos vientisumui ir išlaikant vienodų sąlygų taikymą visoms valstybėms narėms, |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjungos lygiu reikia stiprinti ekonomikos koordinavimą ir priežiūrą kartu laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus, keliamus euro zonos valstybėms, taip pat reikia pasimokyti iš dabartinės ekonomikos krizės, nepakenkiant Europos Sąjungos vientisumui ir išlaikant vienodų sąlygų taikymą visoms valstybėms narėms,

| E. | kadangi reikia sustiprinti ekonomikos koordinavimą visoje Sąjungoje, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos ekonominis stabilumas gali priklausyti nuo vienos iš jos narių ekonominės padėties, kad vidaus rinkoje visos valstybės narės tarpusavyje yra labai susijusios, ir kad reikia rengtis euro zonos plėtrai, |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia sustiprinti ekonomikos koordinavimą visoje Sąjungoje, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos ekonominis stabilumas gali priklausyti nuo vienos iš jos narių ekonominės padėties, kad vidaus rinkoje visos valstybės narės tarpusavyje yra labai susijusios, ir kad reikia rengtis euro zonos plėtrai,

| F. | kadangi mano, kad visos 27 valstybės narės, kiek įmanoma, turėtų maksimaliai laikytis visų pasiūlymų dėl ekonominio valdymo, tačiau pripažįsta, kad euro zonai nepriklausančios valstybės narės tai iš dalies darys savanoriškai, |
| --- | --- |

F.

kadangi mano, kad visos 27 valstybės narės, kiek įmanoma, turėtų maksimaliai laikytis visų pasiūlymų dėl ekonominio valdymo, tačiau pripažįsta, kad euro zonai nepriklausančios valstybės narės tai iš dalies darys savanoriškai,

| G. | kadangi Lisabonos sutartimi ankstesnis „Bendrijos metodas“, jį pritaikant ir sustiprinant pakeičiamas į „Sąjungos metodą“, pagal kurį:






  — | Europos Vadovų Taryba nustato bendrąsias politikos kryptis ir prioritetus, |
| --- | --- | --- |

G.

kadangi Lisabonos sutartimi ankstesnis „Bendrijos metodas“, jį pritaikant ir sustiprinant pakeičiamas į „Sąjungos metodą“, pagal kurį:

—

Europos Vadovų Taryba nustato bendrąsias politikos kryptis ir prioritetus,

| — | Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus ir atsižvelgdama į juos imasi atitinkamų iniciatyvų šiuo tikslu, |
| --- | --- |

—

Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus ir atsižvelgdama į juos imasi atitinkamų iniciatyvų šiuo tikslu,

| — | Europos Parlamentas ir Taryba bendrai vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas, remdamiesi Komisijos pasiūlymais, |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentas ir Taryba bendrai vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas, remdamiesi Komisijos pasiūlymais,

| H. | kadangi naujas sustiprintas ekonomikos valdymas turėtų visapusiškai integruoti ir sustiprinti ES solidarumo principą, nes tai yra būtina išankstinė sąlyga, reikalinga norint euro zonai reaguoti į asimetrinius ekonomikos sukrėtimus ir spekuliacinius išpuolius, |
| --- | --- |

H.

kadangi naujas sustiprintas ekonomikos valdymas turėtų visapusiškai integruoti ir sustiprinti ES solidarumo principą, nes tai yra būtina išankstinė sąlyga, reikalinga norint euro zonai reaguoti į asimetrinius ekonomikos sukrėtimus ir spekuliacinius išpuolius,

| I. | kadangi dabartinė ekonominė krizė Sąjungoje yra mokumo krizė, kuri iš pradžių pasireiškė kaip likvidumo krizė, kurios ilguoju laikotarpiu neįmanoma įveikti vien labai įsiskolinusioms valstybėms suteikiant naujų paskolų, kartu kuriant planus dėl spartaus fiskalinio konsolidavimo, |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartinė ekonominė krizė Sąjungoje yra mokumo krizė, kuri iš pradžių pasireiškė kaip likvidumo krizė, kurios ilguoju laikotarpiu neįmanoma įveikti vien labai įsiskolinusioms valstybėms suteikiant naujų paskolų, kartu kuriant planus dėl spartaus fiskalinio konsolidavimo,

| J. | kadangi užimtumo politikai tenka esminis vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir konkurencingumą Europos socialinėje rinkos ekonomikoje, užkertant kelią makroekonominės pusiausvyros sutrikimams ir užtikrinant socialinę integraciją bei pajamų perskirstymą, |
| --- | --- |

J.

kadangi užimtumo politikai tenka esminis vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir konkurencingumą Europos socialinėje rinkos ekonomikoje, užkertant kelią makroekonominės pusiausvyros sutrikimams ir užtikrinant socialinę integraciją bei pajamų perskirstymą,

| K. | kadangi reikia paisyti pagal SESV nustatyto Komisijos ir Europos centrinio banko (toliau - ECB) vaidmens, |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia paisyti pagal SESV nustatyto Komisijos ir Europos centrinio banko (toliau - ECB) vaidmens,

| L. | kadangi visapusiškai nepriklausomas ECB yra būtinas siekiant euro valiutos stabilumo, žemos infliacijos ir palankių finansavimo sąlygų, kurios būtinos plėtrai ir darbo vietoms kurti, |
| --- | --- |

L.

kadangi visapusiškai nepriklausomas ECB yra būtinas siekiant euro valiutos stabilumo, žemos infliacijos ir palankių finansavimo sąlygų, kurios būtinos plėtrai ir darbo vietoms kurti,

| M. | kadangi daugiau dėmesio būtina skirti numanomiems įsipareigojimams ir nebalansinėms operacijoms, dėl kurių vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu gali padidėti valstybės skola ir sumažėti skaidrumas, |
| --- | --- |

M.

kadangi daugiau dėmesio būtina skirti numanomiems įsipareigojimams ir nebalansinėms operacijoms, dėl kurių vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu gali padidėti valstybės skola ir sumažėti skaidrumas,

| N. | kadangi politikos formuotojai privalo koordinuotai nustatyti ir spręsti dažnai pasitaikančias ekonomines ir socialines problemas, su kuriomis susiduria ES ekonomika, |
| --- | --- |

N.

kadangi politikos formuotojai privalo koordinuotai nustatyti ir spręsti dažnai pasitaikančias ekonomines ir socialines problemas, su kuriomis susiduria ES ekonomika,

| O. | kadangi nacionaliniu ir Europos lygiu aktyviau įtraukus socialinius partnerius būtų sustiprinta atsakomybė įgyvendinant ekonominio valdymo strategiją ir visą strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

O.

kadangi nacionaliniu ir Europos lygiu aktyviau įtraukus socialinius partnerius būtų sustiprinta atsakomybė įgyvendinant ekonominio valdymo strategiją ir visą strategiją „Europa 2020“,

| P. | kadangi, norint užtikrinti finansinį stabilumą valstybių ir privačių subjektų skolos krizės atveju, būtina sukurti nuolatinį krizių problemų sprendimo mechanizmą, įtraukiant skolos restruktūrizavimo arba įsipareigojimų nevykdymo procedūras, tuo pačiu metu išsaugant ECB nepriklausomumą, |
| --- | --- |

P.

kadangi, norint užtikrinti finansinį stabilumą valstybių ir privačių subjektų skolos krizės atveju, būtina sukurti nuolatinį krizių problemų sprendimo mechanizmą, įtraukiant skolos restruktūrizavimo arba įsipareigojimų nevykdymo procedūras, tuo pačiu metu išsaugant ECB nepriklausomumą,

| Q. | kadangi dabartinių Stabilumo ir augimo pakto taisyklių, kurios buvo menkai įgyvendinamos, nepakako patikimai fiskalinei ir platesnei makroekonominei politikai užtikrinti; kadangi yra būtina sustiprinti ES fiskalinę ir makroekonominę sistemą, griežčiau taikant taisyklėmis paremtas prevencines priemonės, sankcijas ir paskatas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi dabartinių Stabilumo ir augimo pakto taisyklių, kurios buvo menkai įgyvendinamos, nepakako patikimai fiskalinei ir platesnei makroekonominei politikai užtikrinti; kadangi yra būtina sustiprinti ES fiskalinę ir makroekonominę sistemą, griežčiau taikant taisyklėmis paremtas prevencines priemonės, sankcijas ir paskatas,

| R. | kadangi ypač įsiskolinusioms valstybėms būtina atkurti pusiausvyrą valstybės finansų srityje, tačiau vien tai neišspręs euro zonos valstybių ir visos Sąjungos ekonomikos disbalanso, |
| --- | --- |

R.

kadangi ypač įsiskolinusioms valstybėms būtina atkurti pusiausvyrą valstybės finansų srityje, tačiau vien tai neišspręs euro zonos valstybių ir visos Sąjungos ekonomikos disbalanso,

| S. | kadangi Europos socialinis modelis itin vertingas konkurencingumui pasaulyje, kurį susilpnino skirtingas valstybių narių ekonominis konkurencingumas, |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos socialinis modelis itin vertingas konkurencingumui pasaulyje, kurį susilpnino skirtingas valstybių narių ekonominis konkurencingumas,

| T. | kadangi žinios, kapitalas ir naujovės, ir kiek mažiau darbas turi tendenciją migruoti į tam tikrus regionus, o ES finansinio solidarumo mechanizmus reikia vystyti toliau laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų, pagrindinį dėmesį skiriant moksliniams tyrimams ir plėtrai, mokymui, egzistuojančioms bendradarbiavimo iniciatyvoms švietimo ir mokymo srityse, taip pat ekologiškai bei mažai anglies dvideginio į aplinką išmetančiai ekonomikai siekiant naujovių diegimo skatinimo, teritorinės ir socialinės sanglaudos ir ekonominio augimo, |
| --- | --- |

T.

kadangi žinios, kapitalas ir naujovės, ir kiek mažiau darbas turi tendenciją migruoti į tam tikrus regionus, o ES finansinio solidarumo mechanizmus reikia vystyti toliau laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų, pagrindinį dėmesį skiriant moksliniams tyrimams ir plėtrai, mokymui, egzistuojančioms bendradarbiavimo iniciatyvoms švietimo ir mokymo srityse, taip pat ekologiškai bei mažai anglies dvideginio į aplinką išmetančiai ekonomikai siekiant naujovių diegimo skatinimo, teritorinės ir socialinės sanglaudos ir ekonominio augimo,

| U. | kadangi Sąjunga susiduria su nuožmia besiformuojančios ekonomikos valstybių konkurencija, stabilūs valstybės finansai yra būtini norint kurti naujas galimybes, inovacijas, skatinti ekonomikos plėtrą ir tuo pačiu kurti Europos žinių visuomenę, |
| --- | --- |

U.

kadangi Sąjunga susiduria su nuožmia besiformuojančios ekonomikos valstybių konkurencija, stabilūs valstybės finansai yra būtini norint kurti naujas galimybes, inovacijas, skatinti ekonomikos plėtrą ir tuo pačiu kurti Europos žinių visuomenę,

| V. | kadangi biudžeto konsolidavimas tikriausiai padarys žalos viešosioms paslaugoms ir socialinei apsaugai, |
| --- | --- |

V.

kadangi biudžeto konsolidavimas tikriausiai padarys žalos viešosioms paslaugoms ir socialinei apsaugai,

| W. | kadangi būtina ekonominio ir socialinio stabilumo bei ilgalaikio fiskalinio konsolidavimo ir gerovės sąlyga yra ekonomikos augimas ir tvarūs valstybės finansai, |
| --- | --- |

W.

kadangi būtina ekonominio ir socialinio stabilumo bei ilgalaikio fiskalinio konsolidavimo ir gerovės sąlyga yra ekonomikos augimas ir tvarūs valstybės finansai,

| X. | kadangi daugelio valstybių narių fiskalinė politika buvo prociklinė ir skirtinga atskirose valstybėse, vidutinės trukmės Stabilumo ir augimo pakte numatytų biudžeto tikslų vykdymas buvo retai prižiūrimas laikantis reikiamo griežtumo ir jie buvo retai įgyvendinami, |
| --- | --- |

X.

kadangi daugelio valstybių narių fiskalinė politika buvo prociklinė ir skirtinga atskirose valstybėse, vidutinės trukmės Stabilumo ir augimo pakte numatytų biudžeto tikslų vykdymas buvo retai prižiūrimas laikantis reikiamo griežtumo ir jie buvo retai įgyvendinami,

| Y. | kadangi užimtumo politika vaidina esminį vaidmenį užtikrinant darbo vietų kūrimu pagrįstą plėtrą bei Europos ekonomikos konkurencingumą, ypač atsižvelgiant į vis didėjančią vyresnio amžiaus asmenų visuomenėje dalį, |
| --- | --- |

Y.

kadangi užimtumo politika vaidina esminį vaidmenį užtikrinant darbo vietų kūrimu pagrįstą plėtrą bei Europos ekonomikos konkurencingumą, ypač atsižvelgiant į vis didėjančią vyresnio amžiaus asmenų visuomenėje dalį,

| Z. | kadangi tikram Europos ekonomikos valdymui būtina užbaigti vidaus rinkos kūrimą, kaip numatyta M. Monti ataskaitoje (14), |
| --- | --- |

Z.

kadangi tikram Europos ekonomikos valdymui būtina užbaigti vidaus rinkos kūrimą, kaip numatyta M. Monti ataskaitoje (14),

| AA. | kadangi atskiros valstybės narės netvarūs finansai ir didelė bendra (viešoji ir privačioji) skola gali turėti įtakos visai Sąjungai; kadangi reikia užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp investicijų į tvarų darbo vietų kūrimą, augimą ir didelio disbalanso atsiradimo per ekonominį ciklą prevencijos laikantis Sąjungos lygio įsipareigojimų ir gairių, kadangi atsižvelgiant į socialinę sanglaudą ir būsimų kartų interesus tam, kad būtų atkurtas pasitikėjimas Europos viešaisiais finansais, |
| --- | --- |

AA.

kadangi atskiros valstybės narės netvarūs finansai ir didelė bendra (viešoji ir privačioji) skola gali turėti įtakos visai Sąjungai; kadangi reikia užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp investicijų į tvarų darbo vietų kūrimą, augimą ir didelio disbalanso atsiradimo per ekonominį ciklą prevencijos laikantis Sąjungos lygio įsipareigojimų ir gairių, kadangi atsižvelgiant į socialinę sanglaudą ir būsimų kartų interesus tam, kad būtų atkurtas pasitikėjimas Europos viešaisiais finansais,

| AB. | kadangi ilgalaikio deficito mažinimas turi būti vykdomas kartu su kitomis ekonomikos stimuliavimo priemonėmis, pavyzdžiui, investavimo sąlygų gerinimu, geresne ir labiau išvystyta vidaus rinka, kuri teiktų didesnes galimybes ir sukurtų didesnį konkurencingumą, |
| --- | --- |

AB.

kadangi ilgalaikio deficito mažinimas turi būti vykdomas kartu su kitomis ekonomikos stimuliavimo priemonėmis, pavyzdžiui, investavimo sąlygų gerinimu, geresne ir labiau išvystyta vidaus rinka, kuri teiktų didesnes galimybes ir sukurtų didesnį konkurencingumą,

| AC. | kadangi reikia pripažinti, kad iš ES biudžeto finansuojamos politikos sritys, įskaitant sanglaudos politiką, yra svarbios ekonomikos augimui ir didesniam ES konkurencingumui, |
| --- | --- |

AC.

kadangi reikia pripažinti, kad iš ES biudžeto finansuojamos politikos sritys, įskaitant sanglaudos politiką, yra svarbios ekonomikos augimui ir didesniam ES konkurencingumui,

| AD. | kadangi dėl neseniai įvykusios ekonomikos krizės tapo aišku, kad per dideli makroekonominiai ir konkurencingumo iškraipymai bei fiskalinis ir einamosios sąskaitos disbalansas, kuris euro zonos valstybėse ir Sąjungoje prieš krizę nuolat didėjo dėl, inter alia, nuoseklaus ekonominio koordinavimo ir priežiūros trūkumo, ir šias problemas reikia spręsti, |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl neseniai įvykusios ekonomikos krizės tapo aišku, kad per dideli makroekonominiai ir konkurencingumo iškraipymai bei fiskalinis ir einamosios sąskaitos disbalansas, kuris euro zonos valstybėse ir Sąjungoje prieš krizę nuolat didėjo dėl, inter alia, nuoseklaus ekonominio koordinavimo ir priežiūros trūkumo, ir šias problemas reikia spręsti,

| AE. | kadangi Europos Parlamentas jau ne vienerius metus ragino pagerinti ES ekonominį valdymą ir pačioje Sąjungoje, ir jai atstovaujant tarptautiniuose forumuose ekonomikos ir pinigų klausimais, |
| --- | --- |

AE.

kadangi Europos Parlamentas jau ne vienerius metus ragino pagerinti ES ekonominį valdymą ir pačioje Sąjungoje, ir jai atstovaujant tarptautiniuose forumuose ekonomikos ir pinigų klausimais,

| AF. | kadangi ekonominis valdymas turi būti stiprinamas kartu stiprinant Europos valdymo demokratinį teisėtumą, kurio galima siekti dažniau ir laiku į visą procesą įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus, palaikant abipusės pagarbos dvasią, reikia toliau koordinuoti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų veiksmus, |
| --- | --- |

AF.

kadangi ekonominis valdymas turi būti stiprinamas kartu stiprinant Europos valdymo demokratinį teisėtumą, kurio galima siekti dažniau ir laiku į visą procesą įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus, palaikant abipusės pagarbos dvasią, reikia toliau koordinuoti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų veiksmus,

| AG. | kadangi 2010 m. pavasarį priimti sprendimai saugoti euro stabilumą yra tik laikini ir reikės nacionaliniu lygiu priimti politikos priemones ir ES lygiu griežtesnio ekonominio valdymo gaires, ypač valstybėms narėms, priklausančioms euro zonai, |
| --- | --- |

AG.

kadangi 2010 m. pavasarį priimti sprendimai saugoti euro stabilumą yra tik laikini ir reikės nacionaliniu lygiu priimti politikos priemones ir ES lygiu griežtesnio ekonominio valdymo gaires, ypač valstybėms narėms, priklausančioms euro zonai,

| AH. | kadangi bet kokie būsimi ekonominės priežiūros ir valdymo patobulinimai turi būti grindžiami tiksliais ir palyginamais statistiniais duomenimis apie susijusių valstybių narių atitinkamą ekonominę politiką ir pozicijas, |
| --- | --- |

AH.

kadangi bet kokie būsimi ekonominės priežiūros ir valdymo patobulinimai turi būti grindžiami tiksliais ir palyginamais statistiniais duomenimis apie susijusių valstybių narių atitinkamą ekonominę politiką ir pozicijas,

| AI. | kadangi siekiant, kad Europa atliktų pagrindinį vaidmenį pasaulyje ir jos žinių visuomenė būtų labiausiai konkurencinga, reikia kiek galima greičiau nustatyti į ilgalaikį augimą orientuotas priemones, |
| --- | --- |

AI.

kadangi siekiant, kad Europa atliktų pagrindinį vaidmenį pasaulyje ir jos žinių visuomenė būtų labiausiai konkurencinga, reikia kiek galima greičiau nustatyti į ilgalaikį augimą orientuotas priemones,

| AJ. | kadangi pagal SESV Sąjungai suteikiama daugiau įgaliojimų stiprinti Sąjungos ekonominį valdymą ir jos nuostatas reikia visapusiškai taikyti, tuo pačiu neatmetant prielaidos, kad ilgalaikėje perspektyvoje SESV nuostatos gali būti pakeistos, nors tai gali būti opus klausimas, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi pagal SESV Sąjungai suteikiama daugiau įgaliojimų stiprinti Sąjungos ekonominį valdymą ir jos nuostatas reikia visapusiškai taikyti, tuo pačiu neatmetant prielaidos, kad ilgalaikėje perspektyvoje SESV nuostatos gali būti pakeistos, nors tai gali būti opus klausimas,

| AK. | kadangi bet kokios potencialios sankcijos, susijusios su Stabilumo ir augimo pakto tikslų pažeidimais, gali būti taikomos dėl nepakankamos politinės valios arba dėl sukčiavimo, tačiau ne dėl nuo valstybių narių valios nepriklausančio nesugebėjimo jo laikytis, |
| --- | --- |

AK.

kadangi bet kokios potencialios sankcijos, susijusios su Stabilumo ir augimo pakto tikslų pažeidimais, gali būti taikomos dėl nepakankamos politinės valios arba dėl sukčiavimo, tačiau ne dėl nuo valstybių narių valios nepriklausančio nesugebėjimo jo laikytis,

| AL. | kadangi institucijos turi pasiruošti tam, kad ateityje iškils būtinybė peržiūrėti sutartis, |
| --- | --- |

AL.

kadangi institucijos turi pasiruošti tam, kad ateityje iškils būtinybė peržiūrėti sutartis,

| AM. | kadangi Europos Sąjungos Sutarties 48 straipsnyje numatyta Europos Parlamento teisė teikti Sutarčių keitimo projektus, |
| --- | --- |

AM.

kadangi Europos Sąjungos Sutarties 48 straipsnyje numatyta Europos Parlamento teisė teikti Sutarčių keitimo projektus,

| AN. | kadangi, norint šioje srityje pasiekti Sąjungos tikslus, reikia priimti ir įgyvendinti išsamius antrinės teisės aktus; kadangi būtina sustiprinti Sąjungos ekonominį valdymą pagal SESV nuostatas ir visapusiškai išnaudoti Sąjungos metodą, taip pat atsižvelgti į Europos Parlamentui ir Komisijai suteiktą pagrindinį vaidmenį, siekiant skatinti viena kitą stiprinančią politiką; |
| --- | --- |

AN.

kadangi, norint šioje srityje pasiekti Sąjungos tikslus, reikia priimti ir įgyvendinti išsamius antrinės teisės aktus; kadangi būtina sustiprinti Sąjungos ekonominį valdymą pagal SESV nuostatas ir visapusiškai išnaudoti Sąjungos metodą, taip pat atsižvelgti į Europos Parlamentui ir Komisijai suteiktą pagrindinį vaidmenį, siekiant skatinti viena kitą stiprinančią politiką;

| AO. | kadangi bet koks teisėkūros pasiūlymas turėtų būti grindžiamas pakankamomis paskatomis plėtoti tvarią, augimą skatinančią ekonominę politiką, užkirsti kelią moraliniams pavojams, būti suderintas su kitomis ES priemonėmis ir taisyklėmis ir siekti padidinti euro kaip bendros valiutos euro zonoje teikiamą naudą ir atkurti pasitikėjimą Europos ekonomika ir euru, |
| --- | --- |

AO.

kadangi bet koks teisėkūros pasiūlymas turėtų būti grindžiamas pakankamomis paskatomis plėtoti tvarią, augimą skatinančią ekonominę politiką, užkirsti kelią moraliniams pavojams, būti suderintas su kitomis ES priemonėmis ir taisyklėmis ir siekti padidinti euro kaip bendros valiutos euro zonoje teikiamą naudą ir atkurti pasitikėjimą Europos ekonomika ir euru,

| AP. | kadangi reikia labiau suderinti trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes viešojo sektoriaus investicijas ir kadangi šios investicijos, ypač susijusios su infrastruktūra, turi būti veiksmingai panaudotos ir skiriamos atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ tikslus, ypač į mokslinius tyrimus ir plėtrą, naujoves ir švietimą, t. y. siekiant padidinti išteklių veiksmingumą ir konkurencingumą, pagerinti našumą, kurti darbo vietas ir stiprinti vidaus rinką, |
| --- | --- |

AP.

kadangi reikia labiau suderinti trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes viešojo sektoriaus investicijas ir kadangi šios investicijos, ypač susijusios su infrastruktūra, turi būti veiksmingai panaudotos ir skiriamos atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ tikslus, ypač į mokslinius tyrimus ir plėtrą, naujoves ir švietimą, t. y. siekiant padidinti išteklių veiksmingumą ir konkurencingumą, pagerinti našumą, kurti darbo vietas ir stiprinti vidaus rinką,

| AQ. | kadangi siekiant skatinti ekonominį augimą, verslą ir verslininkus reikia sudaryti realias galimybes jiems augti ir pasinaudoti 500 mln. Sąjungos vartotojų; taigi paslaugų vidaus rinka turi būti visiškai išvystyta, |
| --- | --- |

AQ.

kadangi siekiant skatinti ekonominį augimą, verslą ir verslininkus reikia sudaryti realias galimybes jiems augti ir pasinaudoti 500 mln. Sąjungos vartotojų; taigi paslaugų vidaus rinka turi būti visiškai išvystyta,

| AR. | kadangi Sąjungoje taikant skirtingus konkurencingumo modelius reikia atsižvelgti į kiekvienos valstybės prioritetus ir poreikius, tačiau tuo pat metu reikia paisyti įsipareigojimų pagal SESV, |
| --- | --- |

AR.

kadangi Sąjungoje taikant skirtingus konkurencingumo modelius reikia atsižvelgti į kiekvienos valstybės prioritetus ir poreikius, tačiau tuo pat metu reikia paisyti įsipareigojimų pagal SESV,

| AS. | kadangi atstovaujant Sąjungai tarptautinėje pinigų sistemoje, tarptautinėse finansų įstaigose ir forumuose reikia laikytis bendros pozicijos; kadangi atsižvelgiant į SESV turinį Taryba, prieš priimdama sprendimą pagal SESV 138 straipsnį, turi konsultuotis su Europos Parlamentu, o prieš priimdama bendrąją poziciją tose srityse, kuriose vidaus politikoje taikoma įprasta teisėkūros procedūra, turi gauti Parlamento pritarimą; |
| --- | --- |

AS.

kadangi atstovaujant Sąjungai tarptautinėje pinigų sistemoje, tarptautinėse finansų įstaigose ir forumuose reikia laikytis bendros pozicijos; kadangi atsižvelgiant į SESV turinį Taryba, prieš priimdama sprendimą pagal SESV 138 straipsnį, turi konsultuotis su Europos Parlamentu, o prieš priimdama bendrąją poziciją tose srityse, kuriose vidaus politikoje taikoma įprasta teisėkūros procedūra, turi gauti Parlamento pritarimą;

| AT. | kadangi Stabilumo ir augimo pakto tikslai turi atitikti ne tik strategiją „Europa 2020“, bet ir kitus įsipareigojimus, susijusius su vystymosi pagalbos išlaidomis, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, aplinka, švietimu ir skurdo mažinimu, |
| --- | --- |

AT.

kadangi Stabilumo ir augimo pakto tikslai turi atitikti ne tik strategiją „Europa 2020“, bet ir kitus įsipareigojimus, susijusius su vystymosi pagalbos išlaidomis, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, aplinka, švietimu ir skurdo mažinimu,

| AU. | kadangi siekiant neplėsti jau esančių konkurencingumo skirtumų ES ir nekenkti naujo griežtesnio Europos ekonominio valdymo sėkmei, nei strategijos „ES 2020“ tikslams – kurti naujas darbo vietas ir skatinti tvarų augimą, Europos fiskalinio konsolidavimo strategijoje reikėtų visiškai atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės ypatumus ir vengti taikyti vienodą požiūrį visiems, |
| --- | --- |

AU.

kadangi siekiant neplėsti jau esančių konkurencingumo skirtumų ES ir nekenkti naujo griežtesnio Europos ekonominio valdymo sėkmei, nei strategijos „ES 2020“ tikslams – kurti naujas darbo vietas ir skatinti tvarų augimą, Europos fiskalinio konsolidavimo strategijoje reikėtų visiškai atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės ypatumus ir vengti taikyti vienodą požiūrį visiems,

| AV. | kadangi jokios naujai siūlomos priemonės neturėtų neproporcingai paveikti labiausiai pažeidžiamų valstybių narių, taip pat jos neturėtų kenkti nei jų ekonominiam augimui, nei sanglaudos pastangoms, |
| --- | --- |

AV.

kadangi jokios naujai siūlomos priemonės neturėtų neproporcingai paveikti labiausiai pažeidžiamų valstybių narių, taip pat jos neturėtų kenkti nei jų ekonominiam augimui, nei sanglaudos pastangoms,

| AW. | kadangi, kilus ekonomikos krizei, 2010 m. gegužės mėn. priimant Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kurio teisinis pagrindas – SESV 122 straipsnio 2 dalis, skubiai patvirtinta Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, tačiau tai padaryta nepasikonsultavus su Europos Parlamentu, |
| --- | --- |

AW.

kadangi, kilus ekonomikos krizei, 2010 m. gegužės mėn. priimant Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kurio teisinis pagrindas – SESV 122 straipsnio 2 dalis, skubiai patvirtinta Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, tačiau tai padaryta nepasikonsultavus su Europos Parlamentu,

| AX. | kadangi 2010 m. finansinių metų Europos Sąjungos taisomasis biudžetas Nr.5 apima visus reikalingus pakeitimus, t. y. nustatomas naujas 1A išlaidų kategorijos biudžeto punktas – 01 04 01 03, pagal kurį numatoma iki 60 mlrd. eurų paskolų garantija, Europos Sąjungos teikiama pagal SESV 122 straipsnio 2 dalies nuostatas, ir, atitinkamai, nustatomas naujas 8 0 2 straipsnis pajamų dalyje, |
| --- | --- |

AX.

kadangi 2010 m. finansinių metų Europos Sąjungos taisomasis biudžetas Nr.5 apima visus reikalingus pakeitimus, t. y. nustatomas naujas 1A išlaidų kategorijos biudžeto punktas – 01 04 01 03, pagal kurį numatoma iki 60 mlrd. eurų paskolų garantija, Europos Sąjungos teikiama pagal SESV 122 straipsnio 2 dalies nuostatas, ir, atitinkamai, nustatomas naujas 8 0 2 straipsnis pajamų dalyje,

| AY. | kadangi tam tikroms valstybėms narėms gali tekti naudotis gelbėjimo paketu, tačiau tuo pačiu metu joms turi atsižvelgti į įvairias paketo priemones, kurios bus konkrečiai parengtos kiekvienai valstybei gavėjai, |
| --- | --- |

AY.

kadangi tam tikroms valstybėms narėms gali tekti naudotis gelbėjimo paketu, tačiau tuo pačiu metu joms turi atsižvelgti į įvairias paketo priemones, kurios bus konkrečiai parengtos kiekvienai valstybei gavėjai,

| AZ. | kadangi 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija patvirtino teisėkūros pasiūlymus dėl ekonomikos valdymo, kurie iš dalies patenkina poreikį priimti ekonomikos valdymo gerinimo priemones, nurodytas šioje rezoliucijoje; kadangi Parlamentas šiuo teisėkūros pasiūlymus nagrinės vadovaudamasis atitinkamomis SESV nuostatomis; kadangi ši rezoliucija neapriboja galimybės ateityje Parlamentui priimti pozicijų šiuo klausimu, |
| --- | --- |

AZ.

kadangi 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija patvirtino teisėkūros pasiūlymus dėl ekonomikos valdymo, kurie iš dalies patenkina poreikį priimti ekonomikos valdymo gerinimo priemones, nurodytas šioje rezoliucijoje; kadangi Parlamentas šiuo teisėkūros pasiūlymus nagrinės vadovaudamasis atitinkamomis SESV nuostatomis; kadangi ši rezoliucija neapriboja galimybės ateityje Parlamentui priimti pozicijų šiuo klausimu,

| 1. | prašo Komisiją pasitarus su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir laikantis atitinkamų SESV nuostatų bei atsižvelgus į pridedamas išsamias rekomendacijas (jei į jas dar neatsižvelgta 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisijos teisėkūros pasiūlymuose dėl ekonomikos valdymo) kuo greičiau pateikti Parlamentui teisės aktų projektus, kuriuos priėmus ir jais vadovaujantis būtų galima pagerinti Sąjungos, ypač euro zonos, ekonomikos valdymo sistemą; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisiją pasitarus su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir laikantis atitinkamų SESV nuostatų bei atsižvelgus į pridedamas išsamias rekomendacijas (jei į jas dar neatsižvelgta 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisijos teisėkūros pasiūlymuose dėl ekonomikos valdymo) kuo greičiau pateikti Parlamentui teisės aktų projektus, kuriuos priėmus ir jais vadovaujantis būtų galima pagerinti Sąjungos, ypač euro zonos, ekonomikos valdymo sistemą;

| 2. | patvirtina, kad pridedamos rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių Europos Sąjungos piliečių teisių; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad pridedamos rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių Europos Sąjungos piliečių teisių;

| 3. | ragina Komisiją ne tik nedelsiant taikyti tokias priemones, kurias galima ir reikia taikyti pagal galiojančias Sutartis, bet ir pradėti svarstyti, kokių institucinių pokyčių gali prireikti siekiant įgyvendinti darnų ir veiksmingą ekonomikos valdymą, |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ne tik nedelsiant taikyti tokias priemones, kurias galima ir reikia taikyti pagal galiojančias Sutartis, bet ir pradėti svarstyti, kokių institucinių pokyčių gali prireikti siekiant įgyvendinti darnų ir veiksmingą ekonomikos valdymą,

| 4. | mano, kad galimos finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengtos naudojant atitinkamas biudžeto lėšas ir atsižvelgiant į dabartinę valstybių narių deficito padėtį bei taupymo priemones; |
| --- | --- |

4.

mano, kad galimos finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengtos naudojant atitinkamas biudžeto lėšas ir atsižvelgiant į dabartinę valstybių narių deficito padėtį bei taupymo priemones;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos centriniam bankui, euro grupės pirmininkui ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos centriniam bankui, euro grupės pirmininkui ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0309.

(2)  OL L 118, 2010 5 12, p. 1.

(3)  OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

(4)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

(5)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

(6)  OL L 332, 1993 12 31, p. 7.

(7)  OL C 236, 1997 8 2, p. 1.

(8)  OL C 236, 1997 8 2, p. 3.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0230.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0224.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0072.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0053.

(13)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 8.

(14)  „Nauja strategija bendrajai rinkai. Tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“ – profesoriaus Mario Monti ataskaita Europos Komisijos pirmininkui, 2010 m. gegužės 9 d.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisPRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Rekomendacija Nr. 1   dėl nuoseklios ir skaidrios daugiašalės Sąjungos ir valstybių narių makroekonominės plėtros priežiūros sistemos sukūrimo ir fiskalinės priežiūros sustiprinimo;

Įstatymo galią turintis teisės aktas turėtų būti reglamentas (-ai) dėl ekonomikos politikos ir ekonomikos plėtros daugiašalės priežiūros, pagal SESV 121 straipsnio 6 dalį, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl Stabilumo ir augimo pakto prevencinės funkcijos, ir papildantis jį nauju reglamentu, kuriuo siekiama sukurti taisyklėmis pagrįstą ir skaidrią makroekonominio perviršinio disbalanso, pašalinių efektų ir konkurencingumo plėtros priežiūros sistemą. Įstatymo galią turinčiu teisės aktu turėtų būti siekiama:

| — | užtikrinti, kad vyktų metinės Europos Parlamento, Komisijos, Tarybos ir nacionalinių parlamentų atstovų diskusijos dėl stabilumo ir konvergencijos programos (toliau - SKP) ir nacionalinės reformų programos (toliau - NRP), taip pat dėl nacionalinės ekonomikos raidos per Europos semestrą vertinimo; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad vyktų metinės Europos Parlamento, Komisijos, Tarybos ir nacionalinių parlamentų atstovų diskusijos dėl stabilumo ir konvergencijos programos (toliau - SKP) ir nacionalinės reformų programos (toliau - NRP), taip pat dėl nacionalinės ekonomikos raidos per Europos semestrą vertinimo;

| — | nustatyti daugiašalės priežiūros aprėptį remiantis SESV priemonėmis ir Komisijos vertinimais (121 straipsnis, ypač 5 ir 6 dalys ir 148 straipsnis) norint į tą pačią galiojančių priemonių teisinę bazę įtraukti augimą ir jo ekonominį poveikį užimtumui t. y. siekti užkirsti kelią perviršiniam makroekonominiam disbalansui, netvariai fiskalinei ir kitokio pobūdžio politikai, spręsti finansinio stabilumo (t. y. vengti finansinių burbulų, atsirandančių dėl per didelių kredito įplaukų), ilgalaikių investicijų ir tvaraus augimo klausimų, siekiant strategijoje „Europa 2020“ ir kitose atitinkamose priemonėse numatytų tikslų, nuolatinis sisteminės rizikos vertinimas, atliekamas Europos sisteminės rizikos valdybos, turėtų būti neatskiriama metinės priežiūros procedūros dalis, |
| --- | --- |

—

nustatyti daugiašalės priežiūros aprėptį remiantis SESV priemonėmis ir Komisijos vertinimais (121 straipsnis, ypač 5 ir 6 dalys ir 148 straipsnis) norint į tą pačią galiojančių priemonių teisinę bazę įtraukti augimą ir jo ekonominį poveikį užimtumui t. y. siekti užkirsti kelią perviršiniam makroekonominiam disbalansui, netvariai fiskalinei ir kitokio pobūdžio politikai, spręsti finansinio stabilumo (t. y. vengti finansinių burbulų, atsirandančių dėl per didelių kredito įplaukų), ilgalaikių investicijų ir tvaraus augimo klausimų, siekiant strategijoje „Europa 2020“ ir kitose atitinkamose priemonėse numatytų tikslų, nuolatinis sisteminės rizikos vertinimas, atliekamas Europos sisteminės rizikos valdybos, turėtų būti neatskiriama metinės priežiūros procedūros dalis,

| — | sukurti stipresnę analitinę priežiūros sistemą (įskaitant pažangos lentelę, kurioje būtų pateikiami konkretūs orientaciniai duomenys, pagal kuriuos būtų galima anksti pastebėti pavojų), pagal kurią daugiašalė priežiūra būtų skaidriai ir taikant tinkamą metodiką vykdoma remiantis pagrindiniais ekonomikos rodikliais (realiais ir nominaliais), kurie galėtų paveikti konkurencingumo būklę ir (arba) pernelyg didelį disbalansą; šie pagrindiniai rodikliai gali būti: galiojantys realūs valiutos kursai, einamoji sąskaita, našumas (įskaitant išteklių našumą ir bendrą gamybos našumą), vieneto darbo sąnaudos, kreditavimo augimas ir turto, įskaitant finansinio turto ir būsto rinkų, kainų pokyčiai, augimas ir investicijų didėjimo greitis, nedarbo lygis, grynojo užsienio turto pozicijos, mokesčių bazės kaita, skurdas ir socialinė sanglauda ir išoriniai aplinkos rodikliai; turėtų būti nustatytos įspėjimo ribos, susijusios su į pažangos lentelę įtrauktais rodikliais, o Komisija turi atlikti šių rodiklių raidos kokybinį įvertinimą, |
| --- | --- |

—

sukurti stipresnę analitinę priežiūros sistemą (įskaitant pažangos lentelę, kurioje būtų pateikiami konkretūs orientaciniai duomenys, pagal kuriuos būtų galima anksti pastebėti pavojų), pagal kurią daugiašalė priežiūra būtų skaidriai ir taikant tinkamą metodiką vykdoma remiantis pagrindiniais ekonomikos rodikliais (realiais ir nominaliais), kurie galėtų paveikti konkurencingumo būklę ir (arba) pernelyg didelį disbalansą; šie pagrindiniai rodikliai gali būti: galiojantys realūs valiutos kursai, einamoji sąskaita, našumas (įskaitant išteklių našumą ir bendrą gamybos našumą), vieneto darbo sąnaudos, kreditavimo augimas ir turto, įskaitant finansinio turto ir būsto rinkų, kainų pokyčiai, augimas ir investicijų didėjimo greitis, nedarbo lygis, grynojo užsienio turto pozicijos, mokesčių bazės kaita, skurdas ir socialinė sanglauda ir išoriniai aplinkos rodikliai; turėtų būti nustatytos įspėjimo ribos, susijusios su į pažangos lentelę įtrauktais rodikliais, o Komisija turi atlikti šių rodiklių raidos kokybinį įvertinimą,

| — | vykdyti nuodugnią kiekvienos konkrečios valstybės priežiūrą, jeigu jos reikia pagal anksčiau minėtos pažangos lentelės duomenis ir susijusio kokybinio įvertinimo; įvykužius šią nuodugnią kiekvienos konkrečios valstybės priežiūrą, valstybės narės privalo nuspręsti dėl nacionalinės politikos, kurios tikslas – spręsti (užkirsti kelią ir koreguoti) su makroekonominiu disbalansu susijusias problemas, taip pat jos turi atkreipti dėmesį konkrečias Komisijos rekomendacijas ir tai, kad šioje nacionalinėje politikoje būtina atsižvelgti į Sąjungos aspektus, tai ypač taikoma toms valstybėms narėms, kurios priklauso euro zonai. Turi būti ištaisytas valstybių perviršinis deficitas ir perteklius atsižvelgiant į atskirų valstybių specifines aplinkybes, kaip antai demografinę padėtį, privačios skolos lygį, atlyginimų tendencijas palyginti su darbo produktyvumu, užimtumą, ypač jaunimo užimtumą, ir einamosios sąskaitos balansą, |
| --- | --- |

—

vykdyti nuodugnią kiekvienos konkrečios valstybės priežiūrą, jeigu jos reikia pagal anksčiau minėtos pažangos lentelės duomenis ir susijusio kokybinio įvertinimo; įvykužius šią nuodugnią kiekvienos konkrečios valstybės priežiūrą, valstybės narės privalo nuspręsti dėl nacionalinės politikos, kurios tikslas – spręsti (užkirsti kelią ir koreguoti) su makroekonominiu disbalansu susijusias problemas, taip pat jos turi atkreipti dėmesį konkrečias Komisijos rekomendacijas ir tai, kad šioje nacionalinėje politikoje būtina atsižvelgti į Sąjungos aspektus, tai ypač taikoma toms valstybėms narėms, kurios priklauso euro zonai. Turi būti ištaisytas valstybių perviršinis deficitas ir perteklius atsižvelgiant į atskirų valstybių specifines aplinkybes, kaip antai demografinę padėtį, privačios skolos lygį, atlyginimų tendencijas palyginti su darbo produktyvumu, užimtumą, ypač jaunimo užimtumą, ir einamosios sąskaitos balansą,

| — | suteikti Komisijai įgaliojimus parengti tinkamas analitines priemones ir įgūdžius, skirtus nuolatinių nukrypimų euro zonoje priežastims išnagrinėti, įskaitant bendrosios politikos sričių poveikį skirtingoms šios zonos ekonominėms sistemoms, |
| --- | --- |

—

suteikti Komisijai įgaliojimus parengti tinkamas analitines priemones ir įgūdžius, skirtus nuolatinių nukrypimų euro zonoje priežastims išnagrinėti, įskaitant bendrosios politikos sričių poveikį skirtingoms šios zonos ekonominėms sistemoms,

| — | parengti bendras taisykles, kad būtų veiksmingiau vadovaujamasi bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis, jas derinant su užimtumo gairėmis, ir kad jos būtų laikomos viena iš pagrindinių ekonominio vadovavimo bei priežiūros priemonių su konkrečioms valstybėms narėms pritaikytomis rekomendacijomis, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, kartu atsižvelgiant į valstybių narių panašumus ir skirtumus ir konkurencinius valstybių narių pranašumus (įskaitant jų demografinę padėtį), siekiant stiprinti ekonomikos atsparumą išorės poveikiui ir vienų valstybių narių sprendimų poveikį kitoms valstybėms narėms, ypač euro zonoje, |
| --- | --- |

—

parengti bendras taisykles, kad būtų veiksmingiau vadovaujamasi bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis, jas derinant su užimtumo gairėmis, ir kad jos būtų laikomos viena iš pagrindinių ekonominio vadovavimo bei priežiūros priemonių su konkrečioms valstybėms narėms pritaikytomis rekomendacijomis, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, kartu atsižvelgiant į valstybių narių panašumus ir skirtumus ir konkurencinius valstybių narių pranašumus (įskaitant jų demografinę padėtį), siekiant stiprinti ekonomikos atsparumą išorės poveikiui ir vienų valstybių narių sprendimų poveikį kitoms valstybėms narėms, ypač euro zonoje,

| — | nustatyti priemonę, kuri nacionaliniu lygiu padėtų įvertinti strategijos „Europa 2020“ prioritetų įgyvendinimą ir į nacionalinę reformų programą įtrauktų atitinkamų nacionalinių tikslų siekimą, siekiant pagrįsti metinį ES institucijų atliekamą vertinimą, |
| --- | --- |

—

nustatyti priemonę, kuri nacionaliniu lygiu padėtų įvertinti strategijos „Europa 2020“ prioritetų įgyvendinimą ir į nacionalinę reformų programą įtrauktų atitinkamų nacionalinių tikslų siekimą, siekiant pagrįsti metinį ES institucijų atliekamą vertinimą,

| — | nustatyti procedūras, kad Komisija turėtų galimybę pateikti išankstinius perspėjimus ir ankstyvajame etape tiesiogiai suteiktų patarimų politikos klausimais valstybėms narėms; tais atvejais, kai makroekonomikos disbalansas yra nuolatinis ir didelis, pagal skaidrią ir objektyvią tvarką valstybė narė pripažįstama esanti „pernelyg didelio disbalanso padėtyje“, ir tuomet vykdoma griežtesnė priežiūra, |
| --- | --- |

—

nustatyti procedūras, kad Komisija turėtų galimybę pateikti išankstinius perspėjimus ir ankstyvajame etape tiesiogiai suteiktų patarimų politikos klausimais valstybėms narėms; tais atvejais, kai makroekonomikos disbalansas yra nuolatinis ir didelis, pagal skaidrią ir objektyvią tvarką valstybė narė pripažįstama esanti „pernelyg didelio disbalanso padėtyje“, ir tuomet vykdoma griežtesnė priežiūra,

| — | nustatyti „Europos semestrą“, per kurį būtų atliekamas valstybių narių biudžeto projektų lyginimas ir vertinimas (pagrindiniai veiksniai ir prielaidos) po to, kai nacionaliniai parlamentai jį pataria, siekiant geriau įvertinti, kaip įgyvendinamos ir bus SKP ir NRP. Turi būti laikomasi ES ir nacionalinių biudžeto taisyklių ir procedūrų. Valstybės narės savo SKP ir NRP pateikia Komisijai balandžio mėnesį, šiame procese tinkamai dalyvaujant nacionaliniams parlamentams ir atsižvelgiant į ES lygio taisykles ir išvadas; Europos Pralamentas savo ruožtu gali nustatyti nuolatinį būdą skatinti viešas diskusijas ir didinantį informuotumą apie šias procedūras, jų regimumą ir atskaitomybę ir apie tai, kaip ES institucijos įgyvendina sutartas taisykles, |
| --- | --- |

—

nustatyti „Europos semestrą“, per kurį būtų atliekamas valstybių narių biudžeto projektų lyginimas ir vertinimas (pagrindiniai veiksniai ir prielaidos) po to, kai nacionaliniai parlamentai jį pataria, siekiant geriau įvertinti, kaip įgyvendinamos ir bus SKP ir NRP. Turi būti laikomasi ES ir nacionalinių biudžeto taisyklių ir procedūrų. Valstybės narės savo SKP ir NRP pateikia Komisijai balandžio mėnesį, šiame procese tinkamai dalyvaujant nacionaliniams parlamentams ir atsižvelgiant į ES lygio taisykles ir išvadas; Europos Pralamentas savo ruožtu gali nustatyti nuolatinį būdą skatinti viešas diskusijas ir didinantį informuotumą apie šias procedūras, jų regimumą ir atskaitomybę ir apie tai, kaip ES institucijos įgyvendina sutartas taisykles,

| — | nustatyti „Europos semestrą“ per kurį būtų sprendžiami galimo nacionalinės fiskalinės politikos poveikio klausimai, taip pat ankstyvuoju laikotarpiu nustatomas perviršinis biudžeto deficitas ir užtikrinama veiksmų, vykdomų ES ir nacionaliniu lygiu pagal integruotas gaires, darna, kad būtų pasiekti kiekybiniai ir kokybiniai tikslai, pvz., augimo ir užimtumo, tam, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant nacionalinius parlamentus ir Europos Parlamentą, galėtų realiai ir laiku prisidėti, taip pat pasikonsultuoti su socialiniais partneriais, |
| --- | --- |

—

nustatyti „Europos semestrą“ per kurį būtų sprendžiami galimo nacionalinės fiskalinės politikos poveikio klausimai, taip pat ankstyvuoju laikotarpiu nustatomas perviršinis biudžeto deficitas ir užtikrinama veiksmų, vykdomų ES ir nacionaliniu lygiu pagal integruotas gaires, darna, kad būtų pasiekti kiekybiniai ir kokybiniai tikslai, pvz., augimo ir užimtumo, tam, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant nacionalinius parlamentus ir Europos Parlamentą, galėtų realiai ir laiku prisidėti, taip pat pasikonsultuoti su socialiniais partneriais,

| — | užtikrinti, kad metines politikos rekomendacijas prieš prasidedant diskusijoms Europos Vadovų Taryboje aptartų Europos Parlamentas, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad metines politikos rekomendacijas prieš prasidedant diskusijoms Europos Vadovų Taryboje aptartų Europos Parlamentas,

| — | užtikrinti, kad pagrindinės prielaidos ir rodikliai, kuriais vadovaujamasi teikiant prognozes, kurių pagrindu rengiamos nacionalinės SKP ir NRP, būtų nustatyti tvirtai ir nuosekliai, ypač euro zonoje; taikyti trijų dalių metodą, sudarytą iš neigiamo, neutralaus ir palankaus makroekonominių scenarijų, atsižvelgiant į neaiškias tarptautines ekonomines sąlygas. Pagrindinių biudžeto dalių skaičiavimo metodika toliau turėtų būti derinama, kad būtų lengviau atlikti palyginimus tarp valstybių narių, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad pagrindinės prielaidos ir rodikliai, kuriais vadovaujamasi teikiant prognozes, kurių pagrindu rengiamos nacionalinės SKP ir NRP, būtų nustatyti tvirtai ir nuosekliai, ypač euro zonoje; taikyti trijų dalių metodą, sudarytą iš neigiamo, neutralaus ir palankaus makroekonominių scenarijų, atsižvelgiant į neaiškias tarptautines ekonomines sąlygas. Pagrindinių biudžeto dalių skaičiavimo metodika toliau turėtų būti derinama, kad būtų lengviau atlikti palyginimus tarp valstybių narių,

| — | skatinti skirti daugiau dėmesio SKP ir NRP tvirtai siekiant vidutinės trukmės fiskalinio tikslo (VTFT), kurį nustatant atsižvelgiama į esamą valstybių narių skolos lygį ir numanomus įsipareigojimus, ypač susijusius su visuomenės senėjimu, |
| --- | --- |

—

skatinti skirti daugiau dėmesio SKP ir NRP tvirtai siekiant vidutinės trukmės fiskalinio tikslo (VTFT), kurį nustatant atsižvelgiama į esamą valstybių narių skolos lygį ir numanomus įsipareigojimus, ypač susijusius su visuomenės senėjimu,

| — | nepažeidžiant nacionalinių taisyklių ir procedūrų sustiprinti sąsajas tarp SKP ir NRP ir nacionalinių metinių ir daugiamečių nacionalinių biudžeto programų, |
| --- | --- |

—

nepažeidžiant nacionalinių taisyklių ir procedūrų sustiprinti sąsajas tarp SKP ir NRP ir nacionalinių metinių ir daugiamečių nacionalinių biudžeto programų,

| — | nustatyti griežtesnę SKP vertinimo jų sąryšio su kitų valstybių narių ir Sąjungos tikslais požiūriu sistemą prieš patvirtinant politiką, kuri įeina į nacionalinio lygio SKP, |
| --- | --- |

—

nustatyti griežtesnę SKP vertinimo jų sąryšio su kitų valstybių narių ir Sąjungos tikslais požiūriu sistemą prieš patvirtinant politiką, kuri įeina į nacionalinio lygio SKP,

| — | aktyviai įtraukti nacionalinius parlamentus į SKP ir NRP rengimą ir rengti socialinių partnerių konsultacijas prieš jas oficialiai pateikiant Sąjungos lygiu per nustatytą laiką, pavyzdžiui rengiant kasmetines nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento diskusijas dėl integruotų gairių ir jų atitinkamų biudžeto orientacijų, |
| --- | --- |

—

aktyviai įtraukti nacionalinius parlamentus į SKP ir NRP rengimą ir rengti socialinių partnerių konsultacijas prieš jas oficialiai pateikiant Sąjungos lygiu per nustatytą laiką, pavyzdžiui rengiant kasmetines nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento diskusijas dėl integruotų gairių ir jų atitinkamų biudžeto orientacijų,

| — | vykdyti labiau sisteminį valstybių narių SKP ir NRP nurodytos fiskalinės, augimo ir užimtumo padėties ir realių faktinių rezultatų ex-post palyginimą ir svarstyti planuotų ir gautų duomenų esminius skirtumus bei imtis tolesnių su tuo susijusių veiksmų, |
| --- | --- |

—

vykdyti labiau sisteminį valstybių narių SKP ir NRP nurodytos fiskalinės, augimo ir užimtumo padėties ir realių faktinių rezultatų ex-post palyginimą ir svarstyti planuotų ir gautų duomenų esminius skirtumus bei imtis tolesnių su tuo susijusių veiksmų,

| — | užtikrinti, kad būti laikomasi Komisijos metinėmis rekomendacijų ir įspėjimų dėl to, kaip valstybės narės laikosi strategijos „Europa 2020“ tikslų ir kad būtų sukurtas nuobaudomis ir paskatomis grindžiamas metodas siekiant užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų šiuos tikslus, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būti laikomasi Komisijos metinėmis rekomendacijų ir įspėjimų dėl to, kaip valstybės narės laikosi strategijos „Europa 2020“ tikslų ir kad būtų sukurtas nuobaudomis ir paskatomis grindžiamas metodas siekiant užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų šiuos tikslus,

| — | užtikrinti Parlamentui kuo daugiau skaidrumo, kai vykdomas ES lygio SKP ir NRP vertinimas, siekiant, kad visuomenė būtų labiau informuojama ir stiprinamas tarpusavio spaudimas, |
| --- | --- |

—

užtikrinti Parlamentui kuo daugiau skaidrumo, kai vykdomas ES lygio SKP ir NRP vertinimas, siekiant, kad visuomenė būtų labiau informuojama ir stiprinamas tarpusavio spaudimas,

| — | stebint Komisijai užtikrinti nepriklausomą, sisteminį ir išsamų SKP ir NRP vertinimo procesą siekiant skaidresnio požiūrio ir sustiprinti nepriklausomą vertinimą, |
| --- | --- |

—

stebint Komisijai užtikrinti nepriklausomą, sisteminį ir išsamų SKP ir NRP vertinimo procesą siekiant skaidresnio požiūrio ir sustiprinti nepriklausomą vertinimą,

| — | nustatyti specialią tvarką ir reikalavimą, kad valstybės narės, ypač euro zonai priklausančios narės, prieš priimdamos ekonominės politinius sprendimus, kurie gali turėti turėtų didelį poveikį, dėl kurio galėtų būti pakenkta sklandžiam vidaus rinkos ir Ekonominės ir pinigų sąjungos (toliau - EPS) veikimui, informuotų viena kitą ir Komisiją, |
| --- | --- |

—

nustatyti specialią tvarką ir reikalavimą, kad valstybės narės, ypač euro zonai priklausančios narės, prieš priimdamos ekonominės politinius sprendimus, kurie gali turėti turėtų didelį poveikį, dėl kurio galėtų būti pakenkta sklandžiam vidaus rinkos ir Ekonominės ir pinigų sąjungos (toliau - EPS) veikimui, informuotų viena kitą ir Komisiją,

| — | nustatyti reikalavimą, kad valstybės narės Komisijai teiktų papildomą informaciją iškilus pagrįstam susirūpinimui, kad vykdoma politika gali pakenkti augimui visoje Sąjungoje ar tinkamam vidaus rinkos, EPS veikimui ar kelti pavojų Sąjungos lygiu nustatytiems tikslams, visų pirma strategijos „Europa 2020“ tikslams, |
| --- | --- |

—

nustatyti reikalavimą, kad valstybės narės Komisijai teiktų papildomą informaciją iškilus pagrįstam susirūpinimui, kad vykdoma politika gali pakenkti augimui visoje Sąjungoje ar tinkamam vidaus rinkos, EPS veikimui ar kelti pavojų Sąjungos lygiu nustatytiems tikslams, visų pirma strategijos „Europa 2020“ tikslams,

| — | atsižvelgti į Europos sisteminės rizikos valdybos pateiktą vertinimą remiantis daugiašalės priežiūros sistema, ypač finansinio stabilumo, testavimo kritinėmis sąlygomis, galimo išorinio ir vidinio poveikio ir pernelyg didelių sukauptų privačių skolų klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į Europos sisteminės rizikos valdybos pateiktą vertinimą remiantis daugiašalės priežiūros sistema, ypač finansinio stabilumo, testavimo kritinėmis sąlygomis, galimo išorinio ir vidinio poveikio ir pernelyg didelių sukauptų privačių skolų klausimais,

| — | remiantis SESV 121 ir 148 straipsniais, sukurti patikimą ir skaidrią priežiūros sistemą, kurią sudarytų du ramsčiai – ekonomikos politika ir užimtumo politika. Įgyvendinant vieną iš šių ramsčių – užimtumo politiką, kuri būtų persvarstytos ir sustiprintos Europos užimtumo strategijos dalis, minėtoji sistema užtikrintų galimybę įvertinti užimtumo priemonių tinkamumą turint minty užimtumo politikos gaires, kad būtų galima formuluoti tikras gaires, atsižvelgiant į Europos matmenį ir netiesioginį poveikį, o vėliau jomis būtų remiamasi formuojant vidaus politiką. Be to, reikėtų laiku parengti prevencinio pobūdžio rekomendacijas, kad būtų galima šalinti svarbiausius trūkumus ir spręsti problemas, susijusius su valstybių narių užimtumo politika ir darbo rinkomis, |
| --- | --- |

—

remiantis SESV 121 ir 148 straipsniais, sukurti patikimą ir skaidrią priežiūros sistemą, kurią sudarytų du ramsčiai – ekonomikos politika ir užimtumo politika. Įgyvendinant vieną iš šių ramsčių – užimtumo politiką, kuri būtų persvarstytos ir sustiprintos Europos užimtumo strategijos dalis, minėtoji sistema užtikrintų galimybę įvertinti užimtumo priemonių tinkamumą turint minty užimtumo politikos gaires, kad būtų galima formuluoti tikras gaires, atsižvelgiant į Europos matmenį ir netiesioginį poveikį, o vėliau jomis būtų remiamasi formuojant vidaus politiką. Be to, reikėtų laiku parengti prevencinio pobūdžio rekomendacijas, kad būtų galima šalinti svarbiausius trūkumus ir spręsti problemas, susijusius su valstybių narių užimtumo politika ir darbo rinkomis,

| — | stiprinti SESV 150 straipsnyje numatyto Užimtumo komiteto vaidmenį, ypač sprendžiant tarpvalstybinius užimtumo klausimus, ir SESV 160 straipsnyje numatyto Socialinės apsaugos komiteto vaidmenį, |
| --- | --- |

—

stiprinti SESV 150 straipsnyje numatyto Užimtumo komiteto vaidmenį, ypač sprendžiant tarpvalstybinius užimtumo klausimus, ir SESV 160 straipsnyje numatyto Socialinės apsaugos komiteto vaidmenį,

| — | užtikrinti, kad atliekant biudžeto vertinimą būtų aiškiai atsižvelgiama į valstybių narių vykdomas struktūrines reformas, visų pirma pensijų, sveikatos apsaugos ir socialinės apsaugos reformas, kuriomis siekiama spręsti su demografiniais pokyčiais susijusias problemas, taip pat su parama, švietimu ir moksliniais tyrimais susijusias reformas, vienodai atsižvelgiant ir į tvarumą, ir į tinkamumą. Be to, reikėtų įvertinti minėtųjų reformų poveikį užimtumui ir socialinį jų poveikį, ypač pažeidžiamoms socialinėms grupėms, siekiant, kad taisyklės nebūtų nustatomos pirma neįvertinus jų poveikio užimtumui ir socialinei apsaugai valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad atliekant biudžeto vertinimą būtų aiškiai atsižvelgiama į valstybių narių vykdomas struktūrines reformas, visų pirma pensijų, sveikatos apsaugos ir socialinės apsaugos reformas, kuriomis siekiama spręsti su demografiniais pokyčiais susijusias problemas, taip pat su parama, švietimu ir moksliniais tyrimais susijusias reformas, vienodai atsižvelgiant ir į tvarumą, ir į tinkamumą. Be to, reikėtų įvertinti minėtųjų reformų poveikį užimtumui ir socialinį jų poveikį, ypač pažeidžiamoms socialinėms grupėms, siekiant, kad taisyklės nebūtų nustatomos pirma neįvertinus jų poveikio užimtumui ir socialinei apsaugai valstybėse narėse,

| — | taikyti Lisabonos sutartyje numatytą horizontaliąją socialinę sąlygą, t. y. atsižvelgti į socialines teises ir socialinius tikslus nustatant naujas ES politikos kryptis, |
| --- | --- |

—

taikyti Lisabonos sutartyje numatytą horizontaliąją socialinę sąlygą, t. y. atsižvelgti į socialines teises ir socialinius tikslus nustatant naujas ES politikos kryptis,

| — | užtikrinti, kad Europos Parlamentas būtų tinkamai įtrauktas į ekonomikos ir užimtumo politikos priežiūros ciklą ir socialinio šios politikos poveikio vertinimą. Taigi reikėtų nustatyti tokius integruotų gairių, ypač užimtumo politikos gairių, priėmimo terminą ir procesą, kad Europos Parlamentas turėtų laiko, reikalingo konsultavimo funkcijai atlikti pagal SESV 148 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad Europos Parlamentas būtų tinkamai įtrauktas į ekonomikos ir užimtumo politikos priežiūros ciklą ir socialinio šios politikos poveikio vertinimą. Taigi reikėtų nustatyti tokius integruotų gairių, ypač užimtumo politikos gairių, priėmimo terminą ir procesą, kad Europos Parlamentas turėtų laiko, reikalingo konsultavimo funkcijai atlikti pagal SESV 148 straipsnio 2 dalį,

| — | nustatyti patikimą ir skaidrią sistemą, pagal kurią remiantis pagrindiniais ES tikslais būtų stebima ir vertinama, kaip įgyvendinamos užimtumo politikos gairės, ir kurią papildytų tinkami daliniai tikslai, rodikliai ir pažangos lentelės, atsižvelgiant į kiekvienai valstybei narei būdingas ypatybes, susijusias su skirtinga kiekvienos valstybės pradine padėtimi, |
| --- | --- |

—

nustatyti patikimą ir skaidrią sistemą, pagal kurią remiantis pagrindiniais ES tikslais būtų stebima ir vertinama, kaip įgyvendinamos užimtumo politikos gairės, ir kurią papildytų tinkami daliniai tikslai, rodikliai ir pažangos lentelės, atsižvelgiant į kiekvienai valstybei narei būdingas ypatybes, susijusias su skirtinga kiekvienos valstybės pradine padėtimi,

| — | raginti Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybą ir Ekonomikos ir finansų reikalų tarybą bei atitinkamas jų darbo grupes stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, įskaitant du kartus per metus rengti bendrus posėdžius siekiant užtikrinti, kad jų politika būtų tikrai integruojama. |
| --- | --- |

—

raginti Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybą ir Ekonomikos ir finansų reikalų tarybą bei atitinkamas jų darbo grupes stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, įskaitant du kartus per metus rengti bendrus posėdžius siekiant užtikrinti, kad jų politika būtų tikrai integruojama.

Rekomendacija Nr. 2.   Stabilumo ir augimo pakto (SAP) taisyklių griežtinimas

Įstatymo galią turinčiu teisės aktu, kurį reikia priimti (inter alia, pagal SESV 126 straipsnį), turėtų būti visų pirma siekiama sugriežtinti Stabilumo ir augimo pakto prevencines nuostatas ir numatyti ekonominiu ir politiniu aspektais labiau pagrįstas sankcijas ir paskatas, deramai atsižvelgiant į nacionalinio deficito ir skolos (įskaitant numanomus įsipareigojimus) struktūrą, ekonominį ciklą, kad būtų išvengta prociklinės biudžeto politikos, taip pat nacionalinių viešųjų pajamų ir išlaidų, kurios būtinos finansuojant augimą skatinančias struktūrines reformas, pobūdį; visos valstybės narės turėtų siekti pažangos, tačiau tos, kuriose atotrūkis didesnis, turėtų dėti daugiau pastangų siekdamos įgyvendinti su skola ir biudžeto deficitu susijusius tikslus. Vertinant einamosios sąskaitos disbalansą taip pat reikėtų atsižvelgti į demografinės padėties raidą. Įstatymo galią turinčiu teisės aktu turėtų būti siekiama:

| — | į kiekvieną perviršinio deficito procedūros (toliau - PDP) etapą įtraukti skolos kriterijų (tvarumo aspektą) ir nustatyti pernelyg didelio įsiskolinimo priežiūros procedūrą (toliau - PDĮPP) remiantis bendros skolos lygiu. Pagal PDĮPP reikėtų nuolat teikti išsamias ataskaitas apie skolos ir deficito dinamiką, jų tarpusavio sąsają ir vystymąsi, kartu atsižvelgiant į konkrečias sąlygas atskirose valstybėse ir kiekvienai valstybei narei leidžiant pagal skirtingą kalendorių grįžti prie norimų verčių, nustatytų SAP; Vykdant PDĮPP Komisija turėtų rengti konsultacijas su Europos ir atitinkamais nacionaliniais socialiniais partneriais, |
| --- | --- |

—

į kiekvieną perviršinio deficito procedūros (toliau - PDP) etapą įtraukti skolos kriterijų (tvarumo aspektą) ir nustatyti pernelyg didelio įsiskolinimo priežiūros procedūrą (toliau - PDĮPP) remiantis bendros skolos lygiu. Pagal PDĮPP reikėtų nuolat teikti išsamias ataskaitas apie skolos ir deficito dinamiką, jų tarpusavio sąsają ir vystymąsi, kartu atsižvelgiant į konkrečias sąlygas atskirose valstybėse ir kiekvienai valstybei narei leidžiant pagal skirtingą kalendorių grįžti prie norimų verčių, nustatytų SAP; Vykdant PDĮPP Komisija turėtų rengti konsultacijas su Europos ir atitinkamais nacionaliniais socialiniais partneriais,

| — | labiau atsižvelgti į skolos lygį, profilį (įskaitant skolos trukmę) ir dinamiką (viešųjų finansų tvarumo vertinimas) siekiant valstybių narių konkrečių vidutinės trukmės fiskalinių tikslų, įtrauktinų į stabilumo ir konvergencijos programas, konvergencijos, |
| --- | --- |

—

labiau atsižvelgti į skolos lygį, profilį (įskaitant skolos trukmę) ir dinamiką (viešųjų finansų tvarumo vertinimas) siekiant valstybių narių konkrečių vidutinės trukmės fiskalinių tikslų, įtrauktinų į stabilumo ir konvergencijos programas, konvergencijos,

| — | kaip PDĮPP dalį, nustatyti aiškią suderintą skolos dinamikos, įskaitant numanomus ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, pvz., valstybės pensijų garantijas ir valstybės garantijas (iš pagrindinių, palūkanų ar kitų pajamų srautų), susijusias su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės investicijomis, taip pat išlaidų, kurias dėl šių investicijų patirtų nacionaliniai biudžetai per keletą metų, vertinimo ir stebėsenos sistemą, |
| --- | --- |

—

kaip PDĮPP dalį, nustatyti aiškią suderintą skolos dinamikos, įskaitant numanomus ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, pvz., valstybės pensijų garantijas ir valstybės garantijas (iš pagrindinių, palūkanų ar kitų pajamų srautų), susijusias su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės investicijomis, taip pat išlaidų, kurias dėl šių investicijų patirtų nacionaliniai biudžetai per keletą metų, vertinimo ir stebėsenos sistemą,

| — | nustatyti atskirą kiekvienai valstybei diferencijuotą mokesčių konsolidacijos, kuri vyks ne vėliau kaip 2015 m., proceso laikotarpį, siekiant visų valstybių deficito lygį suderinti su Stabilumo ir augimo pakte nustatytais reikalavimais, |
| --- | --- |

—

nustatyti atskirą kiekvienai valstybei diferencijuotą mokesčių konsolidacijos, kuri vyks ne vėliau kaip 2015 m., proceso laikotarpį, siekiant visų valstybių deficito lygį suderinti su Stabilumo ir augimo pakte nustatytais reikalavimais,

| — | nustatyti stebėsenos mechanizmą, į kurį įeitų galimi vieši įspėjimai ir progresinės sankcijos bei paskatos valstybėms narėms, nepasiekusioms savo vidutinės trukmės fiskalinio tikslo ar nesiekiančioms jo sutartu tempu, taip pat galimas ekonomines paskatas valstybėms, greičiau nei tikėtasi pasiekusioms vidutinės trukmės fiskalinį tikslą, |
| --- | --- |

—

nustatyti stebėsenos mechanizmą, į kurį įeitų galimi vieši įspėjimai ir progresinės sankcijos bei paskatos valstybėms narėms, nepasiekusioms savo vidutinės trukmės fiskalinio tikslo ar nesiekiančioms jo sutartu tempu, taip pat galimas ekonomines paskatas valstybėms, greičiau nei tikėtasi pasiekusioms vidutinės trukmės fiskalinį tikslą,

| — | apibrėžti nacionalinei biudžeto sudarymo procedūrai skirtas minimalias taisykles ir gaires (t. y. metinė ir daugiametė finansinės programos) siekiant, kad būtų vykdomas protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros 3 straipsnio reikalavimas. Šiose nacionalinėse programose turėtų būti pateikiama pakankamai informacijos apie su planuojamais biudžetiniais veiksmais susijusias išlaidas ir įplaukas tam, kad nacionaliniu ir ES lygiais galėtų vykti su biudžetiniais planais susijusi tikslinga diskusija ir vykdoma su jais susijusi priežiūra; be to, reikia tęsti darbą, susijusį su nacionalinių biudžetų palyginamumu pagal jų išlaidų kategorijas ir pajamas ir jų atspindimus politinius prioritetus, |
| --- | --- |

—

apibrėžti nacionalinei biudžeto sudarymo procedūrai skirtas minimalias taisykles ir gaires (t. y. metinė ir daugiametė finansinės programos) siekiant, kad būtų vykdomas protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros 3 straipsnio reikalavimas. Šiose nacionalinėse programose turėtų būti pateikiama pakankamai informacijos apie su planuojamais biudžetiniais veiksmais susijusias išlaidas ir įplaukas tam, kad nacionaliniu ir ES lygiais galėtų vykti su biudžetiniais planais susijusi tikslinga diskusija ir vykdoma su jais susijusi priežiūra; be to, reikia tęsti darbą, susijusį su nacionalinių biudžetų palyginamumu pagal jų išlaidų kategorijas ir pajamas ir jų atspindimus politinius prioritetus,

| — | raginti, kad būtų sukurti nacionaliniai išankstinio perspėjimo ir biudžeto kontrolės mechanizmai, |
| --- | --- |

—

raginti, kad būtų sukurti nacionaliniai išankstinio perspėjimo ir biudžeto kontrolės mechanizmai,

| — | numatyti iš anksto nustatytas prevencines priemones euro zonoje, dėl kurių sprendimą pagal savo aiškią kompetenciją priimtų Komisija, susijusias tiek su Stabilumo ir augimo pakto prevencinėmis, tiek su jo korekcinėmis nuostatomis, siekiant palengvinti išankstinio įspėjimo veiksmus ir palaipsniui juos taikyti, |
| --- | --- |

—

numatyti iš anksto nustatytas prevencines priemones euro zonoje, dėl kurių sprendimą pagal savo aiškią kompetenciją priimtų Komisija, susijusias tiek su Stabilumo ir augimo pakto prevencinėmis, tiek su jo korekcinėmis nuostatomis, siekiant palengvinti išankstinio įspėjimo veiksmus ir palaipsniui juos taikyti,

| — | euro zonos valstybėse narėse vykdyti ir įgyvendinti minėtas sankcijas ir paskatas atsižvelgiant į labai glaudžius ryšius su ne euro zonos ekonomikomis, ypač su tomis, kurios turėtų prie jos prisidėti, kaip naujos daugiašalės priežiūros sistemos ir sustiprintų Stabilumo ir augimo pakto priemonių, ir, visų pirma svarbesnio vidutinės trukmės fiskalinio tikslo, dalį, |
| --- | --- |

—

euro zonos valstybėse narėse vykdyti ir įgyvendinti minėtas sankcijas ir paskatas atsižvelgiant į labai glaudžius ryšius su ne euro zonos ekonomikomis, ypač su tomis, kurios turėtų prie jos prisidėti, kaip naujos daugiašalės priežiūros sistemos ir sustiprintų Stabilumo ir augimo pakto priemonių, ir, visų pirma svarbesnio vidutinės trukmės fiskalinio tikslo, dalį,

| — | padaryti būtinus Komisijos vidaus sprendimų priėmimo procedūros pakeitimus, deramai atsižvelgiant į dabartinius SESV įtvirtintus principus, siekiant užtikrinti veiksmingą ir greitą sankcijų mechanizmo įgyvendinimą pagal jos aiškią kompetenciją, ypač euro zonos valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

padaryti būtinus Komisijos vidaus sprendimų priėmimo procedūros pakeitimus, deramai atsižvelgiant į dabartinius SESV įtvirtintus principus, siekiant užtikrinti veiksmingą ir greitą sankcijų mechanizmo įgyvendinimą pagal jos aiškią kompetenciją, ypač euro zonos valstybėse narėse,

| — | užtikrinti, kad sprendimą dėl valstybės narės Stabilumo ir augimo pakto rekomendacijų laikymosi labiau nepriklausomai nuo Tarybos priimtų Komisija, siekiant, kad būtų visiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto principų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad sprendimą dėl valstybės narės Stabilumo ir augimo pakto rekomendacijų laikymosi labiau nepriklausomai nuo Tarybos priimtų Komisija, siekiant, kad būtų visiškai laikomasi Stabilumo ir augimo pakto principų,

Rekomendacija Nr. 3.   Euro grupės, taip pat visos Europos Sąjungos vykdomos ekonomikos valdysenos gerinimas

Pripažįstant, kad svarbu, jog visos valstybės narės dalyvautų siekiant ekonominės konvergencijos, bet taip pat pripažįstant, kad euro zonos valstybių padėtis skiriasi nuo kitų valstybių narių padėties, nes jos neturi valiutų kurso mechanizmo, kai reikia pakoreguoti santykines kainas, ir pripažįstant, kad jos dalijasi atsakomybe už tai, kad veiktų visa Europos pinigų sąjunga, naujose taisyklėse, pagrįstose kitomis šioje rezoliucijoje pateiktomis rekomendacijomis ir SESV 136 straipsniu ir jos protokolu dėl euro grupės (Nr. 14), turėtų būti siekiama:

| — | nustatyti konkrečią euro zonos sustiprintos stebėsenos sistemą ir dėmesį skirti itin dideliems makroekonominiams skirtumams, ekonomikos augimui, nedarbo lygiui, kainų konkurencingumui, realiems valiutos kursams, kreditų augimui ir esamiems sąskaitų pokyčiams atitinkamose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

nustatyti konkrečią euro zonos sustiprintos stebėsenos sistemą ir dėmesį skirti itin dideliems makroekonominiams skirtumams, ekonomikos augimui, nedarbo lygiui, kainų konkurencingumui, realiems valiutos kursams, kreditų augimui ir esamiems sąskaitų pokyčiams atitinkamose valstybėse narėse,

| — | sukurti nuolatinę sistemą, skirtą padidinti koordinavimą tarp visų ES valstybių narių, siekiant stebėti ir skatinti ekonominę konvergenciją ir aptarti galimą makroekonominį disbalansą Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

sukurti nuolatinę sistemą, skirtą padidinti koordinavimą tarp visų ES valstybių narių, siekiant stebėti ir skatinti ekonominę konvergenciją ir aptarti galimą makroekonominį disbalansą Sąjungoje,

| — | skirti didesnę reikšmę metiniams euro zonos priežiūros pranešimams, kurie grindžiami kas ketvirtį pateikiamais teminiais daugiašaliais pranešimais ir kuriuose, viena vertus, dėmesys skiriamas poveikiui, kurį gali daryti pasaulinės ekonomikos pokyčiai ir politika bei aplinkybės, turinčios ypatingą įtaką tam tikroms euro zonos valstybėms narėms, ir, kita vertus, poveikiui, kurį ekonominiai euro grupės sprendimai gali padaryti euro zonai nepriklausančioms valstybėms ir regionams; ypatingą dėmesį reikėtų skirti politikos krypčių, darančių teigiamą poveikį, ypač ekonomikos nuosmukio metu, ir todėl remiančių tvarų augimą visoje euro zonoje, nustatymui, |
| --- | --- |

—

skirti didesnę reikšmę metiniams euro zonos priežiūros pranešimams, kurie grindžiami kas ketvirtį pateikiamais teminiais daugiašaliais pranešimais ir kuriuose, viena vertus, dėmesys skiriamas poveikiui, kurį gali daryti pasaulinės ekonomikos pokyčiai ir politika bei aplinkybės, turinčios ypatingą įtaką tam tikroms euro zonos valstybėms narėms, ir, kita vertus, poveikiui, kurį ekonominiai euro grupės sprendimai gali padaryti euro zonai nepriklausančioms valstybėms ir regionams; ypatingą dėmesį reikėtų skirti politikos krypčių, darančių teigiamą poveikį, ypač ekonomikos nuosmukio metu, ir todėl remiančių tvarų augimą visoje euro zonoje, nustatymui,

| — | stiprinti euro grupės pirmininko sekretoriatą, |
| --- | --- |

—

stiprinti euro grupės pirmininko sekretoriatą,

| — | numatyti, kad už ekonomikos ir pinigų politiką atsakingas Komisijos narys taip pat bus Komisijos pirmininko pavaduotojas ir jam bus pavesta užduotis užtikrinti, kad Sąjungos ekonominė veikla būtų nuosekli, prižiūrėti, kaip Komisija vykdo savo pareigas, susijusias su ekonomika, biudžetu ir finansų rinkomis, ir koordinuoti kitus Sąjungos ekonominės veiklos aspektus; |
| --- | --- |

—

numatyti, kad už ekonomikos ir pinigų politiką atsakingas Komisijos narys taip pat bus Komisijos pirmininko pavaduotojas ir jam bus pavesta užduotis užtikrinti, kad Sąjungos ekonominė veikla būtų nuosekli, prižiūrėti, kaip Komisija vykdo savo pareigas, susijusias su ekonomika, biudžetu ir finansų rinkomis, ir koordinuoti kitus Sąjungos ekonominės veiklos aspektus;

| — | didinti euro grupės sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir atskaitomybę numatant, kad atsakingame Parlamento komitete būtų rengiamas reguliarus dialogas su euro grupės pirmininku, ir kuo greičiau skelbiami euro grupės sprendimai jos tinklalapyje; užtikrinti, kad euro zonai nepriklausančios ES valstybės narės, bent tos, kurios privalo įsivesti bendrą valiutą, galėtų dalyvauti euro grupės diskusijose. |
| --- | --- |

—

didinti euro grupės sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir atskaitomybę numatant, kad atsakingame Parlamento komitete būtų rengiamas reguliarus dialogas su euro grupės pirmininku, ir kuo greičiau skelbiami euro grupės sprendimai jos tinklalapyje; užtikrinti, kad euro zonai nepriklausančios ES valstybės narės, bent tos, kurios privalo įsivesti bendrą valiutą, galėtų dalyvauti euro grupės diskusijose.

Rekomendacija Nr. 4.   Pernelyg didelio įsiskolinimo prevencijos ir su juo susijusių klausimų sprendimo veiksmingo ir patikimo mechanizmo nustatymas euro zonoje

Poveikio vertinimo ir galimybių tyrimas, kuris neturėtų užtrukti ilgiau kaip vienerius metus, turėtų būti atliktas prieš priimant bet kokį įstatymo galią turintį teisės aktą (remiantis SESV 122, 125, 329 straipsniais (tvirtesnis bendradarbiavimas) ir 352 straipsniu ar kitu tinkamu teisiniu pagrindu), siekiant:

| — | deramai, bet ne ilgiau kaip vienerius metus apsvarsčius visus „už“ ir „prieš“, sukurti nuolatinį mechanizmą ar įstaigą (Europos valiutos fondas), kuris vykdytų valstybės garantuotos skolos raidos priežiūrą ir papildytų SAP ir kuriuo būtų galima pasinaudoti kaip paskutine priemone, kai su mokėjimų balansų problemomis susidūrusi vyriausybė ir (arba) valstybė narė nebeturi galimybių gauti finansavimo rinkoje; šis mechanizmas grindžiamas jau esamais mechanizmais (Europos finansinio stabilumo fondas, Europos finansų stabilizacijos mechanizmas ir Europos mokėjimų subalansavimo priemonė) ir apima, inter alia, aiškias taisykles, susijusias su šiais aspektais:






  a) | narystės kriterijais, pvz., minimalių reikalavimų, susijusių su nacionalinėmis biudžeto taisyklėmis ir institucijomis, atitiktimi, |
| --- | --- | --- |

—

deramai, bet ne ilgiau kaip vienerius metus apsvarsčius visus „už“ ir „prieš“, sukurti nuolatinį mechanizmą ar įstaigą (Europos valiutos fondas), kuris vykdytų valstybės garantuotos skolos raidos priežiūrą ir papildytų SAP ir kuriuo būtų galima pasinaudoti kaip paskutine priemone, kai su mokėjimų balansų problemomis susidūrusi vyriausybė ir (arba) valstybė narė nebeturi galimybių gauti finansavimo rinkoje; šis mechanizmas grindžiamas jau esamais mechanizmais (Europos finansinio stabilumo fondas, Europos finansų stabilizacijos mechanizmas ir Europos mokėjimų subalansavimo priemonė) ir apima, inter alia, aiškias taisykles, susijusias su šiais aspektais:

a)

narystės kriterijais, pvz., minimalių reikalavimų, susijusių su nacionalinėmis biudžeto taisyklėmis ir institucijomis, atitiktimi,

| b) | sprendimų priėmimo procedūromis ir finansavimu; |
| --- | --- |

b)

sprendimų priėmimo procedūromis ir finansavimu;

| c) | išskirtinių paskolų sąlygų nustatymu; |
| --- | --- |

c)

išskirtinių paskolų sąlygų nustatymu;

| d) | stebėsena; ir |
| --- | --- |

d)

stebėsena; ir

| e) | ištekliais ir įgaliojimais. |
| --- | --- |

e)

ištekliais ir įgaliojimais.

tokiu mechanizmu neturėtų būti apribojami biudžeto valdymo institucijų įgaliojimai nustatyti tinkamo lygio ES biudžetą, jis turėtų nedaryti neturtinės žalos ir atitikti valstybės pagalbos principus ir išvengti padarinius, kai jie ignoruojami. Taip pat turėtų būti nuodugniai kiekvienu atveju atskirai išnagrinėta, ar euro zonai nepriklausančios valstybės, atitinkančios iš anksto nustatytus kriterijus, gali prisijungti prie Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės,

| — | informuoti Europos Parlamentą apie numatomą poveikį ES kredito reitingui, kurį padarys:






  a) | Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės sukūrimas; |
| --- | --- | --- |

—

informuoti Europos Parlamentą apie numatomą poveikį ES kredito reitingui, kurį padarys:

a)

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės sukūrimas;

| b) | visos linijos panaudojimas, |
| --- | --- |

b)

visos linijos panaudojimas,

| — | pateikti pakankamai informacijos apie finansinės Europos padėties stabilizavimo priemonės įgyvendinimo taisykles, atsižvelgiant į daugiametės finansinės programos (DFP) apribojimus; prieš priimant reglamentą dėl DFP, labiau atsižvelgti į Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę, turint minty galimus didelius jos padarinius biudžetui, |
| --- | --- |

—

pateikti pakankamai informacijos apie finansinės Europos padėties stabilizavimo priemonės įgyvendinimo taisykles, atsižvelgiant į daugiametės finansinės programos (DFP) apribojimus; prieš priimant reglamentą dėl DFP, labiau atsižvelgti į Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę, turint minty galimus didelius jos padarinius biudžetui,

| — | leisti, kad priimant sprendimus dėl poveikio, kurį minėta priemonė galėtų turėti ES biudžetui, dalyvautų abi biudžeto valdymo institucijos, |
| --- | --- |

—

leisti, kad priimant sprendimus dėl poveikio, kurį minėta priemonė galėtų turėti ES biudžetui, dalyvautų abi biudžeto valdymo institucijos,

| — | pritarti pozicijai, kad bet koks galimas su minėta priemone susijęs biudžeto poreikis būtų finansuojamas ad hoc peržiūrint DFP, siekiant užtikrinti, jog pakankamai ir laiku dalyvautų biudžeto valdymo institucija. |
| --- | --- |

—

pritarti pozicijai, kad bet koks galimas su minėta priemone susijęs biudžeto poreikis būtų finansuojamas ad hoc peržiūrint DFP, siekiant užtikrinti, jog pakankamai ir laiku dalyvautų biudžeto valdymo institucija.

Rekomendacija Nr. 5.   ES biudžetinių, finansinių ir fiskalinių priemonių peržiūra

Per dvylika mėnesių turi būti parengtas įstatymo galią turintis teisės aktas arba atliktas galimybių tyrimas siekiant:

| — | per vienerius metus įvertinti galimybes ilgainiui sukurti sistemą, pagal kurią valstybės narės galėtų dalyvauti bendrų Europos obligacijų emisijoje ir nagrinėtų jų pobūdį, riziką ir privalumus. Vertinime turėtų būti išsamiai pateiktos įvairios teisinės alternatyvos ir tikslai, pvz., ilgalaikių Europos infrastruktūros ir strateginių projektų finansavimas išleidžiant projekto obligacijas. Reikia išnagrinėti visų pasirinkčių privalumus ir trūkumus, atsižvelgiant į galimą dalyvaujančių narių neturtinę riziką, |
| --- | --- |

—

per vienerius metus įvertinti galimybes ilgainiui sukurti sistemą, pagal kurią valstybės narės galėtų dalyvauti bendrų Europos obligacijų emisijoje ir nagrinėtų jų pobūdį, riziką ir privalumus. Vertinime turėtų būti išsamiai pateiktos įvairios teisinės alternatyvos ir tikslai, pvz., ilgalaikių Europos infrastruktūros ir strateginių projektų finansavimas išleidžiant projekto obligacijas. Reikia išnagrinėti visų pasirinkčių privalumus ir trūkumus, atsižvelgiant į galimą dalyvaujančių narių neturtinę riziką,

| — | glaudžiai bendradarbiaujant su Europos investicijų banku stiprinti bei atnaujinti, visų pirma turint minty strategijos „Europa 2020“ tikslus, Sąjungos sanglaudos politiką siekiant sumažinti struktūrinius trūkumus, suvienodinti gerovės skirtumus, padidinti pirkimo galią ir padidinti konkurencingumą ekonomiškai silpnesniuose regionuose, inter alia, padedant finansuoti MVĮ poreikius ir padedant joms sėkmingai dalyvauti vidaus rinkos veikloje, |
| --- | --- |

—

glaudžiai bendradarbiaujant su Europos investicijų banku stiprinti bei atnaujinti, visų pirma turint minty strategijos „Europa 2020“ tikslus, Sąjungos sanglaudos politiką siekiant sumažinti struktūrinius trūkumus, suvienodinti gerovės skirtumus, padidinti pirkimo galią ir padidinti konkurencingumą ekonomiškai silpnesniuose regionuose, inter alia, padedant finansuoti MVĮ poreikius ir padedant joms sėkmingai dalyvauti vidaus rinkos veikloje,

| — | dar sykį pakartoja, kad Europos centrinio banko nepriklausomumas yra labai svarbus Europos Sąjungos finansų ir laisvos rinkos ekonomikos stabilumui, |
| --- | --- |

—

dar sykį pakartoja, kad Europos centrinio banko nepriklausomumas yra labai svarbus Europos Sąjungos finansų ir laisvos rinkos ekonomikos stabilumui,

| — | ragina išlaikyti aiškų fiskalinės ir pinigų politikos atskyrimą, kad nekiltų grėsmė Europos centrinio banko nepriklausomumui, |
| --- | --- |

—

ragina išlaikyti aiškų fiskalinės ir pinigų politikos atskyrimą, kad nekiltų grėsmė Europos centrinio banko nepriklausomumui,

| — | parengti bendrus biudžeto principus, susijusius su viešųjų išlaidų kokybe (taikytinus nacionaliniams ir ES biudžetams), ir keletą bendros politikos krypčių ir priemonių, skirtų renti strategiją „Europa 2020“, kartu užtikrinant biudžetinės drausmės tikslų ir galimybių užtikrinti tvaraus užimtumo ir investicijų ilgalaikį finansavimą pusiausvyrą, |
| --- | --- |

—

parengti bendrus biudžeto principus, susijusius su viešųjų išlaidų kokybe (taikytinus nacionaliniams ir ES biudžetams), ir keletą bendros politikos krypčių ir priemonių, skirtų renti strategiją „Europa 2020“, kartu užtikrinant biudžetinės drausmės tikslų ir galimybių užtikrinti tvaraus užimtumo ir investicijų ilgalaikį finansavimą pusiausvyrą,

| — | nustatyti aiškią sistemą, kad būtų galima iš naujo dėti pastangas ir panaudoti ES biudžeto išteklius ir EIB finansinius išteklius siekiant, kad pagal kitą daugiametę finansinę programą būtų galima pasiekti geresnį svertinį biudžeto lėšų poveikį ir geriau pasinaudoti EIB patirtimi finansų inžinerijos srityje, jo įsipareigojimu vykdyti ES politiką ir ypatingai svarbiu vaidmeniu viešojo ir privataus sektorių finansų įstaigose, taip pat stiprinti EIB ir sanglaudos fondų vaidmenį, visų pirma ekonomikos nuosmukio metu, |
| --- | --- |

—

nustatyti aiškią sistemą, kad būtų galima iš naujo dėti pastangas ir panaudoti ES biudžeto išteklius ir EIB finansinius išteklius siekiant, kad pagal kitą daugiametę finansinę programą būtų galima pasiekti geresnį svertinį biudžeto lėšų poveikį ir geriau pasinaudoti EIB patirtimi finansų inžinerijos srityje, jo įsipareigojimu vykdyti ES politiką ir ypatingai svarbiu vaidmeniu viešojo ir privataus sektorių finansų įstaigose, taip pat stiprinti EIB ir sanglaudos fondų vaidmenį, visų pirma ekonomikos nuosmukio metu,

| — | įsteigti aukšto lygio mokesčių politikos grupę, kuriai pirmininkautų Komisija ir kuri turėtų įgaliojimą parengti per vienerius metus strateginės ir pragmatinės koncepcijos gaires mokesčių politikos klausimais, ypatingą dėmesį skirdama kovai su sukčiavimu mokant mokesčius ir finansų rojais, atnaujinti elgesio kodeksą, susijusį su įmonių apmokestinimu, plečiant procedūras kovai su nesąžininga konkurencija mokesčių srityje, plačiau taikyti taisyklę automatiškai keistis informacija, sudaryti palankesnes sąlygas priimti ekonominį augimą skatinančias mokesčių reformas ir naudotis naujomis priemonėmis. Ši aukšto lygio mokesčių politikos grupė turėtų analizuoti ES išorės veiksmų programą mokesčių klausimais, konkrečiai atsižvelgdama į G20, |
| --- | --- |

—

įsteigti aukšto lygio mokesčių politikos grupę, kuriai pirmininkautų Komisija ir kuri turėtų įgaliojimą parengti per vienerius metus strateginės ir pragmatinės koncepcijos gaires mokesčių politikos klausimais, ypatingą dėmesį skirdama kovai su sukčiavimu mokant mokesčius ir finansų rojais, atnaujinti elgesio kodeksą, susijusį su įmonių apmokestinimu, plečiant procedūras kovai su nesąžininga konkurencija mokesčių srityje, plačiau taikyti taisyklę automatiškai keistis informacija, sudaryti palankesnes sąlygas priimti ekonominį augimą skatinančias mokesčių reformas ir naudotis naujomis priemonėmis. Ši aukšto lygio mokesčių politikos grupė turėtų analizuoti ES išorės veiksmų programą mokesčių klausimais, konkrečiai atsižvelgdama į G20,

| — | sudaryti aukšto lygio politikos grupę, kuriai pirmininkautų Komisija ir kuri turėtų įgaliojimus išnagrinėti galimus institucinius pokyčius vykstant ekonominės valdysenos reformai, įskaitant galimybę įsteigti Europos bendrąjį iždą (EBI), kurio tikslas – suteikti Europos Sąjungai jos pačios finansinius išteklius pagal Lisabonos sutartį, siekiant mažinti priklausomybę nuo nacionalinių pervedimų, |
| --- | --- |

—

sudaryti aukšto lygio politikos grupę, kuriai pirmininkautų Komisija ir kuri turėtų įgaliojimus išnagrinėti galimus institucinius pokyčius vykstant ekonominės valdysenos reformai, įskaitant galimybę įsteigti Europos bendrąjį iždą (EBI), kurio tikslas – suteikti Europos Sąjungai jos pačios finansinius išteklius pagal Lisabonos sutartį, siekiant mažinti priklausomybę nuo nacionalinių pervedimų,

| — | skatinant e. prekybą ir tarptautinę prekybą stiprinti vidaus rinką ir supaprastinti apmokėjimo internetu procedūras bei suderinti fiskalines priemones ir taip didinti vartotojų pasitikėjimą Europos ekonomika. |
| --- | --- |

—

skatinant e. prekybą ir tarptautinę prekybą stiprinti vidaus rinką ir supaprastinti apmokėjimo internetu procedūras bei suderinti fiskalines priemones ir taip didinti vartotojų pasitikėjimą Europos ekonomika.

Rekomendacija Nr. 6.   Aiškaus makroekonominio pobūdžio finansų rinkos reguliavimas ir priežiūra

Įstatymo galią turinčiu teisės aktu, kurį reikia priimti, turėtų būti siekiama:

| — | užtikrinti, kad bet kurios teisėkūros iniciatyvos dėl finansinių paslaugų atitiktų makroekonomikos politiką, siekiant užtikrinti būtiną skaidrumą, rinkos stabilumą ir taip toliau skatinti pasitikėjimą rinkomis ir ekonomikos vystymusi, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad bet kurios teisėkūros iniciatyvos dėl finansinių paslaugų atitiktų makroekonomikos politiką, siekiant užtikrinti būtiną skaidrumą, rinkos stabilumą ir taip toliau skatinti pasitikėjimą rinkomis ir ekonomikos vystymusi,

| — | skatinti įvairius būdus siekti nuoseklaus II ramsčio kapitalo reikalavimų įgyvendinimo, taip sprendžiant specifinius išpūstų turto kainų arba pinigų tiekimo klausimus, |
| --- | --- |

—

skatinti įvairius būdus siekti nuoseklaus II ramsčio kapitalo reikalavimų įgyvendinimo, taip sprendžiant specifinius išpūstų turto kainų arba pinigų tiekimo klausimus,

| — | reguliuoti finansų rinkų ir makroekonomikos politikos sąsajas, kad būtų užtikrintas stabilumas, skaidrumas, atskaitomybė ir sumažintos paskatos prisiimti pernelyg didelę riziką, |
| --- | --- |

—

reguliuoti finansų rinkų ir makroekonomikos politikos sąsajas, kad būtų užtikrintas stabilumas, skaidrumas, atskaitomybė ir sumažintos paskatos prisiimti pernelyg didelę riziką,

| — | reguliariai vertinti turto kainų pokyčius, kredito augimą valstybėse narėse, jų poveikį finansiniam stabilumui, esamus sąskaitų pokyčius, o taip pat realiuosius efektyviuosius valiutų keitimo kursus valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

reguliariai vertinti turto kainų pokyčius, kredito augimą valstybėse narėse, jų poveikį finansiniam stabilumui, esamus sąskaitų pokyčius, o taip pat realiuosius efektyviuosius valiutų keitimo kursus valstybėse narėse,

| — | suteikti Europos priežiūros institucijoms išskirtines stambiųjų tarptautinių finansų įstaigų priežiūros galias. |
| --- | --- |

—

suteikti Europos priežiūros institucijoms išskirtines stambiųjų tarptautinių finansų įstaigų priežiūros galias.

Rekomendacija Nr. 7.   ES statistinių duomenų patikimumo gerinimas

Teisės aktu, kurį reikia priimti, turėtų būti siekiama:

| — | užtikrinti, kad statistikos sektoriuje būtų griežtai laikomasi sutartų politinių įsipareigojimų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad statistikos sektoriuje būtų griežtai laikomasi sutartų politinių įsipareigojimų,

| — | padidinti Komisijos (Eurostato) įgaliojimus vykdyti tyrimus, įskaitant tyrimus vietoje iš anksto neįspėjus, ir galimybę gauti prieigą prie bet kokios informacijos, susijusios su apskaita ir biudžetu, įskaitant susitikimus su asmenimis ar agentūromis, kurie susipažinę su tokia informacija, pvz., nepriklausomais ekonomistais, verslo organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis, kad būtų galima įvertinti viešųjų finansų kokybę, jei tikslinga, dėl šių priemonių reikėtų padidinti jos biudžetą ir žmogiškuosius išteklius, |
| --- | --- |

—

padidinti Komisijos (Eurostato) įgaliojimus vykdyti tyrimus, įskaitant tyrimus vietoje iš anksto neįspėjus, ir galimybę gauti prieigą prie bet kokios informacijos, susijusios su apskaita ir biudžetu, įskaitant susitikimus su asmenimis ar agentūromis, kurie susipažinę su tokia informacija, pvz., nepriklausomais ekonomistais, verslo organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis, kad būtų galima įvertinti viešųjų finansų kokybę, jei tikslinga, dėl šių priemonių reikėtų padidinti jos biudžetą ir žmogiškuosius išteklius,

| — | reikalauti, kad valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teiktų duomenis, kurie atitinka statistinius principus, nurodytus 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (1), |
| --- | --- |

—

reikalauti, kad valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teiktų duomenis, kurie atitinka statistinius principus, nurodytus 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (1),

| — | reikalauti, kad valstybės narės nurodytų, kurie Komisijai (Eurostatui) pateikti duomenys yra papildyti nepriklausomo auditoriaus ataskaita, |
| --- | --- |

—

reikalauti, kad valstybės narės nurodytų, kurie Komisijai (Eurostatui) pateikti duomenys yra papildyti nepriklausomo auditoriaus ataskaita,

| — | nustatyti finansines ir nefinansines sankcijas už Reglamente (EB) Nr. 223/2009 nustatytų statistinių principų neatitinkančių duomenų teikimą, |
| --- | --- |

—

nustatyti finansines ir nefinansines sankcijas už Reglamente (EB) Nr. 223/2009 nustatytų statistinių principų neatitinkančių duomenų teikimą,

| — | persvarstyti labiau suderintų duomenų, svarbių šiame priede siūlomai ekonomikos valdymo sistemai, poreikį; visų pirma užtikrinti deramą Europos statistinių duomenų kokybės sistemą, reikalingą siekiant sustiprinti analitinės priežiūros sistemą, įskaitant pažangos lentelę, kad būtų galima vykdyti veiksmingą daugiašalę priežiūrą, kaip numatyta rekomendacijoje Nr. 1, |
| --- | --- |

—

persvarstyti labiau suderintų duomenų, svarbių šiame priede siūlomai ekonomikos valdymo sistemai, poreikį; visų pirma užtikrinti deramą Europos statistinių duomenų kokybės sistemą, reikalingą siekiant sustiprinti analitinės priežiūros sistemą, įskaitant pažangos lentelę, kad būtų galima vykdyti veiksmingą daugiašalę priežiūrą, kaip numatyta rekomendacijoje Nr. 1,

| — | suderinti viešųjų finansų duomenis remiantis standartizuotais ir tarptautiniu lygiu pripažįstamais apskaitos metodais, |
| --- | --- |

—

suderinti viešųjų finansų duomenis remiantis standartizuotais ir tarptautiniu lygiu pripažįstamais apskaitos metodais,

| — | užtikrinti, kad nuosekliai ir atvirai būtų skelbiami tam tikri nebalansiniai įsipareigojimai, visų pirma susiję su būsimais mokėjimais, kurie reikalingi valstybinėms pensijoms ir vykdant ilgalaikes su privataus sektoriaus atstovais sudarytas sutartis, susijusias su valstybinių pastatų (įrenginių) išperkamąja nuoma ar suteikimu. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad nuosekliai ir atvirai būtų skelbiami tam tikri nebalansiniai įsipareigojimai, visų pirma susiję su būsimais mokėjimais, kurie reikalingi valstybinėms pensijoms ir vykdant ilgalaikes su privataus sektoriaus atstovais sudarytas sutartis, susijusias su valstybinių pastatų (įrenginių) išperkamąja nuoma ar suteikimu.

Rekomendacija Nr. 8.   Geresnis Sąjungos atstovavimas ekonomikos ir pinigų reikalų sektoriuje

Įstatymo galią turinčiu teisės aktu, kuri reikia priimti (pagal SESV 138 straipsnį), turėtų būti siekiama:

| — | padėti susitarti, kad reikalui esant euro zonai arba ES būtų atstovaujama Tarptautiniame valiutos fonde ir kitose svarbiose finansų įstaigose, |
| --- | --- |

—

padėti susitarti, kad reikalui esant euro zonai arba ES būtų atstovaujama Tarptautiniame valiutos fonde ir kitose svarbiose finansų įstaigose,

| — | peržiūrėti euro zonos arba ES atstovavimo kitose tarptautinėse su ekonomikos, pinigų ir finansinio stabilumo reikalais susijusiose institucijose susitarimus, |
| --- | --- |

—

peržiūrėti euro zonos arba ES atstovavimo kitose tarptautinėse su ekonomikos, pinigų ir finansinio stabilumo reikalais susijusiose institucijose susitarimus,

| — | vadovaujantis SESV nuostatomis, įtraukti procedūrą, pagal kurią Europos Parlamentas būtų visapusiškai informuojamas ir įtraukiamas prieš priimant sprendimą pagal SESV 138 straipsnį. |
| --- | --- |

—

vadovaujantis SESV nuostatomis, įtraukti procedūrą, pagal kurią Europos Parlamentas būtų visapusiškai informuojamas ir įtraukiamas prieš priimant sprendimą pagal SESV 138 straipsnį.

| — | nustatyti aiškią ir tikslingą euro zonos ar ES tarptautinę programą, kuri užtikrintų vienodas sąlygas tarptautiniu lygiu vykdant ES mokesčių, kovos su sukčiavimu ir finansinio reguliavimo bei priežiūros programą, |
| --- | --- |

—

nustatyti aiškią ir tikslingą euro zonos ar ES tarptautinę programą, kuri užtikrintų vienodas sąlygas tarptautiniu lygiu vykdant ES mokesčių, kovos su sukčiavimu ir finansinio reguliavimo bei priežiūros programą,

| — | ne tik taikyti tas institucines priemones, kurias galima ir reikia nedelsiant taikyti, bet ir inicijuoti svarstymus siekiant nustatyti šios sistemos ribas ir parengti pasiūlymus dėl Sutarčių reformos, kuri sudarytų galimybę taikyti sistemas ir numatyti struktūras, būtinas norint taikyti darnų ir veiksmingą ekonominį valdymą, taip pat sudaryti galimybes ES valstybių narių – tiek priklausančių euro zonai, tiek jai nepriklausančių, makroekonominei sanglaudai. |
| --- | --- |

—

ne tik taikyti tas institucines priemones, kurias galima ir reikia nedelsiant taikyti, bet ir inicijuoti svarstymus siekiant nustatyti šios sistemos ribas ir parengti pasiūlymus dėl Sutarčių reformos, kuri sudarytų galimybę taikyti sistemas ir numatyti struktūras, būtinas norint taikyti darnų ir veiksmingą ekonominį valdymą, taip pat sudaryti galimybes ES valstybių narių – tiek priklausančių euro zonai, tiek jai nepriklausančių, makroekonominei sanglaudai.

---

(1)  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/56

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisEuropos standartizacijos ateitis

P7_TA(2010)0384

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos standartizacijos ateities (2010/2051(INI))

2012/C 70 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į viešąjį klausymą tema „Europos standartizacijos ateitis“, kurį 2010 m. birželio 23 d. surengė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešąjį klausymą tema „Europos standartizacijos ateitis“, kurį 2010 m. birželio 23 d. surengė Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas,

| — | atsižvelgdamas į atsakymus į nuo 2010 m. kovo 23 d. iki gegužės 21 d. vykusią Komisijos viešąją konsultaciją dėl Europos standartizacijos sistemos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsakymus į nuo 2010 m. kovo 23 d. iki gegužės 21 d. vykusią Komisijos viešąją konsultaciją dėl Europos standartizacijos sistemos peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 9 d. Komisijos Įmonių ir pramonės generalinio direktorato parengtą poveikio įvertinimo studiją standartizacijos teisės aktų paketo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 9 d. Komisijos Įmonių ir pramonės generalinio direktorato parengtą poveikio įvertinimo studiją standartizacijos teisės aktų paketo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario mėn. Europos standartizacijos sistemos peržiūros ekspertų grupės (EXPRESS) ataskaitą „Standartizacija siekiant konkurencingos ir inovatyvios Europos. 2020 m. vizija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario mėn. Europos standartizacijos sistemos peržiūros ekspertų grupės (EXPRESS) ataskaitą „Standartizacija siekiant konkurencingos ir inovatyvios Europos. 2020 m. vizija“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. profesoriaus Mario Monti pranešimą Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. profesoriaus Mario Monti pranešimą Komisijos pirmininkui „Nauja bendrosios rinkos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio mėn. studiją dėl MVĮ prieigos prie Europos standartizacijos „Galimybių mažoms ir vidutinėms įmonėms gauti daugiau naudos iš standartų ir dalyvavimo standartizacijoje užtikrinimas“, kurią užsakė Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio mėn. studiją dėl MVĮ prieigos prie Europos standartizacijos „Galimybių mažoms ir vidutinėms įmonėms gauti daugiau naudos iš standartų ir dalyvavimo standartizacijoje užtikrinimas“, kurią užsakė Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 10 d. Komisijos Įmonių ir pramonės generalinio direktorato parengtą studiją dėl prieigos prie standartizacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 10 d. Komisijos Įmonių ir pramonės generalinio direktorato parengtą studiją dėl prieigos prie standartizacijos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 21 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 98/34/EB taikymo 2006–2008 m. (COM(2009)0690) ir į prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2009)1704), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 21 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 98/34/EB taikymo 2006–2008 m. (COM(2009)0690) ir į prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2009)1704),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 3 d. baltąją knygą „Informacinių ir komunikacinių technologijų standartizacijos modernizavimas Europos Sąjungoje. Tolesni veiksmai“ (COM(2009)0324), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 3 d. baltąją knygą „Informacinių ir komunikacinių technologijų standartizacijos modernizavimas Europos Sąjungoje. Tolesni veiksmai“ (COM(2009)0324),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos išvadas dėl standartizacijos ir inovacijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos išvadas dėl standartizacijos ir inovacijų,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „ „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ “ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „ „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ “ (COM(2008)0394),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Kaip geriau panaudoti standartizaciją inovacijoms Europoje skatinti“ (COM(2008)0133), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Kaip geriau panaudoti standartizaciją inovacijoms Europoje skatinti“ (COM(2008)0133),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą dėl Europos standartizacijos vaidmens Europos politikos ir teisės aktų leidybos srityje (COM(2004)0674) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos standartizacijos uždaviniai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą dėl Europos standartizacijos vaidmens Europos politikos ir teisės aktų leidybos srityje (COM(2004)0674) ir prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos standartizacijos uždaviniai“,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Aplinkosaugos aspektų integracija į Europos standartizaciją“ (COM(2004)0130), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Aplinkosaugos aspektų integracija į Europos standartizaciją“ (COM(2004)0130),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 26 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos politikos principai tarptautinės standartizacijos atžvilgiu“ (SEC(2001)1296), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 26 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos politikos principai tarptautinės standartizacijos atžvilgiu“ (SEC(2001)1296),

| — | atsižvelgdamas į savo 1999 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo dėl veiksmingumo ir atskaitomybės Europos standartizacijos srityje vadovaujantis „naujuoju požiūriu“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1999 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo dėl veiksmingumo ir atskaitomybės Europos standartizacijos srityje vadovaujantis „naujuoju požiūriu“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 13 d. Komisijos pranešimą dėl veiksmingumo ir atskaitomybės Europos standartizacijos srityje vadovaujantis „naujuoju požiūriu“ (COM(1998)0291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 13 d. Komisijos pranešimą dėl veiksmingumo ir atskaitomybės Europos standartizacijos srityje vadovaujantis „naujuoju požiūriu“ (COM(1998)0291),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (3),

| — | atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (4),

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. birželio mėn. Vienos susitarimą dėl Tarptautinė standartizacijos organizacijos (ISO) ir Europos standartizacijos komiteto (CEN) techninio bendradarbiavimo ir 1996 m. rugsėjo mėn. Drezdeno susitarimą dėl keitimosi techniniais duomenimis tarp Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (CENELEC) ir Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. birželio mėn. Vienos susitarimą dėl Tarptautinė standartizacijos organizacijos (ISO) ir Europos standartizacijos komiteto (CEN) techninio bendradarbiavimo ir 1996 m. rugsėjo mėn. Drezdeno susitarimą dėl keitimosi techniniais duomenimis tarp Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (CENELEC) ir Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0276/2010) ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0276/2010) ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę,

| A. | kadangi Europos standartizacijos sistema buvo svarbiausias į naująją teisinę sistemą integruotas elementas kuriant bendrą rinką, ypač pagrindinėse teisėkūros srityse naudojant standartus pagal naująjį požiūrį, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos standartizacijos sistema buvo svarbiausias į naująją teisinę sistemą integruotas elementas kuriant bendrą rinką, ypač pagrindinėse teisėkūros srityse naudojant standartus pagal naująjį požiūrį,

| B. | kadangi dabartinė teisinė sistema prisidėjo prie Europos standartizacijos sėkmės: ji sudarė galimybę sukurti Europos standartus, reikalingus visiems ekonominės veiklos vykdytojams siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą, sudaryti sąlygas pasaulinei prekybai ir prieigai prie rinkos ir paskatinti tvarų augimą ir konkurencingumą, |
| --- | --- |

B.

kadangi dabartinė teisinė sistema prisidėjo prie Europos standartizacijos sėkmės: ji sudarė galimybę sukurti Europos standartus, reikalingus visiems ekonominės veiklos vykdytojams siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą, sudaryti sąlygas pasaulinei prekybai ir prieigai prie rinkos ir paskatinti tvarų augimą ir konkurencingumą,

| C. | kadangi Europos standartizacijos sistemai tenka svarbiausias vaidmuo reaguojant į didėjantį poreikį Europos politikos ir teisėkūros srityse turėti standartus, kuriais būtų galima užtikrinti produktų saugumą, prieinamumą, inovacijas, sąveikumą ir aplinkos apsaugą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos standartizacijos sistemai tenka svarbiausias vaidmuo reaguojant į didėjantį poreikį Europos politikos ir teisėkūros srityse turėti standartus, kuriais būtų galima užtikrinti produktų saugumą, prieinamumą, inovacijas, sąveikumą ir aplinkos apsaugą,

| D. | kadangi iniciatyvos „Small Business Act“ VII principas pabrėžia MVĮ dalyvavimo standartizacijos procese skatinimo ir MVĮ interesų gynimo šiame procese svarbą, |
| --- | --- |

D.

kadangi iniciatyvos „Small Business Act“ VII principas pabrėžia MVĮ dalyvavimo standartizacijos procese skatinimo ir MVĮ interesų gynimo šiame procese svarbą,

| E. | kadangi Europos standartų rengimu prisidedama prie pasaulinių standartų rengimo, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos standartų rengimu prisidedama prie pasaulinių standartų rengimo,

| F. | kadangi šiuolaikiška ir lanksti Europos standartizacijos sistema yra būtina ambicingos ir atnaujintos Europos pramonės politikos dalis, |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuolaikiška ir lanksti Europos standartizacijos sistema yra būtina ambicingos ir atnaujintos Europos pramonės politikos dalis,

| G. | kadangi Europos standartizacija veikia pasaulinėje ekosistemoje (ir yra visaip su ja susijusi), yra grindžiama specifinėmis struktūromis ir tam skirtais standartų rengimo procesais, kuriuos įgyvendina Europos standartizacijos komitetas (angl. CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (angl. CENELEC), vadovaudamiesi nacionalinio delegavimo principu, ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (angl. ETSI), vadovaudamasis tiesioginės narystės principu, |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos standartizacija veikia pasaulinėje ekosistemoje (ir yra visaip su ja susijusi), yra grindžiama specifinėmis struktūromis ir tam skirtais standartų rengimo procesais, kuriuos įgyvendina Europos standartizacijos komitetas (angl. CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (angl. CENELEC), vadovaudamiesi nacionalinio delegavimo principu, ir Europos telekomunikacijų standartų institutas (angl. ETSI), vadovaudamasis tiesioginės narystės principu,

| H. | kadangi M. Monti pranešime dėl naujos bendrosios rinkos strategijos teigiama, kad standartizacija yra labai svarbi bendrosios rinkos valdymui ir pabrėžiama, kad būtina persvarstyti Europos standartų rengimo procesą, išlaikyti esamos sistemos privalumus ir tinkamai suderinti Europos ir nacionalinius aspektus, |
| --- | --- |

H.

kadangi M. Monti pranešime dėl naujos bendrosios rinkos strategijos teigiama, kad standartizacija yra labai svarbi bendrosios rinkos valdymui ir pabrėžiama, kad būtina persvarstyti Europos standartų rengimo procesą, išlaikyti esamos sistemos privalumus ir tinkamai suderinti Europos ir nacionalinius aspektus,

| I. | kadangi Europos standartizacija, siekiant patenkinti verslo ir vartotojų poreikius ir panaudoti visus galimus jos privalumus remiant valstybės ir visuomenės tikslus, turi atitikti uždavinius, kylančius dėl globalizacijos, klimato kaitos, naujų ekonominių galių ir technologijų raidos, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos standartizacija, siekiant patenkinti verslo ir vartotojų poreikius ir panaudoti visus galimus jos privalumus remiant valstybės ir visuomenės tikslus, turi atitikti uždavinius, kylančius dėl globalizacijos, klimato kaitos, naujų ekonominių galių ir technologijų raidos,

| J. | kadangi būtina parengti strateginį požiūrį į Europos standartizaciją ir peržiūrėti dabartinę sistemą, kad ji toliau sėkmingai veiktų ir atitiktų ateinančio dešimtmečio poreikius, kad Europa galėtų išlaikyti pirmaujančią poziciją pasaulio standartizacijos sistemoje, |
| --- | --- |

J.

kadangi būtina parengti strateginį požiūrį į Europos standartizaciją ir peržiūrėti dabartinę sistemą, kad ji toliau sėkmingai veiktų ir atitiktų ateinančio dešimtmečio poreikius, kad Europa galėtų išlaikyti pirmaujančią poziciją pasaulio standartizacijos sistemoje,

Įžanga

| 1. | teigiamai vertina Komisijos ketinimą persvarstyti Europos standartizacijos sistemą siekiant išsaugoti daugelį jos sėkmingų elementų, pašalinti jo trūkumus ir tinkamai suderinti Europos, nacionalinius ir tarptautinius aspektus; pabrėžia, kad atliekant siūlomą persvarstymą reikėtų remtis stipriosiomis esamos sistemos savybėmis, kurios sudaro tvirtą pagrindą sistemos tobulinimui, ir susilaikyti nuo radikalių pakeitimų, kurie galėtų pakenkti esminėms sistemos vertybėms; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos ketinimą persvarstyti Europos standartizacijos sistemą siekiant išsaugoti daugelį jos sėkmingų elementų, pašalinti jo trūkumus ir tinkamai suderinti Europos, nacionalinius ir tarptautinius aspektus; pabrėžia, kad atliekant siūlomą persvarstymą reikėtų remtis stipriosiomis esamos sistemos savybėmis, kurios sudaro tvirtą pagrindą sistemos tobulinimui, ir susilaikyti nuo radikalių pakeitimų, kurie galėtų pakenkti esminėms sistemos vertybėms;

| 2. | ragina Komisiją nedelsiant parengti ir pateikti modernios integruotos standartizacijos politikos pasiūlymą, įskaitant Direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką, Tarybos sprendimo 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje ir Sprendimo 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo, persvarstymą, kaip nurodyta Komisijos Darbo programoje 2010 m.; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją nedelsiant parengti ir pateikti modernios integruotos standartizacijos politikos pasiūlymą, įskaitant Direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką, Tarybos sprendimo 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje ir Sprendimo 1673/2006/EB dėl Europos standartizacijos finansavimo, persvarstymą, kaip nurodyta Komisijos Darbo programoje 2010 m.;

| 3. | pabrėžia, kad naujasis Europos standartizacijos modelis turi būti naudingas Europos naujovėms ir tvariam vystymuisi, skatinti Sąjungos konkurencingumą, stiprinti jos pozicijas tarptautinės prekybos srityje ir duoti naudos ES piliečių gerovei; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad naujasis Europos standartizacijos modelis turi būti naudingas Europos naujovėms ir tvariam vystymuisi, skatinti Sąjungos konkurencingumą, stiprinti jos pozicijas tarptautinės prekybos srityje ir duoti naudos ES piliečių gerovei;

| 4. | teigiamai vertina Europos standartizacijos sistemos peržiūros ekspertų grupės (EXPRESS) ataskaitą; ragina Europos ir nacionalines standartizacijos organizacijas, valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti jos strategines rekomendacijas siekiant užtikrinti, kad Europos standartizacijos sistema būtų pajėgi patenkinti visuomeninius ir ekonominius poreikius ir išlaikyti savo vadovaujamąjį vaidmenį pasaulinėje standartizacijos sistemoje; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina Europos standartizacijos sistemos peržiūros ekspertų grupės (EXPRESS) ataskaitą; ragina Europos ir nacionalines standartizacijos organizacijas, valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti jos strategines rekomendacijas siekiant užtikrinti, kad Europos standartizacijos sistema būtų pajėgi patenkinti visuomeninius ir ekonominius poreikius ir išlaikyti savo vadovaujamąjį vaidmenį pasaulinėje standartizacijos sistemoje;

| 5. | prašo Komisijos, kad kartu su pasiūlymu dėl Europos standartizacijos esamos teisinės sistemos persvarstymo būtų parengtas strateginis dokumentas, pagal kurį būtų nustatyta išsami Europos ir nacionalinio lygmens veiksmų sistema, įskaitant konkrečius pasiūlymus dėl tų patobulinimų, kurių negalima įgyvendinti persvarstant teisės aktus; pabrėžia, kad šis strateginis dokumentas neturėtų apimti tik EXPRESS ataskaitoje pateikiamas rekomendacijas; |
| --- | --- |

5.

prašo Komisijos, kad kartu su pasiūlymu dėl Europos standartizacijos esamos teisinės sistemos persvarstymo būtų parengtas strateginis dokumentas, pagal kurį būtų nustatyta išsami Europos ir nacionalinio lygmens veiksmų sistema, įskaitant konkrečius pasiūlymus dėl tų patobulinimų, kurių negalima įgyvendinti persvarstant teisės aktus; pabrėžia, kad šis strateginis dokumentas neturėtų apimti tik EXPRESS ataskaitoje pateikiamas rekomendacijas;

| 6. | palankiai vertina Komisijos baltąją knygą „Informacinių ir komunikacinių technologijų standartizacijos modernizavimas Europos Sąjungoje. Tolesni veiksmai“; ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti svarbiausias baltojoje knygoje išdėstytas rekomendacijas siekiant užtikrinti, kad būtų galima įgyvendinti ir panaudoti atitinkamus pasaulinius IKT standartus vykdant ES politiką ir viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Komisijos baltąją knygą „Informacinių ir komunikacinių technologijų standartizacijos modernizavimas Europos Sąjungoje. Tolesni veiksmai“; ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti svarbiausias baltojoje knygoje išdėstytas rekomendacijas siekiant užtikrinti, kad būtų galima įgyvendinti ir panaudoti atitinkamus pasaulinius IKT standartus vykdant ES politiką ir viešuosius pirkimus;

| 7. | pritaria Komisijos ketinimui į Europos standartizacijos teisinę sistemą įtraukti Pasaulio prekybos organizacijos susitarimo dėl techninių kliūčių prekybai principus (skaidrumą, atvirumą, nešališkumą, sutarimą, veiksmingumą, aktualumą ir darnumą) siekiant įtvirtinti jų taikymą Europos standartizacijos sistemoje; laikosi nuomonės, kad, integravus PPO principus į teisinį pagrindą, neturėtų padidėti pripažįstamų Europos standartizacijos organizacijų (ESO) skaičius, turint mintyje tris esamas organizacijas, t.y. CEN, CENELEC ir ETSI; |
| --- | --- |

7.

pritaria Komisijos ketinimui į Europos standartizacijos teisinę sistemą įtraukti Pasaulio prekybos organizacijos susitarimo dėl techninių kliūčių prekybai principus (skaidrumą, atvirumą, nešališkumą, sutarimą, veiksmingumą, aktualumą ir darnumą) siekiant įtvirtinti jų taikymą Europos standartizacijos sistemoje; laikosi nuomonės, kad, integravus PPO principus į teisinį pagrindą, neturėtų padidėti pripažįstamų Europos standartizacijos organizacijų (ESO) skaičius, turint mintyje tris esamas organizacijas, t.y. CEN, CENELEC ir ETSI;

| 8. | mano, kad šiuos principus galėtų papildyti papildomos ypatybės, pavyzdžiui, palaikymas, prieinamumas, kokybė, neutralumas ir atskaitomybė; yra įsitikinęs, kad visus šiuos principus reikia toliau tikslinti ir apibrėžti ir kad reikia sukurti specialią stebėsenos sistemą siekiant užtikrinti, kad jie būtų įgyvendinami nacionaliniu ir Europos lygmenimis rengiant standartus ES politikai ir teisės aktams paremti; |
| --- | --- |

8.

mano, kad šiuos principus galėtų papildyti papildomos ypatybės, pavyzdžiui, palaikymas, prieinamumas, kokybė, neutralumas ir atskaitomybė; yra įsitikinęs, kad visus šiuos principus reikia toliau tikslinti ir apibrėžti ir kad reikia sukurti specialią stebėsenos sistemą siekiant užtikrinti, kad jie būtų įgyvendinami nacionaliniu ir Europos lygmenimis rengiant standartus ES politikai ir teisės aktams paremti;

| 9. | vis dėlto pabrėžia, kad šių principų savaime nepakanka siekiant užtikrinti tinkamą visų suinteresuotųjų šalių, ypač tų, kurios atstovauja sveikatos apsaugos ir saugumo, vartotojų ir aplinkos apsaugos interesams, atstovavimą standartizacijos procese; taigi mano, kad būtina papildomai įtraukti tinkamo atstovavimo principą, atsižvelgiant į tai, jog jis itin svarbus, kai kalbama apie viešąjį interesą, siekiant, kad visų suinteresuotųjų šalių pozicijos būtų sujungiamos tinkamai, ypač kuriant standartus, skirtus ES teisės aktams ir politikos sritims paremti, ir pripažįstant savanorišką Europos standartizacijos pobūdį ir poreikį įtraukti į konkretų standartizacijos projektą žinomiausius techninius ekspertus; |
| --- | --- |

9.

vis dėlto pabrėžia, kad šių principų savaime nepakanka siekiant užtikrinti tinkamą visų suinteresuotųjų šalių, ypač tų, kurios atstovauja sveikatos apsaugos ir saugumo, vartotojų ir aplinkos apsaugos interesams, atstovavimą standartizacijos procese; taigi mano, kad būtina papildomai įtraukti tinkamo atstovavimo principą, atsižvelgiant į tai, jog jis itin svarbus, kai kalbama apie viešąjį interesą, siekiant, kad visų suinteresuotųjų šalių pozicijos būtų sujungiamos tinkamai, ypač kuriant standartus, skirtus ES teisės aktams ir politikos sritims paremti, ir pripažįstant savanorišką Europos standartizacijos pobūdį ir poreikį įtraukti į konkretų standartizacijos projektą žinomiausius techninius ekspertus;

| 10. | pabrėžia, kad MVĮ, nors jos sudaro svarbią Europos rinkos dalį, nėra tinkamai įtrauktos į standartizacijos sistemą ir todėl negali visapusiškai pasinaudoti standartizacijos teikiama nauda; mano, kad būtina gerinti jų atstovavimą ir dalyvavimą sistemoje, ypač nacionalinio lygmens techniniuose komitetuose; turint mintyje Europos standartizacijos sistemos peržiūrą, prašo Europos Komisijos atlikti poveikio vertinimą, nustatyti geriausią būdą kaip pasiekti šį tikslą ir įvertinti, kokio finansavimo reikėtų MVĮ padėti; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad MVĮ, nors jos sudaro svarbią Europos rinkos dalį, nėra tinkamai įtrauktos į standartizacijos sistemą ir todėl negali visapusiškai pasinaudoti standartizacijos teikiama nauda; mano, kad būtina gerinti jų atstovavimą ir dalyvavimą sistemoje, ypač nacionalinio lygmens techniniuose komitetuose; turint mintyje Europos standartizacijos sistemos peržiūrą, prašo Europos Komisijos atlikti poveikio vertinimą, nustatyti geriausią būdą kaip pasiekti šį tikslą ir įvertinti, kokio finansavimo reikėtų MVĮ padėti;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors standartai ir padėjo labai pagerinti prekių kokybę ir saugumą, paslaugų srityje jų dar gerokai trūksta lyginant su šio sektoriaus svarba ir galimybėmis; ypač pažymi, kad pastaraisiais metais Europoje sukurtų nacionalinių paslaugų standartų skaičius gerokai didesnis už šioje srityje sukurtų Europos Sąjungos standartų skaičių; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors standartai ir padėjo labai pagerinti prekių kokybę ir saugumą, paslaugų srityje jų dar gerokai trūksta lyginant su šio sektoriaus svarba ir galimybėmis; ypač pažymi, kad pastaraisiais metais Europoje sukurtų nacionalinių paslaugų standartų skaičius gerokai didesnis už šioje srityje sukurtų Europos Sąjungos standartų skaičių;

| 12. | pripažįsta, kad paslaugų standartai dažnai atitinka nacionalinius ypatumus ir kad jų kūrimas susijęs su rinkos poreikiais, vartotojų interesais ir viešuoju interesu; vis dėlto pabrėžia, kad Europos Sąjungos paslaugų standartų kūrimas ir profesinių institucijų rengiamos jų pačių kokybės nuostatos ir žymos, kaip numatyta Direktyvoje 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje, gali būti naudingi toliau atliekant suderinimą paslaugų sektoriuje, užtikrins Europos paslaugų skaidrumą, kokybę ir konkurencingumą ir skatins konkurenciją, inovacijas, prekybos kliūčių šalinimą ir vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad paslaugų standartai dažnai atitinka nacionalinius ypatumus ir kad jų kūrimas susijęs su rinkos poreikiais, vartotojų interesais ir viešuoju interesu; vis dėlto pabrėžia, kad Europos Sąjungos paslaugų standartų kūrimas ir profesinių institucijų rengiamos jų pačių kokybės nuostatos ir žymos, kaip numatyta Direktyvoje 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje, gali būti naudingi toliau atliekant suderinimą paslaugų sektoriuje, užtikrins Europos paslaugų skaidrumą, kokybę ir konkurencingumą ir skatins konkurenciją, inovacijas, prekybos kliūčių šalinimą ir vartotojų apsaugą;

| 13. | taigi pritaria Komisijos ketinimui paslaugų standartus įtraukti į Europos standartizacijos teisinę sistemą, nes taip ne tik bus užtikrinta, jog bus paskelbti visi nacionaliniai paslaugų standartai, galintys sudaryti techninių kliūčių prekybai vidaus rinkoje, bet ir sukurtas tinkamas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija galės prašyti Europos standartizacijos organizacijas (ESO), būtent CEN, CENELEC ir Europos telekomunikacijų standartų institutą (ETSI), sukurti standartus paslaugų sektoriuje; siūlo Komisijai paskatinti paslaugų teikėjus parengti paslaugų standartus Europos standartizacijos organizacijose (ESO), siekiant kiek įmanoma išvengti skirtingų nacionalinių standartų netolygumų, užtikrinant, jog paslaugų standartai atitiktų rinkos poreikius, vartotojų ir viešuosius interesus; pritaria pastangoms užtikrinti paslaugų teikimo kokybę, pvz., profesinių institucijų rengiamoms kokybės nuostatams ir žymoms, ir ragina visus susijusius veikėjus dalyvauti Europos standartizacijos procese; |
| --- | --- |

13.

taigi pritaria Komisijos ketinimui paslaugų standartus įtraukti į Europos standartizacijos teisinę sistemą, nes taip ne tik bus užtikrinta, jog bus paskelbti visi nacionaliniai paslaugų standartai, galintys sudaryti techninių kliūčių prekybai vidaus rinkoje, bet ir sukurtas tinkamas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija galės prašyti Europos standartizacijos organizacijas (ESO), būtent CEN, CENELEC ir Europos telekomunikacijų standartų institutą (ETSI), sukurti standartus paslaugų sektoriuje; siūlo Komisijai paskatinti paslaugų teikėjus parengti paslaugų standartus Europos standartizacijos organizacijose (ESO), siekiant kiek įmanoma išvengti skirtingų nacionalinių standartų netolygumų, užtikrinant, jog paslaugų standartai atitiktų rinkos poreikius, vartotojų ir viešuosius interesus; pritaria pastangoms užtikrinti paslaugų teikimo kokybę, pvz., profesinių institucijų rengiamoms kokybės nuostatams ir žymoms, ir ragina visus susijusius veikėjus dalyvauti Europos standartizacijos procese;

Europos standartizacijos sistemos įgalinimas

a)   Bendrosios pastabos

| 14. | dar kartą patvirtina, kad Europos standartizacija, kuria grindžiami naujojo požiūrio teisės aktai, buvo sėkminga ir būtina priemonė baigiant kurti bendrą rinką; pažymi, kad pastaraisiais metais standartizacijos įgaliojimų, sutvirtinančių teisės aktus tose srityse, kurių neapima naujasis požiūris, skaičius padaugėjo, taigi iš to matyti, kad šis modelis buvo priimtas daugelyje ES politikos sričių; mano, kad gerai būtų naudoti standartus ir kitose Sąjungos teisėkūros ir politikos srityse, o ne tik bendros rinkos srityje, atsižvelgiant į atitinkamų sričių ypatybes ir vadovaujantis geresnio reglamentavimo principais; |
| --- | --- |

14.

dar kartą patvirtina, kad Europos standartizacija, kuria grindžiami naujojo požiūrio teisės aktai, buvo sėkminga ir būtina priemonė baigiant kurti bendrą rinką; pažymi, kad pastaraisiais metais standartizacijos įgaliojimų, sutvirtinančių teisės aktus tose srityse, kurių neapima naujasis požiūris, skaičius padaugėjo, taigi iš to matyti, kad šis modelis buvo priimtas daugelyje ES politikos sričių; mano, kad gerai būtų naudoti standartus ir kitose Sąjungos teisėkūros ir politikos srityse, o ne tik bendros rinkos srityje, atsižvelgiant į atitinkamų sričių ypatybes ir vadovaujantis geresnio reglamentavimo principais;

| 15. | laikosi nuomonės, kad itin svarbu aiškiai atskirti teisėkūrą nuo standartizacijos siekiant užkirsti kelią klaidingam teisės tikslų ir norimos apsaugos lygio aiškinimui; pabrėžia, kad Europos teisės aktų leidėjas turi būti dėmesingas ir tikslus nustatydamas svarbius reglamento reikalavimus, o Komisija turi aiškiai ir tiksliai įgaliojimuose apibrėžti standartizacijos darbo tikslus; pabrėžia, kad standartų kūrėjai turėtų tik nustatyti technines teisės aktų leidėjo nustatytų tikslų įgyvendinimo priemones, taip pat užtikrinti aukštą apsaugos lygį; |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, kad itin svarbu aiškiai atskirti teisėkūrą nuo standartizacijos siekiant užkirsti kelią klaidingam teisės tikslų ir norimos apsaugos lygio aiškinimui; pabrėžia, kad Europos teisės aktų leidėjas turi būti dėmesingas ir tikslus nustatydamas svarbius reglamento reikalavimus, o Komisija turi aiškiai ir tiksliai įgaliojimuose apibrėžti standartizacijos darbo tikslus; pabrėžia, kad standartų kūrėjai turėtų tik nustatyti technines teisės aktų leidėjo nustatytų tikslų įgyvendinimo priemones, taip pat užtikrinti aukštą apsaugos lygį;

| 16. | pakartoja, kad labai svarbu, jog Europos standartai būtų parengti per pagrįstą laiko terminą, ypač tų sričių, kurioms skubiai reikia standartų, kad jos atitiktų viešosios politikos ir greitai kintančių rinkos sąlygų reikalavimus; todėl ragina Europos ir nacionalines standartizacijos institucijas toliau gerinti savo veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, turint mintyje tai, kad standartizacijos paspartinimas neturi vykti aukojant atvirumo, kokybės, skaidrumo ir visų suinteresuotųjų šalių sutarimo principus; |
| --- | --- |

16.

pakartoja, kad labai svarbu, jog Europos standartai būtų parengti per pagrįstą laiko terminą, ypač tų sričių, kurioms skubiai reikia standartų, kad jos atitiktų viešosios politikos ir greitai kintančių rinkos sąlygų reikalavimus; todėl ragina Europos ir nacionalines standartizacijos institucijas toliau gerinti savo veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, turint mintyje tai, kad standartizacijos paspartinimas neturi vykti aukojant atvirumo, kokybės, skaidrumo ir visų suinteresuotųjų šalių sutarimo principus;

| 17. | pripažįsta, kad svarbu supaprastinti standartų nustatymo tvarką; ragina Komisiją bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis surasti naujus veiksmingo Europos standartų priėmimo optimizavimo būdus; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad svarbu supaprastinti standartų nustatymo tvarką; ragina Komisiją bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis surasti naujus veiksmingo Europos standartų priėmimo optimizavimo būdus;

| 18. | mano, kad standartizacijos procesą iš dalies paspartins geresnis Komisijos ir ESO konsultavimasis prieš suteikiant įgaliojimus, nes taip jos galės greičiau, pageidautina per du mėnesius, pateikti atsakymą dėl savo galimybių imtis standartizacijos veiklos; |
| --- | --- |

18.

mano, kad standartizacijos procesą iš dalies paspartins geresnis Komisijos ir ESO konsultavimasis prieš suteikiant įgaliojimus, nes taip jos galės greičiau, pageidautina per du mėnesius, pateikti atsakymą dėl savo galimybių imtis standartizacijos veiklos;

| 19. | pažymi, kad Direktyvos 98/34/EB komitetas yra labai svarbus kaip Europos Komisijos ir valstybių narių diskusijų techninių reglamentų ir standartizacijos klausimais terpė; mano, kad reikėtų pakviesti Europos Parlamento atstovus į šio komiteto (ar organo, kuris bus vėliau įsteigtas) posėdžius, kurie taip pat turėtų būti atviri, jei tikslinga, Europos ir nacionalinių standartizacijos institucijų ir Europos lygmens suinteresuotųjų šalių organizacijų stebėtojams, ypač diskusijų dėl standartizacijos įgaliojimų metu; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad Direktyvos 98/34/EB komitetas yra labai svarbus kaip Europos Komisijos ir valstybių narių diskusijų techninių reglamentų ir standartizacijos klausimais terpė; mano, kad reikėtų pakviesti Europos Parlamento atstovus į šio komiteto (ar organo, kuris bus vėliau įsteigtas) posėdžius, kurie taip pat turėtų būti atviri, jei tikslinga, Europos ir nacionalinių standartizacijos institucijų ir Europos lygmens suinteresuotųjų šalių organizacijų stebėtojams, ypač diskusijų dėl standartizacijos įgaliojimų metu;

| 20. | ragina Komisiją sukurti ir įgyvendinti patobulintas standartizacijos politikos ir veiklos koordinavimo sistemas, kurios turėtų apimti visus standartizacijos proceso viešosios politikos aspektus nuo įgaliojimų rengimo ir jų suteikimo, techninio komiteto darbo stebėsenos užtikrinant, kad sukurti standartai atitiktų atitinkamų teisės aktų svarbius reikalavimus, iki oficialaus standartų priėmimo, paskelbimo ir naudojimo; pabrėžia vaidmenį, kurį atitinkamų kategorijų IRT srities suinteresuotosios šalys galėtų atlikti kaip patariamoji grupė, padedanti Komisijai kurti suderintą Europos IRT standartizavimo politikos pagrindą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją sukurti ir įgyvendinti patobulintas standartizacijos politikos ir veiklos koordinavimo sistemas, kurios turėtų apimti visus standartizacijos proceso viešosios politikos aspektus nuo įgaliojimų rengimo ir jų suteikimo, techninio komiteto darbo stebėsenos užtikrinant, kad sukurti standartai atitiktų atitinkamų teisės aktų svarbius reikalavimus, iki oficialaus standartų priėmimo, paskelbimo ir naudojimo; pabrėžia vaidmenį, kurį atitinkamų kategorijų IRT srities suinteresuotosios šalys galėtų atlikti kaip patariamoji grupė, padedanti Komisijai kurti suderintą Europos IRT standartizavimo politikos pagrindą;

| 21. | ragina valstybes nares įgyvendinti suderintą standartizacijos politiką ir laikytis nuoseklaus požiūrio, susijusio su standartų taikymų teisėkūrai paremti; ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl nekoordinuojamų pastangų standartizacijos srityje ar vienas su kitu konkuruojančių arba nebūtinų standartų, sertifikavimo sistemų pertekliaus, nekiltų pavojus, kad ES politikos tikslai gali būti nepasiekti; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares įgyvendinti suderintą standartizacijos politiką ir laikytis nuoseklaus požiūrio, susijusio su standartų taikymų teisėkūrai paremti; ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl nekoordinuojamų pastangų standartizacijos srityje ar vienas su kitu konkuruojančių arba nebūtinų standartų, sertifikavimo sistemų pertekliaus, nekiltų pavojus, kad ES politikos tikslai gali būti nepasiekti;

| 22. | ragina Komisiją persvarstyti ir racionalizuoti standartizacijos įgaliojimų perdavimo ESO procesą, kad būtų įtrauktas konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis etapas ir nuodugni analizė, kuri pagrįstų naujo standarto nustatymo veiklos būtinumą, siekiant užtikrinti standarto nustatymo svarbumą, išvengti kartojimo ir skirtingų standartų ir specifikacijų dauginimo; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją persvarstyti ir racionalizuoti standartizacijos įgaliojimų perdavimo ESO procesą, kad būtų įtrauktas konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis etapas ir nuodugni analizė, kuri pagrįstų naujo standarto nustatymo veiklos būtinumą, siekiant užtikrinti standarto nustatymo svarbumą, išvengti kartojimo ir skirtingų standartų ir specifikacijų dauginimo;

| 23. | ragina Komisiją pateikti veiksmų planą, pagal kurį būtų siekiama sukurti labiau integruotą ES standartizacijos sistemą, veiksmingiau ir efektyviau nustatyti standartus, sudaryti daugiau galimybių naudotis standartais, ypač naujoviškoms ir greitai augančioms įmonėms, užtikrinti stipresnį ES vaidmens nustatant standartus tarptautiniu lygmeniu ir tvaresnę standartų rengimo finansavimo sistemą; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją pateikti veiksmų planą, pagal kurį būtų siekiama sukurti labiau integruotą ES standartizacijos sistemą, veiksmingiau ir efektyviau nustatyti standartus, sudaryti daugiau galimybių naudotis standartais, ypač naujoviškoms ir greitai augančioms įmonėms, užtikrinti stipresnį ES vaidmens nustatant standartus tarptautiniu lygmeniu ir tvaresnę standartų rengimo finansavimo sistemą;

| 24. | pabrėžia svarbų naujojo požiūrio konsultantų vaidmenį patvirtinant, kad suderinti standartai atitinka atitinkamus ES teisės aktus; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuos konsultantus šiuo metu parenka Europos standartizacijos organizacijos, kuriose jie dirba, ir ši užduotis sudaro šioms organizacijoms administracinę naštą ir kartais kelia suinteresuotosioms šalims susirūpinimą dėl proceso nešališkumo ir nepriklausomumo; taigi ragina Komisiją įvertinti, ar reikia persvarstyti esamas procedūras; be to, mano, kad Komisija turėtų nustatyti procedūrą, pagal kurią būtų užtikrinama, jog įgaliotieji standartai atitiktų ES politikos sritis ir teisės aktus, nepatenkančius į naujojo požiūrio taikymo sritį; mano, kad tai turėtų vykti rengiant standartus, kad būtų išvengta vėlavimų ir neefektyvumo, jei būtų atmesti jau priimti standartai; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia svarbų naujojo požiūrio konsultantų vaidmenį patvirtinant, kad suderinti standartai atitinka atitinkamus ES teisės aktus; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuos konsultantus šiuo metu parenka Europos standartizacijos organizacijos, kuriose jie dirba, ir ši užduotis sudaro šioms organizacijoms administracinę naštą ir kartais kelia suinteresuotosioms šalims susirūpinimą dėl proceso nešališkumo ir nepriklausomumo; taigi ragina Komisiją įvertinti, ar reikia persvarstyti esamas procedūras; be to, mano, kad Komisija turėtų nustatyti procedūrą, pagal kurią būtų užtikrinama, jog įgaliotieji standartai atitiktų ES politikos sritis ir teisės aktus, nepatenkančius į naujojo požiūrio taikymo sritį; mano, kad tai turėtų vykti rengiant standartus, kad būtų išvengta vėlavimų ir neefektyvumo, jei būtų atmesti jau priimti standartai;

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares prieš nustatant standartus nuodugniau juos patikrinti, kad būtų užtikrinama, jog jie atitiktų įgaliojimų reikalavimus, o ypač tada, kai standartai naudojami naujojo požiūrio teisės aktuose, ir tuo pačiu metu užtikrinti, kad neatsirastų papildomo žymaus standartų patvirtinimo vėlavimo; ketina nagrinėti – atsižvelgdamas į būsimą Europos standartizacijos sistemos peržiūrą – galimybę suteikti Parlamentui teisę, kuri šiuo metu priklauso Komisijai ir valstybėms narėms, ginčyti suderintą standartą, kuris nevisiškai atitinka svarbiausius atitinkamų teisės aktų reikalavimus; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją ir valstybes nares prieš nustatant standartus nuodugniau juos patikrinti, kad būtų užtikrinama, jog jie atitiktų įgaliojimų reikalavimus, o ypač tada, kai standartai naudojami naujojo požiūrio teisės aktuose, ir tuo pačiu metu užtikrinti, kad neatsirastų papildomo žymaus standartų patvirtinimo vėlavimo; ketina nagrinėti – atsižvelgdamas į būsimą Europos standartizacijos sistemos peržiūrą – galimybę suteikti Parlamentui teisę, kuri šiuo metu priklauso Komisijai ir valstybėms narėms, ginčyti suderintą standartą, kuris nevisiškai atitinka svarbiausius atitinkamų teisės aktų reikalavimus;

| 26. | prašo Komisijos, siekiant skaidrumo, viešai skelbti konsoliduota forma sprendimus dėl oficialių prieštaravimų dėl standartų ir leisti susipažinti su atnaujinama visų veiksmų, susijusių su oficialiais prieštaravimais, lentele; taip pat ragina Komisiją pareikti metinę ataskaitą dėl standartizacijos įgaliojimų ir jų vykdymo pažangos; |
| --- | --- |

26.

prašo Komisijos, siekiant skaidrumo, viešai skelbti konsoliduota forma sprendimus dėl oficialių prieštaravimų dėl standartų ir leisti susipažinti su atnaujinama visų veiksmų, susijusių su oficialiais prieštaravimais, lentele; taip pat ragina Komisiją pareikti metinę ataskaitą dėl standartizacijos įgaliojimų ir jų vykdymo pažangos;

| 27. | ragina ESO sustiprinti savo esamus skundų mechanizmus, kuriais turėtų būti naudojamasi iškilus nesutarimams dėl standarto; pabrėžia, kad dabartiniai mechanizmai ne visada gali būti veiksmingi, kadangi jų sudėtis praktikoje atspindi tų, kurie patvirtino standartą, poziciją; todėl siūlo praplėsti jų sudėtį leidžiant dalyvauti nepriklausomiems išorės ekspertams ir (arba) Europos visuomeninėms suinteresuotosioms šalims, kurie šiuo metu yra ESO asocijuoti nariai arba bendradarbiavimo partneriai; |
| --- | --- |

27.

ragina ESO sustiprinti savo esamus skundų mechanizmus, kuriais turėtų būti naudojamasi iškilus nesutarimams dėl standarto; pabrėžia, kad dabartiniai mechanizmai ne visada gali būti veiksmingi, kadangi jų sudėtis praktikoje atspindi tų, kurie patvirtino standartą, poziciją; todėl siūlo praplėsti jų sudėtį leidžiant dalyvauti nepriklausomiems išorės ekspertams ir (arba) Europos visuomeninėms suinteresuotosioms šalims, kurie šiuo metu yra ESO asocijuoti nariai arba bendradarbiavimo partneriai;

| 28. | pabrėžia pritariantis CEN ir CENELEC priklausančiam savanoriško Europos sertifikavimo ženklui „Keymark“, kuris rodo atitikimą Europos standartams; pabrėžia, kad ženklas „Keymark“ yra vertinga alternatyva įvairioms nacionalinėms sertifikavimo sistemoms, pagal kurias tenka keletą kartų tikrinti ir žymėti produktus keliose valstybėse narėse, o tai gali tapti kliūtimi prekybai vidaus rinkoje ir sąlygoti dideles mažų įmonių išlaidas, kurios gali sąlygoti aukštesnes kainas vartotojui; todėl ragina nacionalines standartų institucijas ir kitas nacionalines sertifikavimo institucijas propaguoti ženklą „Keymark“ kaip nacionalinių sertifikavimo sistemų alternatyvą; taip pat ragina vykdyti visos Europos informacinę kampaniją siekiant gerinti verslininkų ir vartotojų žinias apie ženklo „Keymark“ naudą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia pritariantis CEN ir CENELEC priklausančiam savanoriško Europos sertifikavimo ženklui „Keymark“, kuris rodo atitikimą Europos standartams; pabrėžia, kad ženklas „Keymark“ yra vertinga alternatyva įvairioms nacionalinėms sertifikavimo sistemoms, pagal kurias tenka keletą kartų tikrinti ir žymėti produktus keliose valstybėse narėse, o tai gali tapti kliūtimi prekybai vidaus rinkoje ir sąlygoti dideles mažų įmonių išlaidas, kurios gali sąlygoti aukštesnes kainas vartotojui; todėl ragina nacionalines standartų institucijas ir kitas nacionalines sertifikavimo institucijas propaguoti ženklą „Keymark“ kaip nacionalinių sertifikavimo sistemų alternatyvą; taip pat ragina vykdyti visos Europos informacinę kampaniją siekiant gerinti verslininkų ir vartotojų žinias apie ženklo „Keymark“ naudą;

| 29. | suvokia, kad dabartinė ES finansavimo sistema Europos standartizacijos paramai teikti dažnai kelią įtampą, nes keičiasi taisyklės, didelės audito kainos ir vėluojama suteikti leidimą įvykdyti mokėjimus; pabrėžia, kad, laikantis ES finansinių taisyklių, reikia skubiai sumažinti šias išlaidas ir didelę administracinę naštą, kurios kartais viršija finansinės paramos teikiamą naudą; ragina Komisiją ir visas suinteresuotąsias šalis užtikrinti Europos standartizacijos sistemos finansinį tvarumą, be kita ko, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir sudarant daugiamečius finansinius planus, nes šie dalykai labai svarbūs siekiant užtikrinti sistemos veiksmingumą ir rezultatyvumą, kai vyksta pasaulinė konkurencija; mano, kad Komisija ir ESO galėtų gerinti bendradarbiavimą, siekdamos užtikrinti stabilią ir gavėjams palankią ES finansinės paramos Europos standartizacijai sistemą, kuri žymiai padidintų sistemos efektyvumą; |
| --- | --- |

29.

suvokia, kad dabartinė ES finansavimo sistema Europos standartizacijos paramai teikti dažnai kelią įtampą, nes keičiasi taisyklės, didelės audito kainos ir vėluojama suteikti leidimą įvykdyti mokėjimus; pabrėžia, kad, laikantis ES finansinių taisyklių, reikia skubiai sumažinti šias išlaidas ir didelę administracinę naštą, kurios kartais viršija finansinės paramos teikiamą naudą; ragina Komisiją ir visas suinteresuotąsias šalis užtikrinti Europos standartizacijos sistemos finansinį tvarumą, be kita ko, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir sudarant daugiamečius finansinius planus, nes šie dalykai labai svarbūs siekiant užtikrinti sistemos veiksmingumą ir rezultatyvumą, kai vyksta pasaulinė konkurencija; mano, kad Komisija ir ESO galėtų gerinti bendradarbiavimą, siekdamos užtikrinti stabilią ir gavėjams palankią ES finansinės paramos Europos standartizacijai sistemą, kuri žymiai padidintų sistemos efektyvumą;

b)   Prieigos prie standartizacijos proceso gerinimas

| 30. | pripažįsta, kad nacionalinio delegavimo principas yra kertinis Europos standartizacijos sistemos akmuo, ypač kalbant apie CEN ir CENELEC vykdomą standartų kūrimo procesą; vis dėlto pažymi, kad, kaip patvirtinta studijoje dėl prieigos prie standartizacijos, daugelyje Europos šalių suinteresuotosios visuomenės šalys neaktyviai dalyvauja arba išvis nedalyvauja standartų nustatymo procese; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad nacionalinio delegavimo principas yra kertinis Europos standartizacijos sistemos akmuo, ypač kalbant apie CEN ir CENELEC vykdomą standartų kūrimo procesą; vis dėlto pažymi, kad, kaip patvirtinta studijoje dėl prieigos prie standartizacijos, daugelyje Europos šalių suinteresuotosios visuomenės šalys neaktyviai dalyvauja arba išvis nedalyvauja standartų nustatymo procese;

| 31. | taigi ragina Europos ir nacionalines standartizacijos institucijas skatinti veiksmingai dalyvauti standartizacijos procese visas suinteresuotąsias šalis, ypač mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atstovus ir visas suinteresuotąsias šalis, kurios atstovauja viešąjį interesą, pvz., vartotojus (įskaitant neįgaliuosius ir pažeidžiamus vartotojus), aplinkosaugininkus, darbininkus ir visuomenės interesams atstovaujančias institucijas ir sudaryti tam palankias sąlygas; |
| --- | --- |

31.

taigi ragina Europos ir nacionalines standartizacijos institucijas skatinti veiksmingai dalyvauti standartizacijos procese visas suinteresuotąsias šalis, ypač mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atstovus ir visas suinteresuotąsias šalis, kurios atstovauja viešąjį interesą, pvz., vartotojus (įskaitant neįgaliuosius ir pažeidžiamus vartotojus), aplinkosaugininkus, darbininkus ir visuomenės interesams atstovaujančias institucijas ir sudaryti tam palankias sąlygas;

| 32. | taip pat ragina Komisiją tirti menko visuomenės suinteresuotųjų šalių dalyvavimo nacionaliniu lygmeniu priežastis ir, jei tikslinga, skatinti valstybėms narėms skirtas priemones, kurios suteiktų visuomenės suinteresuotosioms šalims ir MVĮ daugiau galimybių dalyvauti nacionaliniame standartizacijos procese; palankiai vertina CEN/CENELEC ir NSI pastangas įgyvendinant studijos dėl prieigos prie standartizacijos „58 rekomendacijų dėl priemonių rinkinį“ ir EXPRESS ataskaitoje pateiktas rekomendacijas visų suinteresuotųjų šalių prieigos gerinimo požiūriu; |
| --- | --- |

32.

taip pat ragina Komisiją tirti menko visuomenės suinteresuotųjų šalių dalyvavimo nacionaliniu lygmeniu priežastis ir, jei tikslinga, skatinti valstybėms narėms skirtas priemones, kurios suteiktų visuomenės suinteresuotosioms šalims ir MVĮ daugiau galimybių dalyvauti nacionaliniame standartizacijos procese; palankiai vertina CEN/CENELEC ir NSI pastangas įgyvendinant studijos dėl prieigos prie standartizacijos „58 rekomendacijų dėl priemonių rinkinį“ ir EXPRESS ataskaitoje pateiktas rekomendacijas visų suinteresuotųjų šalių prieigos gerinimo požiūriu;

| 33. | pabrėžia jau dešimtajame dvidešimto amžiaus dešimtmetyje pripažintą būtinybę Europos lygmeniu užtikrinti suinteresuotųjų visuomenės šalių dalyvavimą, kad būtų veiksmingiau atsižvelgiama į jų nuomones, turint mintyje tai, kad daugelio valstybių narių nacionaliniuose techniniuose komitetuose joms iki šiol silpnai atstovaujama; tvirtina, kad reikia bent iki 2020 m. toliau teikti finansinę ir politinę paramą Europos organizacijoms, kurios atstovauja šioms suinteresuotosioms šalims, nes pasiekta labai maža pažanga užtikrinant aktyvesnį suinteresuotųjų visuomenės šalių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu; ragina šias organizacijas atlikti svarbesnį vaidmenį patariant valstybėms narėms ir nacionalinėms suinteresuotųjų šalių asociacijoms, siekiant paskatinti atitinkamų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia jau dešimtajame dvidešimto amžiaus dešimtmetyje pripažintą būtinybę Europos lygmeniu užtikrinti suinteresuotųjų visuomenės šalių dalyvavimą, kad būtų veiksmingiau atsižvelgiama į jų nuomones, turint mintyje tai, kad daugelio valstybių narių nacionaliniuose techniniuose komitetuose joms iki šiol silpnai atstovaujama; tvirtina, kad reikia bent iki 2020 m. toliau teikti finansinę ir politinę paramą Europos organizacijoms, kurios atstovauja šioms suinteresuotosioms šalims, nes pasiekta labai maža pažanga užtikrinant aktyvesnį suinteresuotųjų visuomenės šalių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu; ragina šias organizacijas atlikti svarbesnį vaidmenį patariant valstybėms narėms ir nacionalinėms suinteresuotųjų šalių asociacijoms, siekiant paskatinti atitinkamų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu;

| 34. | laikosi nuomonės, kad šioms Europos organizacijoms turi tekti stipresnis vaidmuo Europos standartizacijos organizacijose; todėl ragina Komisiją ir Europos standartizacijos organizacijas nepažeidžiant nacionalinio delegavimo principo šiuo tikslu skatinti skirtingas priemones, įskaitant veiksmingą šių organizacijų narystę, tačiau be balsavimo teisės, Europos standartizacijos organizacijose su sąlyga, kad jų statusas – asocijuotos narės arba bendradarbiaujančios partnerės; taip pat laikosi nuomonės, kad visos nacionalinės standartizacijos institucijos turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį skatinant ir stiprinant visuomenės suinteresuotųjų šalių dalyvavimą standartizacijos procese, gerbiant nacionalinio delegavimo principu vyravimą; |
| --- | --- |

34.

laikosi nuomonės, kad šioms Europos organizacijoms turi tekti stipresnis vaidmuo Europos standartizacijos organizacijose; todėl ragina Komisiją ir Europos standartizacijos organizacijas nepažeidžiant nacionalinio delegavimo principo šiuo tikslu skatinti skirtingas priemones, įskaitant veiksmingą šių organizacijų narystę, tačiau be balsavimo teisės, Europos standartizacijos organizacijose su sąlyga, kad jų statusas – asocijuotos narės arba bendradarbiaujančios partnerės; taip pat laikosi nuomonės, kad visos nacionalinės standartizacijos institucijos turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį skatinant ir stiprinant visuomenės suinteresuotųjų šalių dalyvavimą standartizacijos procese, gerbiant nacionalinio delegavimo principu vyravimą;

| 35. | teigiamai vertina pastarojo meto pasikeitimus Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO), ypač rengiant socialinės atsakomybės standartą ISO 26000 naudotą modelį, pagal kurį nacionalinės standartų institucijos turėjo teisę į atitinkamą darbo grupę skirti tik po vieną atstovą iš šešių nustatytų suinteresuotųjų šalių kategorijų (pramonės, vartotojų, vyriausybės, darbo, NVO, PPMK (paslaugos, parama, moksliniai tyrimai ir kiti)); tvirtina, kad, Komisija ir Europos standartizacijos organizacijos kartu su visomis suinteresuotomis šalimis turėtų nedelsdamos išnagrinėti tokių modelių panaudojimą kaip alternatyvų būdą rengiant standartus išimtinai tik viešojo intereso srityse, apie šio tyrimo rezultatus turi būti pranešama Parlamentui; ragina Europos Komisiją pasiūlyti priemonę, kuri padėtų užtikrinti tokio alternatyviojo modelio finansavimą; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina pastarojo meto pasikeitimus Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO), ypač rengiant socialinės atsakomybės standartą ISO 26000 naudotą modelį, pagal kurį nacionalinės standartų institucijos turėjo teisę į atitinkamą darbo grupę skirti tik po vieną atstovą iš šešių nustatytų suinteresuotųjų šalių kategorijų (pramonės, vartotojų, vyriausybės, darbo, NVO, PPMK (paslaugos, parama, moksliniai tyrimai ir kiti)); tvirtina, kad, Komisija ir Europos standartizacijos organizacijos kartu su visomis suinteresuotomis šalimis turėtų nedelsdamos išnagrinėti tokių modelių panaudojimą kaip alternatyvų būdą rengiant standartus išimtinai tik viešojo intereso srityse, apie šio tyrimo rezultatus turi būti pranešama Parlamentui; ragina Europos Komisiją pasiūlyti priemonę, kuri padėtų užtikrinti tokio alternatyviojo modelio finansavimą;

c)   Nacionalinio delegavimo principo stiprinimas

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors nacionalinės standartų institucijos ir yra itin svarbi Europos standartizacijos sistemos dalis, jos tarpusavyje labai skiriasi savo ištekliais, technine kompetencija ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimu standartizacijos procese; pabrėžia, kad dėl esamų skirtumų skiriasi ir jų veiksmingas dalyvavimas Europos standartizacijos sistemoje, o riboti tam tikrų nacionalinių institucijų ištekliai gali kliudyti veiksmingai įtraukti šias institucijas į standartų nustatymo procesą; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors nacionalinės standartų institucijos ir yra itin svarbi Europos standartizacijos sistemos dalis, jos tarpusavyje labai skiriasi savo ištekliais, technine kompetencija ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimu standartizacijos procese; pabrėžia, kad dėl esamų skirtumų skiriasi ir jų veiksmingas dalyvavimas Europos standartizacijos sistemoje, o riboti tam tikrų nacionalinių institucijų ištekliai gali kliudyti veiksmingai įtraukti šias institucijas į standartų nustatymo procesą;

| 37. | prašo Komisiją ir Europos standartizacijos organizacijas skatinti rengti mokymų programas ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad nacionalinės standartų institucijos, kurios šiuo metu nedalyvauja Europos standartizacijos veikloje tokiu lygiu, kuris atitiktų jų ekonominę struktūrą, galėtų imtis aktyvesnio vaidmens standartizacijos procese, siekiant skatinti pasitikėjimą vidaus rinka ir užtikrinti vienodas sąlygas; mano, kad taip pat būtina rengti mokymo programas MVĮ siekiant užtikrinti jų dalyvavimą standartų nustatymo procese ir pabrėžti standartizacijos kaip strateginės verslo priemonės svarbą; |
| --- | --- |

37.

prašo Komisiją ir Europos standartizacijos organizacijas skatinti rengti mokymų programas ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad nacionalinės standartų institucijos, kurios šiuo metu nedalyvauja Europos standartizacijos veikloje tokiu lygiu, kuris atitiktų jų ekonominę struktūrą, galėtų imtis aktyvesnio vaidmens standartizacijos procese, siekiant skatinti pasitikėjimą vidaus rinka ir užtikrinti vienodas sąlygas; mano, kad taip pat būtina rengti mokymo programas MVĮ siekiant užtikrinti jų dalyvavimą standartų nustatymo procese ir pabrėžti standartizacijos kaip strateginės verslo priemonės svarbą;

| 38. | teigiamai vertina CEN ir CENELEC iniciatyvą įvesti savitarpio vertinimo procedūrą siekiant įvertinti, ar teisingai NSI taiko PPO principus (ir papildomus reikalavimus), ir paskatinti nuolatinį tobulėjimą bei keitimąsi gerąja patirtimi; pabrėžia, kad šis projektas turėtų pasitarnauti kaip veiksminga NSI stiprinimo priemonė ir pagerinti visų atitinkamų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu; mano, kad į šį projektą reikėtų įtraukti visas NSI ir jį grįsti nepriklausomu auditu; ragina CEN ir CENELEC parengti ir viešai paskelbti ataskaitą dėl savitarpio vertinimo proceso rezultatų; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina CEN ir CENELEC iniciatyvą įvesti savitarpio vertinimo procedūrą siekiant įvertinti, ar teisingai NSI taiko PPO principus (ir papildomus reikalavimus), ir paskatinti nuolatinį tobulėjimą bei keitimąsi gerąja patirtimi; pabrėžia, kad šis projektas turėtų pasitarnauti kaip veiksminga NSI stiprinimo priemonė ir pagerinti visų atitinkamų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu; mano, kad į šį projektą reikėtų įtraukti visas NSI ir jį grįsti nepriklausomu auditu; ragina CEN ir CENELEC parengti ir viešai paskelbti ataskaitą dėl savitarpio vertinimo proceso rezultatų;

| 39. | ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą visų atitinkamų suinteresuotųjų šalių atstovavimą nacionaliniuose techniniuose komitetuose nustačius stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemą ir teikiant finansinę pagalbą silpnesnėms suinteresuotosioms visuomenės šalims, siekiant užtikrinti veiksmingą jų dalyvavimą; pabrėžia, kad svarbu suteikti prieigą prie skaitmeninės informacijos apie standartus; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą visų atitinkamų suinteresuotųjų šalių atstovavimą nacionaliniuose techniniuose komitetuose nustačius stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemą ir teikiant finansinę pagalbą silpnesnėms suinteresuotosioms visuomenės šalims, siekiant užtikrinti veiksmingą jų dalyvavimą; pabrėžia, kad svarbu suteikti prieigą prie skaitmeninės informacijos apie standartus;

| 40. | ragina ESO ir valstybes nares periodiškai pateikti Komisijai pažangos ataskaitą dėl savo veiksmų siekiant užtikrinti proporcingą atstovavimą techninėse institucijose, atsakingose už joms pavestų standartų parengimą, kuri būtų grindžiama specialiais ataskaitų reikalavimais; pabrėžia, kad po to šios ataskaitos turėtų būti įtraukiamos į Komisijos ataskaitą dėl Europos ir nacionalinių standartizacijos organizacijų dedamų pastangų ir pasiektų rezultatų; |
| --- | --- |

40.

ragina ESO ir valstybes nares periodiškai pateikti Komisijai pažangos ataskaitą dėl savo veiksmų siekiant užtikrinti proporcingą atstovavimą techninėse institucijose, atsakingose už joms pavestų standartų parengimą, kuri būtų grindžiama specialiais ataskaitų reikalavimais; pabrėžia, kad po to šios ataskaitos turėtų būti įtraukiamos į Komisijos ataskaitą dėl Europos ir nacionalinių standartizacijos organizacijų dedamų pastangų ir pasiektų rezultatų;

| 41. | ragina NSI leisti silpnesnėms suinteresuotosioms šalims nemokamai dalyvauti standartizacijos komitetų veikloje ir parengti suinteresuotųjų šalių įtraukimo gerinimo priemones, įskaitant nemokamą ir paprastą naudoti konsultavimo visų naujų standartų pasiūlymų klausimais interneto terpėje mechanizmą; ragina šias organizacijas visapusiškai naudotis informacijos ir ryšių technologijomis (IRT) siekiant sustiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą internetiniuose susitikimuose ir diskusijose; ragina NSI užtikrinti, kad būtų komunikuojama ir už sistemos ribų, ypač atsakoma į viešus paklausimus dėl naujų standartų, atsižvelgiant į tai, kad vieši paklausimai paprastai skiriami tuo metu sistemoje veikiantiems dalyviams; |
| --- | --- |

41.

ragina NSI leisti silpnesnėms suinteresuotosioms šalims nemokamai dalyvauti standartizacijos komitetų veikloje ir parengti suinteresuotųjų šalių įtraukimo gerinimo priemones, įskaitant nemokamą ir paprastą naudoti konsultavimo visų naujų standartų pasiūlymų klausimais interneto terpėje mechanizmą; ragina šias organizacijas visapusiškai naudotis informacijos ir ryšių technologijomis (IRT) siekiant sustiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą internetiniuose susitikimuose ir diskusijose; ragina NSI užtikrinti, kad būtų komunikuojama ir už sistemos ribų, ypač atsakoma į viešus paklausimus dėl naujų standartų, atsižvelgiant į tai, kad vieši paklausimai paprastai skiriami tuo metu sistemoje veikiantiems dalyviams;

| 42. | apgailestauja dėl to, kad valdžios institucijos daugelyje valstybių narių nelabai suinteresuotos dalyvauti standartų rengimo procese nepaisant to, jog standartizacija yra svarbi teisės aktų ir viešosios politikos paramos priemonė; ragina valstybes nares, kaip institucijas, kurios atstovauja piliečių interesus, ir ypač rinkos priežiūros institucijas siųsti savo atstovus į visus nacionalinius techninius komitetus, dalyvaujančius rengiant standartus, kuriais remiamos ES politikos sritys ir teisės aktai; pabrėžia, kad nacionalinių institucijų dalyvavimas diskutuojant standartų rengimo klausimais yra itin svarbus siekiant tinkamo teisės aktų veikimo tose srityse, kurias apima naujasis požiūris, ir siekiant užtikrinti, kad nebūtų ex post prieštaravimų suderintiems standartams; |
| --- | --- |

42.

apgailestauja dėl to, kad valdžios institucijos daugelyje valstybių narių nelabai suinteresuotos dalyvauti standartų rengimo procese nepaisant to, jog standartizacija yra svarbi teisės aktų ir viešosios politikos paramos priemonė; ragina valstybes nares, kaip institucijas, kurios atstovauja piliečių interesus, ir ypač rinkos priežiūros institucijas siųsti savo atstovus į visus nacionalinius techninius komitetus, dalyvaujančius rengiant standartus, kuriais remiamos ES politikos sritys ir teisės aktai; pabrėžia, kad nacionalinių institucijų dalyvavimas diskutuojant standartų rengimo klausimais yra itin svarbus siekiant tinkamo teisės aktų veikimo tose srityse, kurias apima naujasis požiūris, ir siekiant užtikrinti, kad nebūtų ex post prieštaravimų suderintiems standartams;

| 43. | ragina NSI vadovautis ISO etikos kodeksu siekiant užtikrinti, kad standartų nešališkumui nekiltų pavojus dėl kitos veiklos, pvz., sertifikavimo ar akreditacijos; taip pat pabrėžią standartų ir atitikties vertinimo gairių rengimo ir įgyvendinimo svarbą atsižvelgiant į vientisumo, objektyvumo ir nešališkumo reikalavimus; |
| --- | --- |

43.

ragina NSI vadovautis ISO etikos kodeksu siekiant užtikrinti, kad standartų nešališkumui nekiltų pavojus dėl kitos veiklos, pvz., sertifikavimo ar akreditacijos; taip pat pabrėžią standartų ir atitikties vertinimo gairių rengimo ir įgyvendinimo svarbą atsižvelgiant į vientisumo, objektyvumo ir nešališkumo reikalavimus;

d)   Geresnių prieigos prie standartų sąlygų užtikrinimas

| 44. | pripažįsta, kad Europos standartizacija padeda sukurti vienodas sąlygas visiems rinkos veikėjams, o ypač MVĮ, kurios sudaro Europos ekonomikos pagrindą ir jų įnašas į sistemą itin svarbus; tačiau pripažįsta, kad jų dalyvavimas standartizacijoje ne visuomet atitinka jų ekonominę svarbą, o standartų sudėtingumas ir su standartais susijusios išlaidos gali sudaryti sunkumų MVĮ; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta, kad Europos standartizacija padeda sukurti vienodas sąlygas visiems rinkos veikėjams, o ypač MVĮ, kurios sudaro Europos ekonomikos pagrindą ir jų įnašas į sistemą itin svarbus; tačiau pripažįsta, kad jų dalyvavimas standartizacijoje ne visuomet atitinka jų ekonominę svarbą, o standartų sudėtingumas ir su standartais susijusios išlaidos gali sudaryti sunkumų MVĮ;

| 45. | pabrėžia, kad standartai turėtų būti rengiami ir priimami atsižvelgiant į MVĮ, ypač mažų, labai mažų ir amatų įmonių, ypatybes ir jų aplinką; teigiamai vertina naujas Europos ir nacionalinių standartizacijos institucijų iniciatyvas įgyvendinti studijoje dėl MVĮ prieigos prie Europos standartizacijos pateiktas rekomendacijas ir mano, kad jas reikia laikyti gerąja patirtimi; pritaria priemonėms, numatytoms MVĮ skirtoje Europos standartizacijos komiteto (angl. CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (angl. CENELEC) programose siekiant palengvinti MVĮ naudoti standartus, ir ragina jų imtis; pabrėžia, kad reikėtų imtis tolesnių priemonių siekiant užtikrinti, jog MVĮ galėtų aktyviai dalyvauti rengiant standartus ir turėtų geresnę ir ne tiek daug kainuojančią prieigą prie jų; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad standartai turėtų būti rengiami ir priimami atsižvelgiant į MVĮ, ypač mažų, labai mažų ir amatų įmonių, ypatybes ir jų aplinką; teigiamai vertina naujas Europos ir nacionalinių standartizacijos institucijų iniciatyvas įgyvendinti studijoje dėl MVĮ prieigos prie Europos standartizacijos pateiktas rekomendacijas ir mano, kad jas reikia laikyti gerąja patirtimi; pritaria priemonėms, numatytoms MVĮ skirtoje Europos standartizacijos komiteto (angl. CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto (angl. CENELEC) programose siekiant palengvinti MVĮ naudoti standartus, ir ragina jų imtis; pabrėžia, kad reikėtų imtis tolesnių priemonių siekiant užtikrinti, jog MVĮ galėtų aktyviai dalyvauti rengiant standartus ir turėtų geresnę ir ne tiek daug kainuojančią prieigą prie jų;

| 46. | pabrėžia, kad rengiant standartus Europos Sąjungos ir valstybės narės turėtų sudaryti galimybes labiau atsižvelgti į MVĮ ir amatų įmonių interesus, įgyvendindamos strategines iniciatyvoje „Small Business Act“ nurodytas priemones pagal jos septintą principą: teikdamos ES finansinę paramą, mažindamos prieigos prie standartų kaštus, nuolat skelbdamos Europos standartų santraukas ir sudarydamos nešališkus standartizacijos komitetus; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad rengiant standartus Europos Sąjungos ir valstybės narės turėtų sudaryti galimybes labiau atsižvelgti į MVĮ ir amatų įmonių interesus, įgyvendindamos strategines iniciatyvoje „Small Business Act“ nurodytas priemones pagal jos septintą principą: teikdamos ES finansinę paramą, mažindamos prieigos prie standartų kaštus, nuolat skelbdamos Europos standartų santraukas ir sudarydamos nešališkus standartizacijos komitetus;

| 47. | ragina Komisiją, kai įmanoma, supaprastinti procedūras ir visų pirma darant pakeitimus ateityje atsižvelgti į principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“; rekomenduoja, kad Komisija standartizacijos klausimą įtrauktų į kitą MVĮ savaitę; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją, kai įmanoma, supaprastinti procedūras ir visų pirma darant pakeitimus ateityje atsižvelgti į principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“; rekomenduoja, kad Komisija standartizacijos klausimą įtrauktų į kitą MVĮ savaitę;

| 48. | tvirtina, kad naudotojų prieiga prie Europos standartų, parengtų ES politikos sritims ir teisės aktams paremti, yra svarbus klausimas, kurį svarstyti toliau; mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę privatiems ir (arba) pramonės standartams ir suderintiems ir (arba) įgaliotiesiems standartams taikyti skirtingas kainų nustatymo sistemas; ypač ragina nacionalines standartų institucijas sumažinti išlaidas taikant specialius tarifus ir siūlant standartų rinkinius sumažinta kaina ir išsiaiškinti, kokiais dar būdais galima pagerinti prieigą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

48.

tvirtina, kad naudotojų prieiga prie Europos standartų, parengtų ES politikos sritims ir teisės aktams paremti, yra svarbus klausimas, kurį svarstyti toliau; mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę privatiems ir (arba) pramonės standartams ir suderintiems ir (arba) įgaliotiesiems standartams taikyti skirtingas kainų nustatymo sistemas; ypač ragina nacionalines standartų institucijas sumažinti išlaidas taikant specialius tarifus ir siūlant standartų rinkinius sumažinta kaina ir išsiaiškinti, kokiais dar būdais galima pagerinti prieigą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| 49. | tačiau primena, kad standarto įsigijimo kaina sudaro tik mažą standartų naudotojų, kuriems paprastai tenka skirti daug didesnius išteklius norint pritaikyti reikalaujamą standartą verslo procese, patiriamų bendrų išlaidų dalį; |
| --- | --- |

49.

tačiau primena, kad standarto įsigijimo kaina sudaro tik mažą standartų naudotojų, kuriems paprastai tenka skirti daug didesnius išteklius norint pritaikyti reikalaujamą standartą verslo procese, patiriamų bendrų išlaidų dalį;

| 50. | pabrėžia, jog standartai turėtų būti suprantami ir jais būtų nesunku naudotis, kad naudotojai galėtų juos geriau įgyvendinti; mano, jog itin svarbu sumažinti, jei reikia, pernelyg didelį kryžminių nuorodų į standartus skaičių ir šalinti esamus sunkumus, susijusius su tam tikram produktui ar procesui taikomų standartų grupių nustatymu; ragina nacionalines ir Europos standartų institucijas ir prekybos asociacijas pateikti vartotojams suprantamas gaires apie standartų naudojimą, nemokamas santraukas interneto svetainėse ir sudaryti geresnę prieigą internetu prie konsultacijų projektų; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, jog standartai turėtų būti suprantami ir jais būtų nesunku naudotis, kad naudotojai galėtų juos geriau įgyvendinti; mano, jog itin svarbu sumažinti, jei reikia, pernelyg didelį kryžminių nuorodų į standartus skaičių ir šalinti esamus sunkumus, susijusius su tam tikram produktui ar procesui taikomų standartų grupių nustatymu; ragina nacionalines ir Europos standartų institucijas ir prekybos asociacijas pateikti vartotojams suprantamas gaires apie standartų naudojimą, nemokamas santraukas interneto svetainėse ir sudaryti geresnę prieigą internetu prie konsultacijų projektų;

| 51. | pritaria tebesitęsiančiai ESO iniciatyvai parengti ir internete be jokių prieigos apribojimų paskelbti visų jų parengtų standartų santrauką ir prašo, kad šis projektas būtų skubiai užbaigtas; tačiau pabrėžia, kad šį projektą taip pat reikėtų įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, siekiant sudaryti sąlygas standartų naudotojams gauti informacijos apie su kiekvienu standartu susijusią prekę savo kalba NSI interneto svetainėse; |
| --- | --- |

51.

pritaria tebesitęsiančiai ESO iniciatyvai parengti ir internete be jokių prieigos apribojimų paskelbti visų jų parengtų standartų santrauką ir prašo, kad šis projektas būtų skubiai užbaigtas; tačiau pabrėžia, kad šį projektą taip pat reikėtų įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, siekiant sudaryti sąlygas standartų naudotojams gauti informacijos apie su kiekvienu standartu susijusią prekę savo kalba NSI interneto svetainėse;

| 52. | pabrėžia, kad labai svarbu pateikti standartus visomis ES oficialiomis kalbomis siekiant užtikrinti, kad naudotojai tinkamai juos suprastų; ragina Komisiją toliau remti suderintų standartų vertimą ir supaprastinti šios paramos finansines taisykles; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad labai svarbu pateikti standartus visomis ES oficialiomis kalbomis siekiant užtikrinti, kad naudotojai tinkamai juos suprastų; ragina Komisiją toliau remti suderintų standartų vertimą ir supaprastinti šios paramos finansines taisykles;

Standartizacija remiant naujoves ir tvarų konkurencingumą globalizuotoje aplinkoje

| 53. | pripažįsta, kad Europos standartizacija – tai pagrindinė naujovių, mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimo priemonė, kuri padėtų plėtoti ES konkurencingumą ir užbaigti vidaus rinkos kūrimą; pabrėžia svarbius ekonominius Europos standartizacijos, kuri padeda įmonėms greičiau perteikti žinias, sumažinti sąnaudas ir riziką, greičiau patekti į rinką ir padidinti naujovių vertę, privalumus; |
| --- | --- |

53.

pripažįsta, kad Europos standartizacija – tai pagrindinė naujovių, mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimo priemonė, kuri padėtų plėtoti ES konkurencingumą ir užbaigti vidaus rinkos kūrimą; pabrėžia svarbius ekonominius Europos standartizacijos, kuri padeda įmonėms greičiau perteikti žinias, sumažinti sąnaudas ir riziką, greičiau patekti į rinką ir padidinti naujovių vertę, privalumus;

| 54. | pripažįsta, kad, nors standartizacijos pagalba ir gali būti labai palengvinta naujųjų technologijų eksploatacija, esama didelių trūkumų panaudojant mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros rezultatus standartų rengimui; pabrėžia, jog reikia gerinti standartų rengėjų, novatorių, akademinių ir mokslo bendruomenių abipusį supratimą ir bendradarbiavimą; pažymi, kad į standartus įtraukus naujas žinias, ypač iš viešai finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, bus skatinamos naujovės ir konkurencingumas; |
| --- | --- |

54.

pripažįsta, kad, nors standartizacijos pagalba ir gali būti labai palengvinta naujųjų technologijų eksploatacija, esama didelių trūkumų panaudojant mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros rezultatus standartų rengimui; pabrėžia, jog reikia gerinti standartų rengėjų, novatorių, akademinių ir mokslo bendruomenių abipusį supratimą ir bendradarbiavimą; pažymi, kad į standartus įtraukus naujas žinias, ypač iš viešai finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, bus skatinamos naujovės ir konkurencingumas;

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su NSI skatinti įtraukti standartizacijos klausimą į akademines, švietimo (pvz., ekonomikos ir techninių mokymo įstaigų) ir mokymosi visą gyvenimą programas, o taip pat į informavimo kampanijas, siekiant gerinti dabartinių ir būsimų ekonominės veiklos subjektų ir politikos rengėjų žinias apie standartų svarbą ir naudą; ragina NSI glaudžiau bendradarbiauti su prekybos asociacijomis rengiant MVĮ tinkamą informaciją apie standartų naudojimo ekonominius privalumus; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad programoje „Erasmus“ jauniesiems verslininkams būtų aptariamas standartizacijos klausimas; skatina imtis veiksmų, skirtų socialinei ir ekonominei standartizacijos naudai įvertinti, apskaičiuoti ir paskelbti; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su NSI skatinti įtraukti standartizacijos klausimą į akademines, švietimo (pvz., ekonomikos ir techninių mokymo įstaigų) ir mokymosi visą gyvenimą programas, o taip pat į informavimo kampanijas, siekiant gerinti dabartinių ir būsimų ekonominės veiklos subjektų ir politikos rengėjų žinias apie standartų svarbą ir naudą; ragina NSI glaudžiau bendradarbiauti su prekybos asociacijomis rengiant MVĮ tinkamą informaciją apie standartų naudojimo ekonominius privalumus; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad programoje „Erasmus“ jauniesiems verslininkams būtų aptariamas standartizacijos klausimas; skatina imtis veiksmų, skirtų socialinei ir ekonominei standartizacijos naudai įvertinti, apskaičiuoti ir paskelbti;

| 56. | mano, kad į Bendrąsias Europos inovacijų ir mokslinių tyrimų programas įtraukus ir standartizaciją, jos galėtų daug prisidėti prie standartizacijos proceso; mano, kad tokia priemonė padėtų geriau suprasti standartų privalumus ir skatintų sisteminį požiūrį, apimantį mokslinius tyrimus,naujoves ir standartizaciją; ragina Komisiją į ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir plėtros projektų vertinimo kriterijus įtraukti „poveikį standartizacijai“, kad būtų remiami su standartizacija susiję projektai, taip pat platinti informaciją apie šiuos projektus naujoviškais būdais; |
| --- | --- |

56.

mano, kad į Bendrąsias Europos inovacijų ir mokslinių tyrimų programas įtraukus ir standartizaciją, jos galėtų daug prisidėti prie standartizacijos proceso; mano, kad tokia priemonė padėtų geriau suprasti standartų privalumus ir skatintų sisteminį požiūrį, apimantį mokslinius tyrimus,naujoves ir standartizaciją; ragina Komisiją į ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir plėtros projektų vertinimo kriterijus įtraukti „poveikį standartizacijai“, kad būtų remiami su standartizacija susiję projektai, taip pat platinti informaciją apie šiuos projektus naujoviškais būdais;

| 57. | ragina Komisiją parengti technologijų stebėsenos veiklos planą, kad būtų galima nustatyti būsimus mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros objektus, kuriems standartizacija būtų naudinga, pagerinti informacijos, kuri yra būtina siekiant patekti rinką ir vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtrą, srautus ir skaidrumą; ir todėl ragina skatinti lengvai prieinamus ir naudotojui suprantamus internetu vykdomo vertinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją parengti technologijų stebėsenos veiklos planą, kad būtų galima nustatyti būsimus mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros objektus, kuriems standartizacija būtų naudinga, pagerinti informacijos, kuri yra būtina siekiant patekti rinką ir vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtrą, srautus ir skaidrumą; ir todėl ragina skatinti lengvai prieinamus ir naudotojui suprantamus internetu vykdomo vertinimo mechanizmus;

| 58. | ragina valstybes nares naudoti Europos standartus vykdant viešuosius pirkimus siekiant pagerinti viešųjų paslaugų kokybę ir skatinti naujoviškas technologijas; vis dėlto pabrėžia, kad naudojant standartus neturėtų atsirasti papildomų kliūčių, ypač mažosioms įmonėms, siekiančioms dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares naudoti Europos standartus vykdant viešuosius pirkimus siekiant pagerinti viešųjų paslaugų kokybę ir skatinti naujoviškas technologijas; vis dėlto pabrėžia, kad naudojant standartus neturėtų atsirasti papildomų kliūčių, ypač mažosioms įmonėms, siekiančioms dalyvauti viešuosiuose pirkimuose;

| 59. | dar kartą patvirtina, kad siekiant spręsti klimato kaitos ir kitas ateities pasaulines energijos ir aplinkosaugos problemas reikia plėtoti ir skatinti naudoti švariąsias technologijas ir ekologiškus produktus; todėl mano, kad skubiai reikia integruoti aplinkosaugos aspektus į visus atitinkamų produktų ir paslaugų procesus ir kad iš Europos standartizacijos sistemos turi būti išplėtota patobulinta sistema, kuri užtikrintų, kad į tokius aspektus būtų tinkamai atsižvelgiama rengiant standartus; pabrėžia, kad reikia skatinti aktyvų aplinkosaugos organizacijų ir viešųjų valdžios institucijų, atsakingų už aplinkos apsaugą, dalyvavimą standartizacijos komitetų veikloje – nacionaliniu ir Europos lygmenimis; pabrėžia, jog nustatant naujas standartizacijos modelių gaires taip pat turi būti atsižvelgiama į būtinybę, kad kuriant naujoves Europos lygmeniu dedamos pastangos būtų nukreiptos į visuotines kovos su klimato kaita strategijas ir veiksmus sprendžiant su energetika, visuomene ir aplinka susijusius uždavinius; |
| --- | --- |

59.

dar kartą patvirtina, kad siekiant spręsti klimato kaitos ir kitas ateities pasaulines energijos ir aplinkosaugos problemas reikia plėtoti ir skatinti naudoti švariąsias technologijas ir ekologiškus produktus; todėl mano, kad skubiai reikia integruoti aplinkosaugos aspektus į visus atitinkamų produktų ir paslaugų procesus ir kad iš Europos standartizacijos sistemos turi būti išplėtota patobulinta sistema, kuri užtikrintų, kad į tokius aspektus būtų tinkamai atsižvelgiama rengiant standartus; pabrėžia, kad reikia skatinti aktyvų aplinkosaugos organizacijų ir viešųjų valdžios institucijų, atsakingų už aplinkos apsaugą, dalyvavimą standartizacijos komitetų veikloje – nacionaliniu ir Europos lygmenimis; pabrėžia, jog nustatant naujas standartizacijos modelių gaires taip pat turi būti atsižvelgiama į būtinybę, kad kuriant naujoves Europos lygmeniu dedamos pastangos būtų nukreiptos į visuotines kovos su klimato kaita strategijas ir veiksmus sprendžiant su energetika, visuomene ir aplinka susijusius uždavinius;

| 60. | pabrėžia, kad žmonių sveikatai ir gyvenimo sąlygoms pagerinti reikia produktų, kurie turi poveikį visuomenės sveikatos vystymuisi ir gerinti jų prieinamumą, ypač vaikams ir pažedžiamoms gyventojų grupėms; todėl mano, kad skubiai reikia integruoti aplinkosaugos aspektus į visus atitinkamų produktų ir paslaugų procesus ir kad iš Europos standartizacijos sistemos turi būti išplėtota patobulinta sistema, kuri užtikrintų, kad į tokius aspektus būtų tinkamai atsižvelgiama rengiant standartus; šiuo tikslu ragina, pvz., nustatyti minimalius ortopediniu požiūriu tinkamos vaikų avalynės Europos standartus; pabrėžia, kad reikia skatinti aktyvų visuomenės sveikatos organizacijų ir viešųjų valdžios institucijų, atsakingų už sveikatos klausimus, dalyvavimą standartizacijos komitetų veikloje; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad žmonių sveikatai ir gyvenimo sąlygoms pagerinti reikia produktų, kurie turi poveikį visuomenės sveikatos vystymuisi ir gerinti jų prieinamumą, ypač vaikams ir pažedžiamoms gyventojų grupėms; todėl mano, kad skubiai reikia integruoti aplinkosaugos aspektus į visus atitinkamų produktų ir paslaugų procesus ir kad iš Europos standartizacijos sistemos turi būti išplėtota patobulinta sistema, kuri užtikrintų, kad į tokius aspektus būtų tinkamai atsižvelgiama rengiant standartus; šiuo tikslu ragina, pvz., nustatyti minimalius ortopediniu požiūriu tinkamos vaikų avalynės Europos standartus; pabrėžia, kad reikia skatinti aktyvų visuomenės sveikatos organizacijų ir viešųjų valdžios institucijų, atsakingų už sveikatos klausimus, dalyvavimą standartizacijos komitetų veikloje;

| 61. | pabrėžia, kad standartizacija teikia daug galimybių siekiant pašalinti kliūtis, dėl kurių neįgalūs asmenys ir pagyvenę žmonės negali išnaudoti savo pajėgumų ir dalyvauti kaip lygūs su lygiais visose gyvenimo srityse; todėl ragina parengti standartus, kuriais būtų atsižvelgiama į įvairius gyventojų poreikius ir sudaroma naujų galimybių verslui pateikti novatoriškų sprendimų, siekiant skatinti plėtoti visiems prieinamus produktus, paslaugas ir infrastruktūrą; pabrėžia, kad labai svarbus tinkamumo visiems principas, kurį taikyti – kūrybinė ir etinė užduotis standartų rengėjams, dizaineriams, verslininkams, viešosioms valdžios institucijoms ir politikos rengėjams, nes juo siekiama, kad visi žmonės galėtų turėti vienodą prieigą prie, be kita ko, sukurtos aplinkos, transporto, švietimo, užimtumo, būsto, medicinos infrastruktūros, informacijos ir komunikacijos, kultūros, laisvalaikio ir vartotojams skirtų produktų bei paslaugų; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad standartizacija teikia daug galimybių siekiant pašalinti kliūtis, dėl kurių neįgalūs asmenys ir pagyvenę žmonės negali išnaudoti savo pajėgumų ir dalyvauti kaip lygūs su lygiais visose gyvenimo srityse; todėl ragina parengti standartus, kuriais būtų atsižvelgiama į įvairius gyventojų poreikius ir sudaroma naujų galimybių verslui pateikti novatoriškų sprendimų, siekiant skatinti plėtoti visiems prieinamus produktus, paslaugas ir infrastruktūrą; pabrėžia, kad labai svarbus tinkamumo visiems principas, kurį taikyti – kūrybinė ir etinė užduotis standartų rengėjams, dizaineriams, verslininkams, viešosioms valdžios institucijoms ir politikos rengėjams, nes juo siekiama, kad visi žmonės galėtų turėti vienodą prieigą prie, be kita ko, sukurtos aplinkos, transporto, švietimo, užimtumo, būsto, medicinos infrastruktūros, informacijos ir komunikacijos, kultūros, laisvalaikio ir vartotojams skirtų produktų bei paslaugų;

| 62. | todėl ragina Komisiją ir ESO parengti ir remti sisteminį požiūrį į savo standartizacijos veiklą, siekiant užtikrinti, kad į standartus būtų įtraukti atitinkami prieinamumo reikalavimai ir būtų laikomasi tinkamumo visiems principo, įskaitant tinkamą tikrinimo priemonę, kuri padėtų užtikrinti, kad rengiant minėtus standartus būtų tinkamai atsižvelgta į neįgalių asmenų ir pagyvenusių žmonių poreikius; be to, ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos bei nacionalines standartizacijos organizacijas parengti ir remti mokymo kursus neįgaliems asmenims, kad jie veiksmingiau dalyvautų standartų nustatymo procese, ir standartų rengėjams, kad jie susipažintų su neįgalumo ir prieinamumo klausimais; |
| --- | --- |

62.

todėl ragina Komisiją ir ESO parengti ir remti sisteminį požiūrį į savo standartizacijos veiklą, siekiant užtikrinti, kad į standartus būtų įtraukti atitinkami prieinamumo reikalavimai ir būtų laikomasi tinkamumo visiems principo, įskaitant tinkamą tikrinimo priemonę, kuri padėtų užtikrinti, kad rengiant minėtus standartus būtų tinkamai atsižvelgta į neįgalių asmenų ir pagyvenusių žmonių poreikius; be to, ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos bei nacionalines standartizacijos organizacijas parengti ir remti mokymo kursus neįgaliems asmenims, kad jie veiksmingiau dalyvautų standartų nustatymo procese, ir standartų rengėjams, kad jie susipažintų su neįgalumo ir prieinamumo klausimais;

| 63. | ragina visas valstybes nares nedelsiant ratifikuoti JT konvenciją dėl žmonių su negalia teisių ir veiksmingai įgyvendinti jos nuostatas atsižvelgiant į universalaus tinkamumo principų propagavimą standartų nustatymo procese; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti šiuo metu taikomas viešųjų pirkimų taisykles, kad būtų skatinama įtraukti prieinamumo sąlygas į viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo procedūras, siekiant gerinti prieinamumą ir suteikti paskatų gamintojams kurti ir siūlyti prieinamus produktus ir paslaugas; ragina, kad būtų skatinami ES finansuojami moksliniai tyrimai ir plėtros projektai, kuriais būtų kuriami novatoriški, pagalbą teikiančių technologijų produktai, ir kad nuostatos dėl prieinamumo taptų kriterijumi skirstant struktūrinių fondų lėšas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

63.

ragina visas valstybes nares nedelsiant ratifikuoti JT konvenciją dėl žmonių su negalia teisių ir veiksmingai įgyvendinti jos nuostatas atsižvelgiant į universalaus tinkamumo principų propagavimą standartų nustatymo procese; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti šiuo metu taikomas viešųjų pirkimų taisykles, kad būtų skatinama įtraukti prieinamumo sąlygas į viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo procedūras, siekiant gerinti prieinamumą ir suteikti paskatų gamintojams kurti ir siūlyti prieinamus produktus ir paslaugas; ragina, kad būtų skatinami ES finansuojami moksliniai tyrimai ir plėtros projektai, kuriais būtų kuriami novatoriški, pagalbą teikiančių technologijų produktai, ir kad nuostatos dėl prieinamumo taptų kriterijumi skirstant struktūrinių fondų lėšas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis;

| 64. | pabrėžia, kad norint toliau stiprinti vartotojų apsaugą reikėtų teikti pirmenybę su Bendrosios produktų saugos direktyva susijusiai standartų įgyvendinimo procedūrai; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad norint toliau stiprinti vartotojų apsaugą reikėtų teikti pirmenybę su Bendrosios produktų saugos direktyva susijusiai standartų įgyvendinimo procedūrai;

| 65. | atkreipia dėmesį į 2010 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl elektra varomų automobilių, kurioje pabrėžiama, kad reikia vykdyti veiksmingą standartizaciją įvairiose srityse, kad, siekiant užtikrinti konkurencingumą ir saugoti aplinką, būtų galima paspartinti elektra varomų automobilių pateikimą rinkai; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į 2010 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl elektra varomų automobilių, kurioje pabrėžiama, kad reikia vykdyti veiksmingą standartizaciją įvairiose srityse, kad, siekiant užtikrinti konkurencingumą ir saugoti aplinką, būtų galima paspartinti elektra varomų automobilių pateikimą rinkai;

| 66. | pažymi, kad tiek intelektinės nuosavybės teisės, tiek standartizacija skatina inovacijas ir sudaro geresnes technologijų sklaidos galimybes; pabrėžia, kad reikėtų nustatyti teisingą standartų naudotojų ir intelektinės nuosavybės teisių turėtojų interesų pusiausvyrą; ragina Europos ir nacionalines standartų institucijas būti ypatingai budrias rengiant standartus, grindžiamus nuosavybės teisėmis valdomomis technologijomis, kad visi naudotojai turėtų plačią prieigą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog bet kurių pagrindinių intelektinės nuosavybės teisių, minimų standartuose, licencijos būtų teikiamos sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

66.

pažymi, kad tiek intelektinės nuosavybės teisės, tiek standartizacija skatina inovacijas ir sudaro geresnes technologijų sklaidos galimybes; pabrėžia, kad reikėtų nustatyti teisingą standartų naudotojų ir intelektinės nuosavybės teisių turėtojų interesų pusiausvyrą; ragina Europos ir nacionalines standartų institucijas būti ypatingai budrias rengiant standartus, grindžiamus nuosavybės teisėmis valdomomis technologijomis, kad visi naudotojai turėtų plačią prieigą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog bet kurių pagrindinių intelektinės nuosavybės teisių, minimų standartuose, licencijos būtų teikiamos sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis;

| 67. | pripažįsta, kad forumai ir konsorciumai labai prisideda prie standartizacijos sistemos suteikdami pasaulio mastu aktualias specifikacijas, kurios dažnai labiau atitinka naujoviškas technologijas; atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia IKT sektoriuje forumai ir konsorciumai virto pasaulinio masto organizacijomis, kurios vykdydamos atvirus, skaidrius ir bendru sutarimu pagrįstus procesus rengia plačiai taikomas specifikacijas; mano, kad Europos standartizacijos organizacijos ir forumai bei konsorciumai, planuodami savo veiklą, turi bendradarbiauti ir perkelti standartus į tinkamiausią lygmenį, tarptautinį ar Europos, siekiant užtikrinti darnumą ir užkirsti kelią fragmentiškumui ar dubliavimuisi; |
| --- | --- |

67.

pripažįsta, kad forumai ir konsorciumai labai prisideda prie standartizacijos sistemos suteikdami pasaulio mastu aktualias specifikacijas, kurios dažnai labiau atitinka naujoviškas technologijas; atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia IKT sektoriuje forumai ir konsorciumai virto pasaulinio masto organizacijomis, kurios vykdydamos atvirus, skaidrius ir bendru sutarimu pagrįstus procesus rengia plačiai taikomas specifikacijas; mano, kad Europos standartizacijos organizacijos ir forumai bei konsorciumai, planuodami savo veiklą, turi bendradarbiauti ir perkelti standartus į tinkamiausią lygmenį, tarptautinį ar Europos, siekiant užtikrinti darnumą ir užkirsti kelią fragmentiškumui ar dubliavimuisi;

| 68. | ragina Europos standartizacijos organizacijas parengti ir įgyvendinti patobulintą forumų ir (arba) konsorciumų specifikacijų priėmimo kaip Europos standartų sistemą, kuri nustatytomis konsultavimosi su visomis susijusiomis šalimis procedūromis pagal nacionalinio delegavimo principą turi užtikrinti visų suinteresuotųjų šalių sutarimą; pabrėžia, kad neturėtų būti ribojama galimybė teikti forumų ir (arba) konsorciumų specifikacijas tarptautinėms standartų organizacijoms siekiant jiems suteikti globalesnį statusą, jei tai atitinka Pasaulio prekybos organizacijos susitarime dėl techninių kliūčių prekybai nustatytus principus (skaidrumą, atvirumą, nešališkumą, sutarimą, veiksmingumą, aktualumą ir darnumą); |
| --- | --- |

68.

ragina Europos standartizacijos organizacijas parengti ir įgyvendinti patobulintą forumų ir (arba) konsorciumų specifikacijų priėmimo kaip Europos standartų sistemą, kuri nustatytomis konsultavimosi su visomis susijusiomis šalimis procedūromis pagal nacionalinio delegavimo principą turi užtikrinti visų suinteresuotųjų šalių sutarimą; pabrėžia, kad neturėtų būti ribojama galimybė teikti forumų ir (arba) konsorciumų specifikacijas tarptautinėms standartų organizacijoms siekiant jiems suteikti globalesnį statusą, jei tai atitinka Pasaulio prekybos organizacijos susitarime dėl techninių kliūčių prekybai nustatytus principus (skaidrumą, atvirumą, nešališkumą, sutarimą, veiksmingumą, aktualumą ir darnumą);

| 69. | pripažįsta, kad sąveikumas turi didelę reikšmę inovacijoms ir konkurencingumui, ypač IKT sektoriuje, kur forumai ir konsorciumai atlieka pagrindinį vaidmenį; pažymi, kad sąveikumas priklauso ne tik nuo standartų ir (arba) specifikacijų rengimo, bet ir nuo to, kaip naudotojai juos įgyvendina; pripažįsta, kad naudotojų plėtojami forumai ir konsorciumai atlieka svarbų vaidmenį siekiant sąveikumo; ragina Komisiją sustiprinti IRT forumų, konsorciumų ir oficialių standartus kuriančių institucijų koordinavimą, nes tuomet būtų galima pagerinti sąveikumą ir sumažinti IRT sektoriaus standartų dubliavimosi ir nesutapimų riziką; |
| --- | --- |

69.

pripažįsta, kad sąveikumas turi didelę reikšmę inovacijoms ir konkurencingumui, ypač IKT sektoriuje, kur forumai ir konsorciumai atlieka pagrindinį vaidmenį; pažymi, kad sąveikumas priklauso ne tik nuo standartų ir (arba) specifikacijų rengimo, bet ir nuo to, kaip naudotojai juos įgyvendina; pripažįsta, kad naudotojų plėtojami forumai ir konsorciumai atlieka svarbų vaidmenį siekiant sąveikumo; ragina Komisiją sustiprinti IRT forumų, konsorciumų ir oficialių standartus kuriančių institucijų koordinavimą, nes tuomet būtų galima pagerinti sąveikumą ir sumažinti IRT sektoriaus standartų dubliavimosi ir nesutapimų riziką;

| 70. | pabrėžia būtinybę priderinti IRT standartizacijos politiką prie rinkos ir politikos pokyčių, nes tai padėtų pasiekti svarbius Europos politikos tikslus, susijusius su e. sveikata, prieiga, saugumu, e. verslu, e. vyriausybe, transportu ir t.t., kai būtinas sąveikumas, ir parengti tarptautinius asmens duomenų apsaugos standartus; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia būtinybę priderinti IRT standartizacijos politiką prie rinkos ir politikos pokyčių, nes tai padėtų pasiekti svarbius Europos politikos tikslus, susijusius su e. sveikata, prieiga, saugumu, e. verslu, e. vyriausybe, transportu ir t.t., kai būtinas sąveikumas, ir parengti tarptautinius asmens duomenų apsaugos standartus;

| 71. | ragina Komisiją, siekiant paremti ES politiką kitose srityse, įgyvendinti atnaujintą ir išlėstą ES informacinių technologijų standartizacijos politiką, kuria, be kita ko, turėtų būti užtikrinta tinkamų apsaugos priemonių, įskaitant su sertifikavimu, atitikties vertinimo įstaigomis ir akreditacija susijusias sritis, sąveika, teisinis tikrumas ir taikymas, ir tuo pačiu metu kuo labiau sumažinta papildoma našta įmonėms, pavojus naudotojams ir kliūtys laisvam informacinių technologijų judėjimui; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją, siekiant paremti ES politiką kitose srityse, įgyvendinti atnaujintą ir išlėstą ES informacinių technologijų standartizacijos politiką, kuria, be kita ko, turėtų būti užtikrinta tinkamų apsaugos priemonių, įskaitant su sertifikavimu, atitikties vertinimo įstaigomis ir akreditacija susijusias sritis, sąveika, teisinis tikrumas ir taikymas, ir tuo pačiu metu kuo labiau sumažinta papildoma našta įmonėms, pavojus naudotojams ir kliūtys laisvam informacinių technologijų judėjimui;

| 72. | ragina Komisiją nustatyti papildomus informacinių technologijų sektorius, sritis ar taikymo galimybes, kai veiksmingai pasinaudojant ES standartizacija galima būtų paremti ES politiką, ir atitinkamai pateikti tinkamus pasiūlymus; ragina Komisiją kuriant atnaujintą IRT standartizacijos politiką, skirtą ES politikai paremti, kaip modeliu vadovautis naujuoju požiūriu ir naująja teisės aktų sistema; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją nustatyti papildomus informacinių technologijų sektorius, sritis ar taikymo galimybes, kai veiksmingai pasinaudojant ES standartizacija galima būtų paremti ES politiką, ir atitinkamai pateikti tinkamus pasiūlymus; ragina Komisiją kuriant atnaujintą IRT standartizacijos politiką, skirtą ES politikai paremti, kaip modeliu vadovautis naujuoju požiūriu ir naująja teisės aktų sistema;

| 73. | pabrėžia, kad taikant tarptautinius standartus sudaromos tinkamos sąlygos veikti pasaulio rinkai, nes tuomet daugelyje šalių naudojamas vienas toks pat standartas, grindžiamas į rezultatus orientuota koncepcija, ir skatinamas vartotojų supratimas ir pasitikėjimas rinka; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad taikant tarptautinius standartus sudaromos tinkamos sąlygos veikti pasaulio rinkai, nes tuomet daugelyje šalių naudojamas vienas toks pat standartas, grindžiamas į rezultatus orientuota koncepcija, ir skatinamas vartotojų supratimas ir pasitikėjimas rinka;

| 74. | pabrėžia, jog dialogas reguliavimo klausimais yra labai svarbus vidaus rinkos išorinės dimensijos aspektas ir todėl reikia apginti ir sustiprinti Europos standartizacijos sistemos poziciją tarptautinėje standartizacijos aplinkoje siekiant skatinti rengti tikras pasaulio aktualijas atitinkančius tarptautinius standartus, sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir didinti Europos konkurencingumą, tinkamai atsižvelgiant į tesėtus besivystančių šalių interesus ir stengtis išvengti nereikalingo veiklos, kuri jau atliekama tarptautiniame lygmenyje, pasikartojimo; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia, jog dialogas reguliavimo klausimais yra labai svarbus vidaus rinkos išorinės dimensijos aspektas ir todėl reikia apginti ir sustiprinti Europos standartizacijos sistemos poziciją tarptautinėje standartizacijos aplinkoje siekiant skatinti rengti tikras pasaulio aktualijas atitinkančius tarptautinius standartus, sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir didinti Europos konkurencingumą, tinkamai atsižvelgiant į tesėtus besivystančių šalių interesus ir stengtis išvengti nereikalingo veiklos, kuri jau atliekama tarptautiniame lygmenyje, pasikartojimo;

| 75. | pritaria tam, kad du Europos standartizacijos ekspertai būtų deleguoti į Kiniją ir Indiją, siekiant paremti ESO, propaguoti Europos standartus ir gauti žinių apie šių šalių standartizacijos sistemas; prašo Komisijos ištirti standartizacijos ekspertų išsiuntimo į kitus pasaulio regionus siekiant toliau platinti Europos standartizacijos sistemą būtinybę; |
| --- | --- |

75.

pritaria tam, kad du Europos standartizacijos ekspertai būtų deleguoti į Kiniją ir Indiją, siekiant paremti ESO, propaguoti Europos standartus ir gauti žinių apie šių šalių standartizacijos sistemas; prašo Komisijos ištirti standartizacijos ekspertų išsiuntimo į kitus pasaulio regionus siekiant toliau platinti Europos standartizacijos sistemą būtinybę;

| 76. | ragina Komisiją koordinuoti standartizacijos veiklą su tarptautiniais partneriais, pvz., vykdant transatlantinį dialogą; atsižvelgdamas į tai, skatina Komisiją apsvarstyti ir vykdyti reikiamas priemones siekiant padidinti Europos standartizacijos įtaką pasauliniu lygmeniu ir taip sustiprinti Europos produktų ir paslaugų konkurencingumą tarptautinės prekybos srityje; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją koordinuoti standartizacijos veiklą su tarptautiniais partneriais, pvz., vykdant transatlantinį dialogą; atsižvelgdamas į tai, skatina Komisiją apsvarstyti ir vykdyti reikiamas priemones siekiant padidinti Europos standartizacijos įtaką pasauliniu lygmeniu ir taip sustiprinti Europos produktų ir paslaugų konkurencingumą tarptautinės prekybos srityje;

| 77. | ragina Europos suinteresuotąsias šalis ir nacionalines standartų institucijas dar kartą įsipareigoti dėti savo indėlį į tarptautinę standartizaciją siekiant pasinaudoti Europos lyderyste ir įgyti pirmeivių pranašumus pasaulinėse rinkose; pabrėžia, jog reikia techniniu ir politiniu lygmeniu geriau koordinuoti Europos suinteresuotųjų šalių ir nacionalinių standartų institucijų veiklą tarptautinės standartizacijos srityje; |
| --- | --- |

77.

ragina Europos suinteresuotąsias šalis ir nacionalines standartų institucijas dar kartą įsipareigoti dėti savo indėlį į tarptautinę standartizaciją siekiant pasinaudoti Europos lyderyste ir įgyti pirmeivių pranašumus pasaulinėse rinkose; pabrėžia, jog reikia techniniu ir politiniu lygmeniu geriau koordinuoti Europos suinteresuotųjų šalių ir nacionalinių standartų institucijų veiklą tarptautinės standartizacijos srityje;

*

* *

| 78. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

78.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 150, 1999 5 28, p. 624.

(2)  OL L 315, 2006 11 15, p. 9.

(3)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(4)  OL L 36, 1987 2 7, p. 31.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/68

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisMoldovos Respublikoje įgyvendintos reformos ir procesai

P7_TA(2010)0385

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgyvendintų reformų ir pokyčių Moldovos Respublikoje

2012/C 70 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. pasirašytą ir 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusį Moldovos Respublikos ir Europos Sąjungos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. pasirašytą ir 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusį Moldovos Respublikos ir Europos Sąjungos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą ES ir Moldovos bendradarbiavimo tarybos pareiškimą, paskelbtą 2009 m. gruodžio 21 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą ES ir Moldovos bendradarbiavimo tarybos pareiškimą, paskelbtą 2009 m. gruodžio 21 d.,

| — | atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl Moldovos Respublikos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo sudarymo ir derybas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl Moldovos Respublikos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo sudarymo ir derybas dėl Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 12 d. Komisijos trečiąją pažangos ataskaitą apie Moldovos Respubliką (COM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 12 d. Komisijos trečiąją pažangos ataskaitą apie Moldovos Respubliką (COM(2010)0207),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2010 m. gegužės 17 d. pareiškimą dėl Moldovos ir Padniestrės, 2010 m. rugsėjo 27 d. pareiškimą dėl ribojančių priemonių, taikomų Padniestrės regiono vadovybei, ir 2010 m. spalio 14 d. pareiškimą dėl Moldovos Respublikos atlikto Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto ratifikavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2010 m. gegužės 17 d. pareiškimą dėl Moldovos ir Padniestrės, 2010 m. rugsėjo 27 d. pareiškimą dėl ribojančių priemonių, taikomų Padniestrės regiono vadovybei, ir 2010 m. spalio 14 d. pareiškimą dėl Moldovos Respublikos atlikto Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto ratifikavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 29 d. rezultatus, 2010 m. rugsėjo 5 d. referendumo dėl konstitucijos reformos rezultatus ir sprendimą 2010 m. lapkričio 28 d. surengti pirmalaikius parlamento rinkimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 29 d. rezultatus, 2010 m. rugsėjo 5 d. referendumo dėl konstitucijos reformos rezultatus ir sprendimą 2010 m. lapkričio 28 d. surengti pirmalaikius parlamento rinkimus,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Moldovos Respublikos ir Padniestrės regiono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Moldovos Respublikos ir Padniestrės regiono,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi įgyvendinant Europos kaimynystės politiką (EKP) ir 2009 m. gegužės mėn. pradėtoje Rytų partnerystės programoje pripažįstami su Europa susiję Moldovos siekiai ir tai, kad Moldova, kaip šalis, turinti tvirtus istorinius, kultūrinius ir ekonominius ryšius su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, yra labai svarbi, |
| --- | --- |

A.

kadangi įgyvendinant Europos kaimynystės politiką (EKP) ir 2009 m. gegužės mėn. pradėtoje Rytų partnerystės programoje pripažįstami su Europa susiję Moldovos siekiai ir tai, kad Moldova, kaip šalis, turinti tvirtus istorinius, kultūrinius ir ekonominius ryšius su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, yra labai svarbi,

| B. | kadangi asociacijos susitarimas, dėl kurio šiuo metu derasi ES ir Moldovos Respublika, turėtų labai pagerinti ES ir Moldovos Respublikos bendrą institucinę sistemą, padėti tvirtinti ryšius visose srityse ir sustiprinti politinės asociacijos galimybes ir ekonominę integraciją, apimant abipuses teises ir pareigas, |
| --- | --- |

B.

kadangi asociacijos susitarimas, dėl kurio šiuo metu derasi ES ir Moldovos Respublika, turėtų labai pagerinti ES ir Moldovos Respublikos bendrą institucinę sistemą, padėti tvirtinti ryšius visose srityse ir sustiprinti politinės asociacijos galimybes ir ekonominę integraciją, apimant abipuses teises ir pareigas,

| C. | kadangi ES ir Moldovos santykiai per pastaruosius metus iš esmės pagerėjo ir tai deramai pažymėta Europos Komisijos 2010 m. gegužės 12 d. pažangos ataskaitoje, kurioje nurodoma, kad pažanga padaryta daugelyje sričių, kurias apima EKP veiksmų planas, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Moldovos santykiai per pastaruosius metus iš esmės pagerėjo ir tai deramai pažymėta Europos Komisijos 2010 m. gegužės 12 d. pažangos ataskaitoje, kurioje nurodoma, kad pažanga padaryta daugelyje sričių, kurias apima EKP veiksmų planas,

| D. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sukūrus Europos išorės veiksmų tarnybą ir paskyrus Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę Europos Sąjungai suteikta naujų paskatų imtis aktyvesnio vaidmens sprendžiant įsisenėjusius konfliktus kaimyninėse šalyse, įskaitant Padniestrės regiono klausimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sukūrus Europos išorės veiksmų tarnybą ir paskyrus Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę Europos Sąjungai suteikta naujų paskatų imtis aktyvesnio vaidmens sprendžiant įsisenėjusius konfliktus kaimyninėse šalyse, įskaitant Padniestrės regiono klausimą,

| 1. | palankiai vertina šioje srityje per pastaruosius metus Moldovos Respublikos padarytą pažangą ir tikisi, kad rinkimai gali labiau sustiprinti demokratines institucijas ir pagarbą teisinės valstybėms principams ir žmogaus teisėms Moldovoje; tikisi, kad Moldovos valdžios institucijos vykdys reikalingas reformas ir įgyvendins savo įsipareigojimus, kad Moldovos Respublika ir toliau galėtų siekti tvarios integracijos Europoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina šioje srityje per pastaruosius metus Moldovos Respublikos padarytą pažangą ir tikisi, kad rinkimai gali labiau sustiprinti demokratines institucijas ir pagarbą teisinės valstybėms principams ir žmogaus teisėms Moldovoje; tikisi, kad Moldovos valdžios institucijos vykdys reikalingas reformas ir įgyvendins savo įsipareigojimus, kad Moldovos Respublika ir toliau galėtų siekti tvarios integracijos Europoje;

| 2. | palankiai vertina 2010 m. sausio 12 d. pradėtas Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos derybas dėl asociacijos susitarimo ir su pasitenkinimu pažymi labai gerus rezultatus, kuriuos šiame procese Komisijai pristato Moldovos Respublika; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina 2010 m. sausio 12 d. pradėtas Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos derybas dėl asociacijos susitarimo ir su pasitenkinimu pažymi labai gerus rezultatus, kuriuos šiame procese Komisijai pristato Moldovos Respublika;

| 3. | ragina Tarybą, kad ji kitame savo 2010 m. spalio 25 d. posėdyje paprašytų Komisijos kuo greičiau pradėti rengti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planą ir po tiriamųjų derybų dėl keturių dialogo vizų klausimais skyrių pradėti su šiuo dialogu susijusį veiksmų etapą remiantis Moldovos Respublikos padaryta pažanga; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą, kad ji kitame savo 2010 m. spalio 25 d. posėdyje paprašytų Komisijos kuo greičiau pradėti rengti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planą ir po tiriamųjų derybų dėl keturių dialogo vizų klausimais skyrių pradėti su šiuo dialogu susijusį veiksmų etapą remiantis Moldovos Respublikos padaryta pažanga;

| 4. | palankiai vertina Moldovos Respublikai suteiktą didžiausią 90 mln. EUR dotacijos formos makrofinansinę pagalbą siekiant paremti ekonomikos stabilizavimą ir patenkinti jos mokėjimų balanso ir biudžeto poreikius, kaip numatyta dabartinėje TVF programoje; pabrėžia, kad Moldovos Respublika turi dėti daugiau pastangų siekdama veiksmingai įgyvendinti struktūrines reformas, visų pirma susijusias su teisine valstybe, kova su korupcija, verslo ir investicijų aplinka; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Moldovos Respublikai suteiktą didžiausią 90 mln. EUR dotacijos formos makrofinansinę pagalbą siekiant paremti ekonomikos stabilizavimą ir patenkinti jos mokėjimų balanso ir biudžeto poreikius, kaip numatyta dabartinėje TVF programoje; pabrėžia, kad Moldovos Respublika turi dėti daugiau pastangų siekdama veiksmingai įgyvendinti struktūrines reformas, visų pirma susijusias su teisine valstybe, kova su korupcija, verslo ir investicijų aplinka;

| 5. | pripažįsta, kad verslo aplinkos ir įmonių veiklą reglamentuojančios tvarkos pagerinimas – tai svarbiausia priemonė investicijoms pritraukti, ir yra įsitikinęs, kad vedant derybas dėl laisvosios prekybos su ES erdvės, kuri yra asociacijos susitarimo dalis, bus greitai padaryta pažanga; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad verslo aplinkos ir įmonių veiklą reglamentuojančios tvarkos pagerinimas – tai svarbiausia priemonė investicijoms pritraukti, ir yra įsitikinęs, kad vedant derybas dėl laisvosios prekybos su ES erdvės, kuri yra asociacijos susitarimo dalis, bus greitai padaryta pažanga;

| 6. | remia iniciatyvą „Moldovos draugai“, kurioje dalyvauja keletas valstybių narių užsienio reikalų ministrų ir už plėtrą ir Europos kaimynystės politiką atsakingas Komisijos narys Štefan Füle ir kuria siekiama išreikšti aiškią ES paramą Moldovos Respublikai ir solidarumą bei kuria duodama aiški žinia apie ryžtingus įsipareigojimus paremti šalį padedant įveikti iškilusias problemas; mano, kad vykdant šią iniciatyvą bus veiksmingai padedama Moldovos Respublikai vykdyti vidaus reformas ir priartėti prie Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

6.

remia iniciatyvą „Moldovos draugai“, kurioje dalyvauja keletas valstybių narių užsienio reikalų ministrų ir už plėtrą ir Europos kaimynystės politiką atsakingas Komisijos narys Štefan Füle ir kuria siekiama išreikšti aiškią ES paramą Moldovos Respublikai ir solidarumą bei kuria duodama aiški žinia apie ryžtingus įsipareigojimus paremti šalį padedant įveikti iškilusias problemas; mano, kad vykdant šią iniciatyvą bus veiksmingai padedama Moldovos Respublikai vykdyti vidaus reformas ir priartėti prie Europos Sąjungos;

| 7. | mano, kad ES gali prisidėti sprendžiant Padniestrės problemą skatindama pasitikėjimo stiprinimą ir visų pirma bendradarbiaudama su vietos bendruomenėmis ir pilietine visuomene ir remdama bendrų projektų, kuriais siekiama patenkinti gyventojų poreikius, įgyvendinimą, taip pat teikdama pagalbą, kad būtų sušvelninti ekonominės krizės padariniai abiejose Dniestro upės pusėse; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ES gali prisidėti sprendžiant Padniestrės problemą skatindama pasitikėjimo stiprinimą ir visų pirma bendradarbiaudama su vietos bendruomenėmis ir pilietine visuomene ir remdama bendrų projektų, kuriais siekiama patenkinti gyventojų poreikius, įgyvendinimą, taip pat teikdama pagalbą, kad būtų sušvelninti ekonominės krizės padariniai abiejose Dniestro upės pusėse;

| 8. | pabrėžia, kad labai svarbu išspręsti Padniestrės klausimą siekiant skatinti Moldovos Respublikos ir viso regiono politinį stabilumą ir ekonominę gerovę; pakartoja, kad pritaria Moldovos Respublikos teritoriniam vientisumui, ir pabrėžia, kad, sprendžiant Padniestrės regiono problemą, ES turėtų imtis svarbesnio vaidmens ir tai, kad šis klausimas nėra išspręstas, neturėtų trukdyti Moldovos integracijai į ES; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad labai svarbu išspręsti Padniestrės klausimą siekiant skatinti Moldovos Respublikos ir viso regiono politinį stabilumą ir ekonominę gerovę; pakartoja, kad pritaria Moldovos Respublikos teritoriniam vientisumui, ir pabrėžia, kad, sprendžiant Padniestrės regiono problemą, ES turėtų imtis svarbesnio vaidmens ir tai, kad šis klausimas nėra išspręstas, neturėtų trukdyti Moldovos integracijai į ES;

| 9. | palankiai vertina neoficialius nuo 2009 m. birželio mėn. vykstančius „5 + 2“ susitikimus siekiant išspręsti Padniestrės klausimą ir ragina šalis kuo greičiau vėl pradėti oficialias derybas minėtąja sudėtimi bei pritaria Mesebergo iniciatyvai dėl Padniestrės konflikto sprendimo, kurią pradėjo Vokietijos kanclerė Angela Merkel ir Rusijos prezidentas Dmitri Medvedev, taip pat mano, kad užsienio reikalų ministrų lygmens forumas kartu su savo partneriais galėtų prisidėti prie tvaraus šio konflikto sprendimo; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina neoficialius nuo 2009 m. birželio mėn. vykstančius „5 + 2“ susitikimus siekiant išspręsti Padniestrės klausimą ir ragina šalis kuo greičiau vėl pradėti oficialias derybas minėtąja sudėtimi bei pritaria Mesebergo iniciatyvai dėl Padniestrės konflikto sprendimo, kurią pradėjo Vokietijos kanclerė Angela Merkel ir Rusijos prezidentas Dmitri Medvedev, taip pat mano, kad užsienio reikalų ministrų lygmens forumas kartu su savo partneriais galėtų prisidėti prie tvaraus šio konflikto sprendimo;

| 10. | pabrėžia, jog reikia stiprinti žmonių pasitikėjimą valstybinėmis ir teisminėmis institucijomis, ypač po to, kai kurie teisėsaugos institucijų tarnautojai ir pareigūnai dalyvavo 2009 m. balandžio mėn. įvykių smurtiniuose veiksmuose, ir tikisi, kad visi už smurtą atsakingi asmenys bus perduoti teisingumui; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, jog reikia stiprinti žmonių pasitikėjimą valstybinėmis ir teisminėmis institucijomis, ypač po to, kai kurie teisėsaugos institucijų tarnautojai ir pareigūnai dalyvavo 2009 m. balandžio mėn. įvykių smurtiniuose veiksmuose, ir tikisi, kad visi už smurtą atsakingi asmenys bus perduoti teisingumui;

| 11. | ragina visas demokratines politines jėgas, etnines ir kultūrines bendruomenes vengti nereikalingų konfrontacijų ir dėmesį skirti Moldovos Respublikos plačios vizijos kūrimui, kad šalis galėtų sutelkti pastangas ir siekti su Europa susijusių tikslų; |
| --- | --- |

11.

ragina visas demokratines politines jėgas, etnines ir kultūrines bendruomenes vengti nereikalingų konfrontacijų ir dėmesį skirti Moldovos Respublikos plačios vizijos kūrimui, kad šalis galėtų sutelkti pastangas ir siekti su Europa susijusių tikslų;

| 12. | tikisi, kad būsimi parlamento rinkimai, numatyti 2010 m. lapkričio 28 d., bus surengti visapusiškai laikantis tarptautinių standartų, ir primena, kad per priešrinkiminę kampaniją turi būti suteiktos lygios galimybės visoms politinėms jėgoms; tikisi, kad bus imamasi priemonių siekiant užtikrinti, kad užsienyje gyvenantys Moldovos piliečiai galėtų veiksmingai pasinaudoti balsavimo teise, ir pareiškia, kad atsiskyrusio Padniestrės regiono de facto valdžios institucijos neturi teisės neleisti Moldovos piliečiams dalyvauti rinkimuose; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad būsimi parlamento rinkimai, numatyti 2010 m. lapkričio 28 d., bus surengti visapusiškai laikantis tarptautinių standartų, ir primena, kad per priešrinkiminę kampaniją turi būti suteiktos lygios galimybės visoms politinėms jėgoms; tikisi, kad bus imamasi priemonių siekiant užtikrinti, kad užsienyje gyvenantys Moldovos piliečiai galėtų veiksmingai pasinaudoti balsavimo teise, ir pareiškia, kad atsiskyrusio Padniestrės regiono de facto valdžios institucijos neturi teisės neleisti Moldovos piliečiams dalyvauti rinkimuose;

| 13. | ragina Moldovos Respublikos parlamentą dalyvauti EURONEST parlamentinėje asamblėjoje, laikantis šios asamblėjos steigiamojo akto; |
| --- | --- |

13.

ragina Moldovos Respublikos parlamentą dalyvauti EURONEST parlamentinėje asamblėjoje, laikantis šios asamblėjos steigiamojo akto;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Moldovos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Moldovos vyriausybei ir parlamentui.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/70

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisIntegruota jūrų politika

P7_TA(2010)0386

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai (2010/2040(INI))

2012/C 70 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ (COM(2007)0575),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (COM(2009)0540), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (COM(2009)0540),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pateiktą kartu su ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita (SEC(2009)1343), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pateiktą kartu su ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita (SEC(2009)1343),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruotos jūrų politikos formavimas siekiant geresnio Viduržemio jūros regiono valdymo“ (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruotos jūrų politikos formavimas siekiant geresnio Viduržemio jūros regiono valdymo“ (COM(2009)0466),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ (COM(2009)0536),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka“ (COM(2009)0538), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka“ (COM(2009)0538),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) sukūrimo nagrinėjimas“ (COM(2008)0068), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) sukūrimo nagrinėjimas“ (COM(2008)0068),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „2010 m. Komisijos darbo programa. Laikas veikti“ (COM(2010)0135), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „2010 m. Komisijos darbo programa. Laikas veikti“ (COM(2010)0135),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Jūrų erdvės planavimo gairės. ES bendrųjų principų nustatymas“ (COM(2008)0791), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Jūrų erdvės planavimo gairės. ES bendrųjų principų nustatymas“ (COM(2008)0791),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruoto jūrų politikos požiūrio gairės. Integruoto jūrų valdymo ir konsultacijų su suinteresuotomis šalimis geroji patirtis“ (COM(2008)0395), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruoto jūrų politikos požiūrio gairės. Integruoto jūrų valdymo ir konsultacijų su suinteresuotomis šalimis geroji patirtis“ (COM(2008)0395),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos (COM(2009)0248),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM(2008)0763),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos žinių apie jūras infrastruktūros kūrimas. Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo planas“ (SEC(2009)0499), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos žinių apie jūras infrastruktūros kūrimas. Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo planas“ (SEC(2009)0499),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Duomenų apie jūras infrastruktūra. Viešųjų konsultacijų rezultatai“ (SEC(2010)0073), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Duomenų apie jūras infrastruktūra. Viešųjų konsultacijų rezultatai“ (SEC(2010)0073),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Neoficialus dokumentas jūros stebėjimo klausimais“ (SEC(2008)2337), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Neoficialus dokumentas jūros stebėjimo klausimais“ (SEC(2008)2337),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ (COM(2008)0534), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ (COM(2008)0534),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ (COM(2009)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ (COM(2009)0008),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl integruotos jūrų politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl integruotos jūrų politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadas dėl integruoto jūros stebėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadas dėl integruoto jūros stebėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas dėl integruotos jūrų politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas dėl integruotos jūrų politikos,

| — | atsižvelgdamas į Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvenciją ir jos protokolus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvenciją ir jos protokolus (2),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. birželio 17–18 d. nuomonę dėl jūrų ir pakrančių paketo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. birželio 17–18 d. nuomonę dėl jūrų ir pakrančių paketo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl būsimosios Sąjungos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl būsimosios Sąjungos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Žuvininkystės bei Regioninės plėtros komitetų nuomones (A7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Žuvininkystės bei Regioninės plėtros komitetų nuomones (A7-0266/2010),

| A. | kadangi vandenynai ir jūros labai sudėtingi ir jiems įtaką daro įvairūs interesai, veikla ir politikos kryptys; kadangi kompetencija, reikalinga gilintis į daugialypius su jūrų reikalais susijusius uždavinius, taip pat pajėgumai, reikalingi šiems uždaviniams spręsti, paskirstyti daugybei skirtingiems valdymo lygmenims atstovaujančių viešų ir privačių veikėjų, |
| --- | --- |

A.

kadangi vandenynai ir jūros labai sudėtingi ir jiems įtaką daro įvairūs interesai, veikla ir politikos kryptys; kadangi kompetencija, reikalinga gilintis į daugialypius su jūrų reikalais susijusius uždavinius, taip pat pajėgumai, reikalingi šiems uždaviniams spręsti, paskirstyti daugybei skirtingiems valdymo lygmenims atstovaujančių viešų ir privačių veikėjų,

| B. | kadangi pasaulio vandenynai ir jūros tarpusavyje susiję ir vieni nuo kitų priklausomi ir, be to, kadangi spaudimas jūrų aplinkai padidėjo dėl klimato kaitos ir dėl to, kad vandenynais ir jūromis kaip niekad intensyviai naudojasi laivybos, žuvininkystės, energetikos, turizmo ir mokslinių tyrimų bei panašūs sektoriai, |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulio vandenynai ir jūros tarpusavyje susiję ir vieni nuo kitų priklausomi ir, be to, kadangi spaudimas jūrų aplinkai padidėjo dėl klimato kaitos ir dėl to, kad vandenynais ir jūromis kaip niekad intensyviai naudojasi laivybos, žuvininkystės, energetikos, turizmo ir mokslinių tyrimų bei panašūs sektoriai,

| C. | kadangi laivybos ir laivų statybos sektorius ženkliai prisideda prie ES šalių ekonominės gerovės ir teikia vertingas paslaugas Europos ir pasauliniam verslui ir vartotojams, |
| --- | --- |

C.

kadangi laivybos ir laivų statybos sektorius ženkliai prisideda prie ES šalių ekonominės gerovės ir teikia vertingas paslaugas Europos ir pasauliniam verslui ir vartotojams,

| D. | kadangi integruotos jūrų politikos (IJP) principas yra aiškus atsakymas į klausimą, kaip užtikrinti didesnį veiksmų, vykdomų pagal įvairias jūrų ir pakrančių sritimis taikomas politikos kryptis, ir poreikio nekenkiant aplinkai naudoti šių ekosistemų išteklius. suderinamumą, |
| --- | --- |

D.

kadangi integruotos jūrų politikos (IJP) principas yra aiškus atsakymas į klausimą, kaip užtikrinti didesnį veiksmų, vykdomų pagal įvairias jūrų ir pakrančių sritimis taikomas politikos kryptis, ir poreikio nekenkiant aplinkai naudoti šių ekosistemų išteklius. suderinamumą,

| E. | kadangi Jūrų strategijos pagrindų direktyva – IJP ramstis aplinkosaugos srityje; kadangi šią politiką derėtų glaudžiau susieti su kitų sektorių politikos kryptimis, |
| --- | --- |

E.

kadangi Jūrų strategijos pagrindų direktyva – IJP ramstis aplinkosaugos srityje; kadangi šią politiką derėtų glaudžiau susieti su kitų sektorių politikos kryptimis,

| F. | kadangi sėkminga IJP turėtų būti grindžiama pažangiausiais moksliniais jūrų tyrimais, technologijomis bei naujovėmis ir ja remiantis turėtų būti sudarytos sąlygos priimant sprendimus vadovautis vieno langelio principu ir taip sumažintas reguliavimo įgaliojimų dubliavimas, kartu atsižvelgiant į regioninę ir vietos specifiką, |
| --- | --- |

F.

kadangi sėkminga IJP turėtų būti grindžiama pažangiausiais moksliniais jūrų tyrimais, technologijomis bei naujovėmis ir ja remiantis turėtų būti sudarytos sąlygos priimant sprendimus vadovautis vieno langelio principu ir taip sumažintas reguliavimo įgaliojimų dubliavimas, kartu atsižvelgiant į regioninę ir vietos specifiką,

| G. | kadangi naudojant šias integruoto jūrų valdymo struktūras turėtų būti pagerintas suderintas konkuruojančių jūrinės veiklos sričių planavimas, strateginis jūrų teritorijų valdymas, priežiūros veiksmų kokybė bei teisės aktų vykdymas; kadangi šiam tikslui pasiekti reikalingos priemonės, kuriomis aiškiai apibrėžiamos visos šios struktūros, užtikrinamas jų matomumas ir gerinamas jų bendradarbiavimas, visa tai atliekant skaidriai ir nuosekliai, |
| --- | --- |

G.

kadangi naudojant šias integruoto jūrų valdymo struktūras turėtų būti pagerintas suderintas konkuruojančių jūrinės veiklos sričių planavimas, strateginis jūrų teritorijų valdymas, priežiūros veiksmų kokybė bei teisės aktų vykdymas; kadangi šiam tikslui pasiekti reikalingos priemonės, kuriomis aiškiai apibrėžiamos visos šios struktūros, užtikrinamas jų matomumas ir gerinamas jų bendradarbiavimas, visa tai atliekant skaidriai ir nuosekliai,

| H. | kadangi Europos Sąjunga yra pagrindinė pasaulinė jūrų galybė ir kadangi ji turėtų remtis IJP bei savo pasiekimais, kad tarptautiniu lygmeniu atliktų varomosios jėgos funkcijas siekiant gerinti jūrinės veiklos planavimą, aplinkos apsaugą ir gerosios patirties propagavimą tarptautinėje arenoje, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjunga yra pagrindinė pasaulinė jūrų galybė ir kadangi ji turėtų remtis IJP bei savo pasiekimais, kad tarptautiniu lygmeniu atliktų varomosios jėgos funkcijas siekiant gerinti jūrinės veiklos planavimą, aplinkos apsaugą ir gerosios patirties propagavimą tarptautinėje arenoje,

| I. | kadangi Europos pakrantės ir atokiausios salos atlieka ypatingą vaidmenį siekiant užtikrinti saugumą ir apsaugą nuo aplinkos veiksnių ir nusikalstamų veiksmų, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos pakrantės ir atokiausios salos atlieka ypatingą vaidmenį siekiant užtikrinti saugumą ir apsaugą nuo aplinkos veiksnių ir nusikalstamų veiksmų,

Bendros pastabos

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos 2009 m. spalio mėn. teisės aktų dėl integruotos jūrų politikos (IJP) paketą – laiku atliktą ir teikiantį pasitikėjimo veiksmų plano, kuris numatytas 2007 m. Mėlynojoje knygoje, įgyvendinimo įvertinimą, kartu pripažįsta, kad naujos jau numatytos ir vykdomos iniciatyvos visapusiškai atitinka Mėlynojoje knygoje išdėstytus siekius ir juos logiškai pratęsia; apskritai sutinka, kad jūrų reikalai turėtų būti sprendžiami vadovaujantis integruotu principu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos 2009 m. spalio mėn. teisės aktų dėl integruotos jūrų politikos (IJP) paketą – laiku atliktą ir teikiantį pasitikėjimo veiksmų plano, kuris numatytas 2007 m. Mėlynojoje knygoje, įgyvendinimo įvertinimą, kartu pripažįsta, kad naujos jau numatytos ir vykdomos iniciatyvos visapusiškai atitinka Mėlynojoje knygoje išdėstytus siekius ir juos logiškai pratęsia; apskritai sutinka, kad jūrų reikalai turėtų būti sprendžiami vadovaujantis integruotu principu;

| 2. | pritaria Komisijai, nurodžiusiai, kad tvirtos mūsų jūrininkystės tradicijos yra viena iš stipriųjų Europos pusių; todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares toliau vystyti įvairių jūrininkystės sektorių potencialą ir parengti plataus užmojo „mėlynojo“ augimo strategiją; mano, kad IJP turėtų prisidėti prie konkurencingos, socialios ir tvarios Sąjungos sukūrimo; taip pat mano, kad vystant IJP būtina į ją harmoningai įtraukti ekonominio vystymosi, didelio užimtumo (ypač mokymų veikla ir „Jūrininkystės Erasmus“ programa didinant sektoriaus patrauklumą jaunimui) ir aplinkosaugos siekius; taigi pareiškia, kad IJP derėtų susieti su strategijos „2020 m. Europa“ tikslais ir iniciatyvomis; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijai, nurodžiusiai, kad tvirtos mūsų jūrininkystės tradicijos yra viena iš stipriųjų Europos pusių; todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares toliau vystyti įvairių jūrininkystės sektorių potencialą ir parengti plataus užmojo „mėlynojo“ augimo strategiją; mano, kad IJP turėtų prisidėti prie konkurencingos, socialios ir tvarios Sąjungos sukūrimo; taip pat mano, kad vystant IJP būtina į ją harmoningai įtraukti ekonominio vystymosi, didelio užimtumo (ypač mokymų veikla ir „Jūrininkystės Erasmus“ programa didinant sektoriaus patrauklumą jaunimui) ir aplinkosaugos siekius; taigi pareiškia, kad IJP derėtų susieti su strategijos „2020 m. Europa“ tikslais ir iniciatyvomis;

| 3. | todėl ragina Komisiją iki 2013 m. parengti visaapimančią tarpšakinę tvaraus pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių augimo strategiją, kuri būtų grindžiama išsamiais potencialo ir politikos alternatyvų tyrimais bei išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotais subjektais; mano, kad vienas iš šios strategijos elementų turėtų būti naujas integruotas principas, kuriuo remiantis būtų stiprinamas Europos pirmavimas pasaulyje jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir jūrininkystės inžinerijos srityje, pvz., laivų statybos, tvaraus jūros išteklių naudojimo, švarios laivybos ir energetikos atviroje jūroje vystymo ir technologijų sektoriuose; nurodo, kad būtini tarptautinio lygmens sprendimai, siekiant pašalinti nesąžiningos konkurencijos laivų statybos pramonėje praktiką; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina Komisiją iki 2013 m. parengti visaapimančią tarpšakinę tvaraus pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių augimo strategiją, kuri būtų grindžiama išsamiais potencialo ir politikos alternatyvų tyrimais bei išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotais subjektais; mano, kad vienas iš šios strategijos elementų turėtų būti naujas integruotas principas, kuriuo remiantis būtų stiprinamas Europos pirmavimas pasaulyje jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir jūrininkystės inžinerijos srityje, pvz., laivų statybos, tvaraus jūros išteklių naudojimo, švarios laivybos ir energetikos atviroje jūroje vystymo ir technologijų sektoriuose; nurodo, kad būtini tarptautinio lygmens sprendimai, siekiant pašalinti nesąžiningos konkurencijos laivų statybos pramonėje praktiką;

| 4. | ragina Komisiją atsižvelgiant į naftos išsiliejimo Meksikos įlankoje katastrofą imtis atitinkamų veiksmų ir sukurti teisinį tikrumą Europos naftos gavybos atviroje jūroje sektoriuje, pasiūlant suderintą Europos veiksmų strategiją siekiant užtikrinti avarinę parengtį bei naftos gavybos platformų ir tanklaivių sukeltų katastrofų padarinių pašalinimą tarptautiniu lygmeniu, ypač tarpvalstybinės taršos atvejais; prašo Komisijos paraginti valstybes nares visapusiškai įgyvendinti jau galiojančias tarptautinės teisės normas, numatytas atitinkamose Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencijose, bei kartu nustatyti visas įmanomas priemones tokių katastrofų prevencijai ir visas teisėkūros spragas ES ir valstybių narių lygmenimis, taip pat kuo greičiau atitinkamai pakeisti visus susijusius ES veiksmus ir teisės aktus, atsižvelgiant į sąlygų Meksikos įlankoje ir Europos pakrantės regionuose ir jūrose skirtumus; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją atsižvelgiant į naftos išsiliejimo Meksikos įlankoje katastrofą imtis atitinkamų veiksmų ir sukurti teisinį tikrumą Europos naftos gavybos atviroje jūroje sektoriuje, pasiūlant suderintą Europos veiksmų strategiją siekiant užtikrinti avarinę parengtį bei naftos gavybos platformų ir tanklaivių sukeltų katastrofų padarinių pašalinimą tarptautiniu lygmeniu, ypač tarpvalstybinės taršos atvejais; prašo Komisijos paraginti valstybes nares visapusiškai įgyvendinti jau galiojančias tarptautinės teisės normas, numatytas atitinkamose Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencijose, bei kartu nustatyti visas įmanomas priemones tokių katastrofų prevencijai ir visas teisėkūros spragas ES ir valstybių narių lygmenimis, taip pat kuo greičiau atitinkamai pakeisti visus susijusius ES veiksmus ir teisės aktus, atsižvelgiant į sąlygų Meksikos įlankoje ir Europos pakrantės regionuose ir jūrose skirtumus;

| 5. | ragina Komisiją atliekant Europos jūrų saugumo agentūros (EJSA) reglamento peržiūra išplėsti EJSA įgaliojimus, susijusius su įrenginių atviroje jūroje saugos patikrinimais ir išsiliejusios naftos išvalymu; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją atliekant Europos jūrų saugumo agentūros (EJSA) reglamento peržiūra išplėsti EJSA įgaliojimus, susijusius su įrenginių atviroje jūroje saugos patikrinimais ir išsiliejusios naftos išvalymu;

| 6. | atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina skubiai imtis veiksmų siekiant peržiūrėti Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (2004/35/EB), nes nenumatyta atsakomybė pagal principą „teršėjas moka“ tais atvejais, kai vykdoma naftos gavyba atviroje jūroje; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina skubiai imtis veiksmų siekiant peržiūrėti Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (2004/35/EB), nes nenumatyta atsakomybė pagal principą „teršėjas moka“ tais atvejais, kai vykdoma naftos gavyba atviroje jūroje;

| 7. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją išnagrinėti, ar reikėtų išplėsti EJSA įgaliojimus ir ar derėtų pavesti jai kontroliuoti, kaip laikomasi saugos standartų vykdant naftos gavybą atviroje jūroje, ir tikrinti susijusius avarinius planus; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją išnagrinėti, ar reikėtų išplėsti EJSA įgaliojimus ir ar derėtų pavesti jai kontroliuoti, kaip laikomasi saugos standartų vykdant naftos gavybą atviroje jūroje, ir tikrinti susijusius avarinius planus;

| 8. | palankiai vertina Komisijos tyrimą „ES finansuojamų projektų jūros regionuose duomenų bazė“ (5) ir ragina Komisiją į kitą savo IJP įgyvendinimo pažangos ataskaitą įtraukti išsamią ir sistemišką bet kokio finansavimo, gaunamo pagal visas biudžeto eilutes, skirtas veiklai, susijusiai su jūrininkystės sektoriais, pakrančių regionais ir jūromis, apžvalgą; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos tyrimą „ES finansuojamų projektų jūros regionuose duomenų bazė“ (5) ir ragina Komisiją į kitą savo IJP įgyvendinimo pažangos ataskaitą įtraukti išsamią ir sistemišką bet kokio finansavimo, gaunamo pagal visas biudžeto eilutes, skirtas veiklai, susijusiai su jūrininkystės sektoriais, pakrančių regionais ir jūromis, apžvalgą;

| 9. | prašo Komisijos reikalauti, kad kitoje finansinėje programoje IJP būtų numatytas tinkamas finansavimas ir apsvarstyti visas galimas finansavimo alternatyvas, įskaitant Regionų komiteto pasiūlymą dėl pakrančių fondo ir veiksmingą skirtingų finansavimo priemonių derinimą; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos reikalauti, kad kitoje finansinėje programoje IJP būtų numatytas tinkamas finansavimas ir apsvarstyti visas galimas finansavimo alternatyvas, įskaitant Regionų komiteto pasiūlymą dėl pakrančių fondo ir veiksmingą skirtingų finansavimo priemonių derinimą;

| 10. | pritaria Komisijos pareikštam ketinimui IJP finansavimui per ateinančius dvejus metus skirti 50 mln. eurų, siekiant plėtoti ankstesnius projektus politikos, valdymo, tvarumo ir priežiūros srityse; |
| --- | --- |

10.

pritaria Komisijos pareikštam ketinimui IJP finansavimui per ateinančius dvejus metus skirti 50 mln. eurų, siekiant plėtoti ankstesnius projektus politikos, valdymo, tvarumo ir priežiūros srityse;

Jūrų valdymas

| 11. | sveikina valstybes nares ir regionus, kurie jau parengė integruotą jūrų valdymo politiką ir su ja susijusias struktūras; ragina valstybes nares, kuriose su IJP susijusios administracinės struktūros vis dar labai išskaidytos, nedelsiant nustatyti vienodas integruotas jūrų valdymo struktūras; |
| --- | --- |

11.

sveikina valstybes nares ir regionus, kurie jau parengė integruotą jūrų valdymo politiką ir su ja susijusias struktūras; ragina valstybes nares, kuriose su IJP susijusios administracinės struktūros vis dar labai išskaidytos, nedelsiant nustatyti vienodas integruotas jūrų valdymo struktūras;

| 12. | pritaria Komisijos parengtoms jūrų valdymo gairėms ir jos atliktai daug žadančios, tačiau vis dar nepatenkinamos pastarųjų metų pažangos analizei; |
| --- | --- |

12.

pritaria Komisijos parengtoms jūrų valdymo gairėms ir jos atliktai daug žadančios, tačiau vis dar nepatenkinamos pastarųjų metų pažangos analizei;

| 13. | ragina Komisiją, valstybes nares ir pakrančių regionus dėti daugiau pastangų siekiant nustatyti integruotą jūrų politiką ir kuriant deramas jūrų valdymo struktūras, su kurių pagalba būtų galima priimti sprendimus remiantis geriausia prieinama informacija dalyvaujant visiems suinteresuotiems subjektams ir taip geriau įgyvendinti įvairius politikos tikslus; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją, valstybes nares ir pakrančių regionus dėti daugiau pastangų siekiant nustatyti integruotą jūrų politiką ir kuriant deramas jūrų valdymo struktūras, su kurių pagalba būtų galima priimti sprendimus remiantis geriausia prieinama informacija dalyvaujant visiems suinteresuotiems subjektams ir taip geriau įgyvendinti įvairius politikos tikslus;

| 14. | pabrėžia, kad reikia skatinti kurti specialiai pritaikytas vietines plėtros strategijas, kurių varomoji jėga būtų principu „iš apačios į viršų“ grindžiamos konsultacijos, ir skatinti netaikyti „vieno kurpalio“ principo; todėl mano, kad integruotas jūrininkystės valdymas itin svarbus siekiant išvengti įgaliojimų dubliavimo įvairiuose valdžios lygmenyse ir siekiant padidinti bendradarbiavimą ir paskatinti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pakrančių bendruomenėmis, pilietinės visuomenės subjektais ir kitais su jūromis susijusiais suinteresuotaisiais subjektais; mano, kad būtų gerai sukurti ir plėtoti ES jūrų makroregionams numatytas strategijas nustatant strateginę politiką, skirtą regioninėms jūrų zonoms; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad reikia skatinti kurti specialiai pritaikytas vietines plėtros strategijas, kurių varomoji jėga būtų principu „iš apačios į viršų“ grindžiamos konsultacijos, ir skatinti netaikyti „vieno kurpalio“ principo; todėl mano, kad integruotas jūrininkystės valdymas itin svarbus siekiant išvengti įgaliojimų dubliavimo įvairiuose valdžios lygmenyse ir siekiant padidinti bendradarbiavimą ir paskatinti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pakrančių bendruomenėmis, pilietinės visuomenės subjektais ir kitais su jūromis susijusiais suinteresuotaisiais subjektais; mano, kad būtų gerai sukurti ir plėtoti ES jūrų makroregionams numatytas strategijas nustatant strateginę politiką, skirtą regioninėms jūrų zonoms;

| 15. | ragina Komisiją remiantis veiklos rodikliais išsamiau įvertinti jūrų valdymo struktūrų kokybę valstybių narių ir regionų lygmenimis ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų pasiekti IJP tikslai; mano, kad vykdant integruotą ir skaidrų jūrų valdymą užtikrinamas geriausias planavimas, kuriama įvairiapusė teigiama sąveika ir skatinamas Europos jūrų erdvės be kliūčių atsiradimas; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją remiantis veiklos rodikliais išsamiau įvertinti jūrų valdymo struktūrų kokybę valstybių narių ir regionų lygmenimis ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų pasiekti IJP tikslai; mano, kad vykdant integruotą ir skaidrų jūrų valdymą užtikrinamas geriausias planavimas, kuriama įvairiapusė teigiama sąveika ir skatinamas Europos jūrų erdvės be kliūčių atsiradimas;

| 16. | pritaria Komisijai, kad suinteresuotų subjektų dalyvavimas jūrų politikos formavime turėtų tapti ir labiau ilgalaikiu valdymo struktūrų elementu; šiuo tikslu ragina visas pakrančių valstybes nares patenkinti Komisijos prašymą ir kuo greičiau paskirti nacionalinius ryšių IJP klausimais subjektus, jei jos dar to neatliko; pabrėžia būtinybę kuo greičiau pradėti šio veiklos tinklo veiksmus; pritaria tam, kad būtų sukurta tarpšakinė suinteresuotųjų subjektų dialogo jūrininkystės klausimais platforma; prašo nustatyti konkrečios Komisijos ir regionų partnerystės tvarką, pakartoja, kad sutinka, jog būtų minima Europos jūros diena, taip pat prašo dar kartą apsvarstyti nuostatas dėl ES piliečių informavimo ir visuomenės dalyvavimo visuose IJP aspektuose; |
| --- | --- |

16.

pritaria Komisijai, kad suinteresuotų subjektų dalyvavimas jūrų politikos formavime turėtų tapti ir labiau ilgalaikiu valdymo struktūrų elementu; šiuo tikslu ragina visas pakrančių valstybes nares patenkinti Komisijos prašymą ir kuo greičiau paskirti nacionalinius ryšių IJP klausimais subjektus, jei jos dar to neatliko; pabrėžia būtinybę kuo greičiau pradėti šio veiklos tinklo veiksmus; pritaria tam, kad būtų sukurta tarpšakinė suinteresuotųjų subjektų dialogo jūrininkystės klausimais platforma; prašo nustatyti konkrečios Komisijos ir regionų partnerystės tvarką, pakartoja, kad sutinka, jog būtų minima Europos jūros diena, taip pat prašo dar kartą apsvarstyti nuostatas dėl ES piliečių informavimo ir visuomenės dalyvavimo visuose IJP aspektuose;

| 17. | palankiai vertina Europos jūrininkystės grupių tinklo (angl. European Network of Maritime Clusters) veiklą ir ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus visais lygmenimis remti šias pamažu atsirandančias organizacijas, ypač skatinant jų inovacinius pajėgumus bei jų integravimą į nacionalinę ir Bendrijos politiką ir programas, taip pat stiprinant bendradarbiavimą tarptautiniu mastu, didinant atvirumą MVĮ ir gerinant jų matomumą; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina Europos jūrininkystės grupių tinklo (angl. European Network of Maritime Clusters) veiklą ir ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus visais lygmenimis remti šias pamažu atsirandančias organizacijas, ypač skatinant jų inovacinius pajėgumus bei jų integravimą į nacionalinę ir Bendrijos politiką ir programas, taip pat stiprinant bendradarbiavimą tarptautiniu mastu, didinant atvirumą MVĮ ir gerinant jų matomumą;

| 18. | ragina valstybes nares ir Komisiją kompetentinguose forumuose didinti jų tarptautinio lygmens dialogo IJP ir kitais jūrininkystės klausimais, įskaitant Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (JTJTK) ratifikavimo ir įgyvendinimo klausimą, intensyvumą; siūlo Viduržemio jūros šalių sąjungos (VJŠS) valstybių narių ministrų lygmeniu numatyti bent kartą per metus rengiamus posėdžius IJP klausimais; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares ir Komisiją kompetentinguose forumuose didinti jų tarptautinio lygmens dialogo IJP ir kitais jūrininkystės klausimais, įskaitant Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (JTJTK) ratifikavimo ir įgyvendinimo klausimą, intensyvumą; siūlo Viduržemio jūros šalių sąjungos (VJŠS) valstybių narių ministrų lygmeniu numatyti bent kartą per metus rengiamus posėdžius IJP klausimais;

| 19. | ragina Europos Sąjungą dalyvaujant Viduržemio jūros šalių sąjungos veikloje siūlyti, kad į šios naujos tarptautinės organizacijos programą būtų įtrauktas bendro žuvininkystės ir akvakultūros sektorių geros praktikos kodekso projektas; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Sąjungą dalyvaujant Viduržemio jūros šalių sąjungos veikloje siūlyti, kad į šios naujos tarptautinės organizacijos programą būtų įtrauktas bendro žuvininkystės ir akvakultūros sektorių geros praktikos kodekso projektas;

| 20. | ragina Komisiją stiprinti tarptautinį IJP aspektą, taip pat atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad, norint sudaryti galimybes laivybos sąlygų pagerinimui viso pasaulio mastu, į tarptautinių susitikimų darbotvarkę derėtų įtraukti nuostatas dėl darbo jūroje sąlygų, saugos ir laivų ekologiškumo, be to, šios nuostatos turėtų būti įtrauktos į tarptautines sutartis ir ratifikuotos uosto, vėliavos ir pakrantės valstybių; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją stiprinti tarptautinį IJP aspektą, taip pat atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad, norint sudaryti galimybes laivybos sąlygų pagerinimui viso pasaulio mastu, į tarptautinių susitikimų darbotvarkę derėtų įtraukti nuostatas dėl darbo jūroje sąlygų, saugos ir laivų ekologiškumo, be to, šios nuostatos turėtų būti įtrauktos į tarptautines sutartis ir ratifikuotos uosto, vėliavos ir pakrantės valstybių;

| 21. | ragina Komisiją ir Tarybą remti IJP įtraukimą į finansinio skatinimo priemones ir ES išorės politikos tikslus, parengiant atitinkamas iniciatyvas, skirtas kovai su tarša, neteisėta žvejyba, piratavimu ir pan. problemomis; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir Tarybą remti IJP įtraukimą į finansinio skatinimo priemones ir ES išorės politikos tikslus, parengiant atitinkamas iniciatyvas, skirtas kovai su tarša, neteisėta žvejyba, piratavimu ir pan. problemomis;

Jūros baseino iniciatyvos ir strategijos

| 22. | palankiai vertina Komisijos iki šiol siūlytas regionines jūros baseino iniciatyvas ir strategijas, taip pat jūrai taikytinas makroregionines strategijas; pripažįsta, kad įgyvendinant IJP principus būtina juos paversti tikslinėmis strategijomis ir specifinėmis priemonėmis, pritaikytomis pagal kiekvieno jūros baseino ypatybes, o Viduržemio jūros regiono atveju – atsižvelgiant į įvairius šiame regione esančius įvairius paregionius; ragina toliau vykdyti dialogą ir bendradarbiauti siekiant, įvairiuose jūrų baseinų, įskaitant Šiaurės jūrą, Baltijos jūrą, Atlanto vandenyną, Juodąją jūrą ir Viduržemio jūros regioną, taikant daugiapakopę politiką, tobulinti jūrų erdvės ir pakrančių teritorijų valdymą, taip pat prašo Komisijos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis skubių veiksmų parengiant ir pristatant atitinkamus veiksmus šiuose regionuose; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Komisijos iki šiol siūlytas regionines jūros baseino iniciatyvas ir strategijas, taip pat jūrai taikytinas makroregionines strategijas; pripažįsta, kad įgyvendinant IJP principus būtina juos paversti tikslinėmis strategijomis ir specifinėmis priemonėmis, pritaikytomis pagal kiekvieno jūros baseino ypatybes, o Viduržemio jūros regiono atveju – atsižvelgiant į įvairius šiame regione esančius įvairius paregionius; ragina toliau vykdyti dialogą ir bendradarbiauti siekiant, įvairiuose jūrų baseinų, įskaitant Šiaurės jūrą, Baltijos jūrą, Atlanto vandenyną, Juodąją jūrą ir Viduržemio jūros regioną, taikant daugiapakopę politiką, tobulinti jūrų erdvės ir pakrančių teritorijų valdymą, taip pat prašo Komisijos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis skubių veiksmų parengiant ir pristatant atitinkamus veiksmus šiuose regionuose;

| 23. | ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį atokiausių ES regionų, kurių teritoriniai vandenys užtikrina, kad ES turi didžiausią išimtinių ekonominių teisių zoną pasaulyje, ypatybėms; taigi mano, kad šios teritorijos galėtų atlikti esminį vaidmenį vykdant IJP tarptautiniu mastu ir ragina Komisiją jūrininkystės aspektus įtraukti į savo tarptautinius susitarimus su regioniniais pogrupiais; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį atokiausių ES regionų, kurių teritoriniai vandenys užtikrina, kad ES turi didžiausią išimtinių ekonominių teisių zoną pasaulyje, ypatybėms; taigi mano, kad šios teritorijos galėtų atlikti esminį vaidmenį vykdant IJP tarptautiniu mastu ir ragina Komisiją jūrininkystės aspektus įtraukti į savo tarptautinius susitarimus su regioniniais pogrupiais;

| 24. | apgailestauja, kad didžioji dalis Viduržemio jūros ir Juodosios jūros vandenų yra už zonų, kurios priklauso pakrantės valstybių jurisdikcijai ar kuriose galioja suverenios šių valstybių teisės, ribų ir kad šios valstybės dėl to neturi norminamojo ir vykdomojo pobūdžio įgaliojimų už šių zonų ribų vykdomai žmonių veiklai integruotai reguliuoti; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad didžioji dalis Viduržemio jūros ir Juodosios jūros vandenų yra už zonų, kurios priklauso pakrantės valstybių jurisdikcijai ar kuriose galioja suverenios šių valstybių teisės, ribų ir kad šios valstybės dėl to neturi norminamojo ir vykdomojo pobūdžio įgaliojimų už šių zonų ribų vykdomai žmonių veiklai integruotai reguliuoti;

| 25. | todėl prašo atitinkamas pakrančių valstybes spręsti delimitacijos klausimus remiantis JTJTK nuostatomis ir susitarti dėl savo jūrinių zonų; |
| --- | --- |

25.

todėl prašo atitinkamas pakrančių valstybes spręsti delimitacijos klausimus remiantis JTJTK nuostatomis ir susitarti dėl savo jūrinių zonų;

Jūrų erdvės planavimas

| 26. | suvokia, kad norint užtikrinti optimalų ir tvarų ekonominės veiklos vystymą, naują augimą ir užimtumą jūrų sektoriuje, įskaitant tolesnį atsinaujinančios (pvz., vėjo ir bangų) energijos vystymą, nepažeidžiant labiau tradicinės veiklos, itin svarbus stabilus, nuspėjamas ir skaidrus jūrų erdvės valdymas; |
| --- | --- |

26.

suvokia, kad norint užtikrinti optimalų ir tvarų ekonominės veiklos vystymą, naują augimą ir užimtumą jūrų sektoriuje, įskaitant tolesnį atsinaujinančios (pvz., vėjo ir bangų) energijos vystymą, nepažeidžiant labiau tradicinės veiklos, itin svarbus stabilus, nuspėjamas ir skaidrus jūrų erdvės valdymas;

| 27. | laikosi nuomonės, kad, norint valdyti vis intensyvesnį ir vis konkurencingesnį naudojimąsi jūromis vadovaujantis ekosistemų principu, būtinas koordinuotas kryptingas tarpvalstybinis jūrų erdvės planavimas – neutrali priemonė, kurią taikant būtų galima ženkliai prisidėti prie Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimo ir pagerinti įvairaus naudojimosi jūromis suderinamumą; |
| --- | --- |

27.

laikosi nuomonės, kad, norint valdyti vis intensyvesnį ir vis konkurencingesnį naudojimąsi jūromis vadovaujantis ekosistemų principu, būtinas koordinuotas kryptingas tarpvalstybinis jūrų erdvės planavimas – neutrali priemonė, kurią taikant būtų galima ženkliai prisidėti prie Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimo ir pagerinti įvairaus naudojimosi jūromis suderinamumą;

| 28. | palankiai vertina jūrų erdvės planavimo (JEP) gaires, grindžiamas ekosistemų principu ir dešimties planavimo principų vystymu, ir mano, kad ši tarpšakinė politikos priemonė itin svarbi IJP įgyvendinimui; prašo Komisijos 2011 m. pateikti JEP direktyvos projektą arba pasiūlyti tokią priemonę, kuri labiausiai tiktų JEP ir kitų esamų iniciatyvų (Integruoto pakrančių zonų valdymo (IPZV), „Natura 2000“, Jūrų strategijos pagrindų direktyvos) suderinamumui užtikrinti; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina jūrų erdvės planavimo (JEP) gaires, grindžiamas ekosistemų principu ir dešimties planavimo principų vystymu, ir mano, kad ši tarpšakinė politikos priemonė itin svarbi IJP įgyvendinimui; prašo Komisijos 2011 m. pateikti JEP direktyvos projektą arba pasiūlyti tokią priemonę, kuri labiausiai tiktų JEP ir kitų esamų iniciatyvų (Integruoto pakrančių zonų valdymo (IPZV), „Natura 2000“, Jūrų strategijos pagrindų direktyvos) suderinamumui užtikrinti;

| 29. | siūlo įvertinti galimybes, kaip skirtingi sektoriai (pvz., laivybos, atsinaujinančios arba vėjo energijos ir akvakultūros) galėtų kartu naudoti jūrų erdvę; |
| --- | --- |

29.

siūlo įvertinti galimybes, kaip skirtingi sektoriai (pvz., laivybos, atsinaujinančios arba vėjo energijos ir akvakultūros) galėtų kartu naudoti jūrų erdvę;

| 30. | nurodo ypatingą Europos jūrų erdvės planavimo ir jos panaudojimo svarbą pakrančių regionams, ypač atokiausiems regionams, bei pabrėžia poreikį apsaugoti ekologiškai jautriausius biogeografinius jūrų regionus, kartu sudarant galimybes žuvininkystės sektoriui tvariai naudoti išteklius; |
| --- | --- |

30.

nurodo ypatingą Europos jūrų erdvės planavimo ir jos panaudojimo svarbą pakrančių regionams, ypač atokiausiems regionams, bei pabrėžia poreikį apsaugoti ekologiškai jautriausius biogeografinius jūrų regionus, kartu sudarant galimybes žuvininkystės sektoriui tvariai naudoti išteklius;

Jūrų priežiūra

| 31. | tikisi, kad vadovaujantis gerai suderinta ir integruota, įvairius ramsčius aprėpiančia, tarpšakine ir tarpvalstybines jūrų priežiūros politika bus geriau apsaugoti valstybių narių ir Europos Sąjungos interesai, padidinta apsauga nuo jūros taršos ir neteisėtų veiksmų, šiuo tikslu su jūrose veikiančioms valdžios institucijoms suteikiant prieigą prie stebėsenos ir priežiūros informacijos apie įvairius atitinkamus veiklos sektorius, taip padidinant efektyvumą; |
| --- | --- |

31.

tikisi, kad vadovaujantis gerai suderinta ir integruota, įvairius ramsčius aprėpiančia, tarpšakine ir tarpvalstybines jūrų priežiūros politika bus geriau apsaugoti valstybių narių ir Europos Sąjungos interesai, padidinta apsauga nuo jūros taršos ir neteisėtų veiksmų, šiuo tikslu su jūrose veikiančioms valdžios institucijoms suteikiant prieigą prie stebėsenos ir priežiūros informacijos apie įvairius atitinkamus veiklos sektorius, taip padidinant efektyvumą;

| 32. | taigi ragina Komisiją, valstybes nares, ES agentūras, ypač EJSA, ir susijusias organizacijas sparčiau užtikrinti bendradarbiavimą ir koordinavimą ir greičiau atlikti būtinus teisės aktų pakeitimus; |
| --- | --- |

32.

taigi ragina Komisiją, valstybes nares, ES agentūras, ypač EJSA, ir susijusias organizacijas sparčiau užtikrinti bendradarbiavimą ir koordinavimą ir greičiau atlikti būtinus teisės aktų pakeitimus;

| 33. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis nustatyti ES ir nacionaliniuose teisės aktuose bei agentūrų įgaliojimuose aptinkamas keitimosi duomenimis kliūtis, atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant regionines ir nacionalines iniciatyvas, atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant bandomuosius projektus bei bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) operacijas jūrų priežiūros srityje, 2010 m. pateikti integruotos jūrų priežiūros planą ir ištirti galimas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač JTJTK ratifikavusiomis Viduržemio jūros regiono valstybėmis, bei susijusiomis organizacijomis sritis; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis nustatyti ES ir nacionaliniuose teisės aktuose bei agentūrų įgaliojimuose aptinkamas keitimosi duomenimis kliūtis, atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant regionines ir nacionalines iniciatyvas, atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant bandomuosius projektus bei bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) operacijas jūrų priežiūros srityje, 2010 m. pateikti integruotos jūrų priežiūros planą ir ištirti galimas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač JTJTK ratifikavusiomis Viduržemio jūros regiono valstybėmis, bei susijusiomis organizacijomis sritis;

| 34. | prašo Komisijos nustatyti, kas gerokai prieš kitą finansinę programą nustatyti papildomus finansinius poreikius, susijusius su bendro keitimosi informacija aplinka, kai atliekama integruota jūrų priežiūra, nes tai naudinga ES ir valstybėms narėms; |
| --- | --- |

34.

prašo Komisijos nustatyti, kas gerokai prieš kitą finansinę programą nustatyti papildomus finansinius poreikius, susijusius su bendro keitimosi informacija aplinka, kai atliekama integruota jūrų priežiūra, nes tai naudinga ES ir valstybėms narėms;

| 35. | ragina Komisiją pasiūlyti teisinį jūrų priežiūros integravimo pagrindą siekiant sukurti bendro keitimosi informacija aplinką; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją pasiūlyti teisinį jūrų priežiūros integravimo pagrindą siekiant sukurti bendro keitimosi informacija aplinką;

| 36. | pakartoja savo raginimą gerinti valstybių narių nacionalinių inspekcijų, pakrančių apsaugos tarnybų ir jūrų laivynų bendradarbiavimą, taip pat primena, kad Komisija, atsižvelgdama į ankstesnį 2005 m. Europos Parlamento prašymą, susijusį su Direktyva 2005/35/EB, turėtų atlikti tolesnio skirtingų pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo ar integracijos galimybių studiją, numatant didesnį skirtingų priežiūros sistemų sąveikumą ir galimybę ateityje sukurti Europos pakrančių apsaugos tarnybą; mano, kad yra didelių galimybių EJSA visapusiškiau dalyvauti pakrančių zonų kontrolėje ir labiau padėti valstybėms narėms stebėti jūrų taršą; |
| --- | --- |

36.

pakartoja savo raginimą gerinti valstybių narių nacionalinių inspekcijų, pakrančių apsaugos tarnybų ir jūrų laivynų bendradarbiavimą, taip pat primena, kad Komisija, atsižvelgdama į ankstesnį 2005 m. Europos Parlamento prašymą, susijusį su Direktyva 2005/35/EB, turėtų atlikti tolesnio skirtingų pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo ar integracijos galimybių studiją, numatant didesnį skirtingų priežiūros sistemų sąveikumą ir galimybę ateityje sukurti Europos pakrančių apsaugos tarnybą; mano, kad yra didelių galimybių EJSA visapusiškiau dalyvauti pakrančių zonų kontrolėje ir labiau padėti valstybėms narėms stebėti jūrų taršą;

Įvairūs klausimai

| 37. | pakartoja savo rezoliucijoje dėl ES jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. išdėstytą poziciją ir reikalavimus; |
| --- | --- |

37.

pakartoja savo rezoliucijoje dėl ES jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. išdėstytą poziciją ir reikalavimus;

| 38. | prašo Komisijos rengiant būsimą Baltąją knygą dėl transporto ateities atsižvelgti į esminį jūrinio krovinių vežimo vaidmenį šiuolaikinėje prekyboje, skatinti antrinių ir mažiau apkrautų uostų plėtrą bei deramai spręsti jūrų transporto saugumo priemonių ES ir už jos ribų klausimą, skiriant išteklių keleto lygmenų rizikos valdymo sistemų, skirtų pavojingiems kroviniams nustatyti ir tikrinti, stiprinimui; |
| --- | --- |

38.

prašo Komisijos rengiant būsimą Baltąją knygą dėl transporto ateities atsižvelgti į esminį jūrinio krovinių vežimo vaidmenį šiuolaikinėje prekyboje, skatinti antrinių ir mažiau apkrautų uostų plėtrą bei deramai spręsti jūrų transporto saugumo priemonių ES ir už jos ribų klausimą, skiriant išteklių keleto lygmenų rizikos valdymo sistemų, skirtų pavojingiems kroviniams nustatyti ir tikrinti, stiprinimui;

| 39. | pabrėžia, kad svarbi jūrų erdvė be kliūčių, bei ragina Komisiją ir valstybes nares:






  — | įvertinti ir išsaugoti mažus uostus, |
| --- | --- | --- |

39.

pabrėžia, kad svarbi jūrų erdvė be kliūčių, bei ragina Komisiją ir valstybes nares:

—

įvertinti ir išsaugoti mažus uostus,

| — | išplėsti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos tinklą kuo labiau mažinant atstumus sausumos transporte, |
| --- | --- |

—

išplėsti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos tinklą kuo labiau mažinant atstumus sausumos transporte,

| — | remti mokslinius tyrimus ir naujoves krovinių pervežimo rūšių, krovinių tvarkymo ir logistikos sprendimų srityje, siekiant rasti pervežimo trukmę ir tvarkymo sąnaudas mažinančius sprendimus, |
| --- | --- |

—

remti mokslinius tyrimus ir naujoves krovinių pervežimo rūšių, krovinių tvarkymo ir logistikos sprendimų srityje, siekiant rasti pervežimo trukmę ir tvarkymo sąnaudas mažinančius sprendimus,

| — | remti uostų infrastruktūros vystymą; |
| --- | --- |

—

remti uostų infrastruktūros vystymą;

| 40. | prašo Komisijos suvienyti Europos jūrų politiką ir vidaus vandens kelių politiką, siekiant kuo labiau padidinti vandens kelių transporto potencialą ir sukurti efektyvias ir įvairias pervežimo galimybes; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos suvienyti Europos jūrų politiką ir vidaus vandens kelių politiką, siekiant kuo labiau padidinti vandens kelių transporto potencialą ir sukurti efektyvias ir įvairias pervežimo galimybes;

| 41. | ragina Komisiją, valstybes nares ir atitinkamą sektorių dėti daugiau pastangų vykdant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, susijusią su atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimu ir taikymu laivų varikliams ir laivų vidaus elektros tiekimui; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją, valstybes nares ir atitinkamą sektorių dėti daugiau pastangų vykdant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, susijusią su atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimu ir taikymu laivų varikliams ir laivų vidaus elektros tiekimui;

| 42. | ragina Komisiją deramais būdais gerinti jūrininkų darbo sąlygas, į Bendrijos teisę perkelti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas ir pasiūlyti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymų programą, ypač įdarbinant jaunimą, be kita ko, iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją deramais būdais gerinti jūrininkų darbo sąlygas, į Bendrijos teisę perkelti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas ir pasiūlyti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymų programą, ypač įdarbinant jaunimą, be kita ko, iš trečiųjų šalių;

| 43. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti suderintą Europos pramonės politikos iniciatyvą, kurios paskirtis – didinti konkurencingumą, remti Europos laivų statybos pažangumą, užtikrinti laivybos bendroje jūrų erdvėje be kliūčių saugos ir ekologinį efektyvumą ir konkurencingumą, šiuo tikslu visapusiškai pasinaudojant konkurencingais Europos laivų statybos pajėgumais, taip pat pasitelkiant ekologiškai tinkamas technologijas ir alternatyvų laivų kurą siekiant skatinti ekologišką laivybą; prašo valstybių narių ratifikuoti tarptautinę 2009 m. Honkongo tarptautinę konvenciją dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti suderintą Europos pramonės politikos iniciatyvą, kurios paskirtis – didinti konkurencingumą, remti Europos laivų statybos pažangumą, užtikrinti laivybos bendroje jūrų erdvėje be kliūčių saugos ir ekologinį efektyvumą ir konkurencingumą, šiuo tikslu visapusiškai pasinaudojant konkurencingais Europos laivų statybos pajėgumais, taip pat pasitelkiant ekologiškai tinkamas technologijas ir alternatyvų laivų kurą siekiant skatinti ekologišką laivybą; prašo valstybių narių ratifikuoti tarptautinę 2009 m. Honkongo tarptautinę konvenciją dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo;

| 44. | mano, kad, atsižvelgiant į įgaliojimus, susijusius su Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pateikta nuoroda į teritorinę sanglaudą, ir siekiant pagerinti prieigą, itin svarbu keleivių ir prekių judumą ir toliau laikyti neatsiejama vidaus rinkos politikos dalimi bei skatinti trumpųjų nuotolių laivybą ir jūrinį kabotažą tarp teritorijų, tuo pat metu užtikrinant periferinių jūros regionų, atokiausių regionų ir salų susisiekimą su žemynu ir ekonominiais centrais; taip pat nurodo, kad itin svarbu spręsti su keleivių ir prekių transportu susijusias problemas, su kuriomis susiduria ES salų vietovės, ypač mažos salų bendruomenės – remti nepakankamai rinkos aptarnaujamas laivybos linijas ir užtikrinti, kad keleivių vežimo kaina už kilometrą būtų vienoda nepriklausomai nuo jų geografinės padėties; ragina imtis konkrečių veiksmų atokiausių regionų atžvilgiu, atsižvelgiant į jų ypatingus bruožus; |
| --- | --- |

44.

mano, kad, atsižvelgiant į įgaliojimus, susijusius su Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pateikta nuoroda į teritorinę sanglaudą, ir siekiant pagerinti prieigą, itin svarbu keleivių ir prekių judumą ir toliau laikyti neatsiejama vidaus rinkos politikos dalimi bei skatinti trumpųjų nuotolių laivybą ir jūrinį kabotažą tarp teritorijų, tuo pat metu užtikrinant periferinių jūros regionų, atokiausių regionų ir salų susisiekimą su žemynu ir ekonominiais centrais; taip pat nurodo, kad itin svarbu spręsti su keleivių ir prekių transportu susijusias problemas, su kuriomis susiduria ES salų vietovės, ypač mažos salų bendruomenės – remti nepakankamai rinkos aptarnaujamas laivybos linijas ir užtikrinti, kad keleivių vežimo kaina už kilometrą būtų vienoda nepriklausomai nuo jų geografinės padėties; ragina imtis konkrečių veiksmų atokiausių regionų atžvilgiu, atsižvelgiant į jų ypatingus bruožus;

| 45. | atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą valstybėms narėms su didelėmis išimtinių ekonominių teisių zonomis ir į poreikį remti jūrininkystės ekonominių grupių kūrimą ir didinti jų indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą pagal strategiją „2020 m. Europa“; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą valstybėms narėms su didelėmis išimtinių ekonominių teisių zonomis ir į poreikį remti jūrininkystės ekonominių grupių kūrimą ir didinti jų indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą pagal strategiją „2020 m. Europa“;

| 46. | pabrėžia, kad žuvininkystė ir akvakultūra yra jūrinės ekonomikos ir dažnai atokių pakrančių regionų, kurių ekonominį, socialinį ir ekologinį vystymą turėtų skatinti IJP, vystymosi dalis; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad žuvininkystė ir akvakultūra yra jūrinės ekonomikos ir dažnai atokių pakrančių regionų, kurių ekonominį, socialinį ir ekologinį vystymą turėtų skatinti IJP, vystymosi dalis;

| 47. | primygtinai ragina, kad IJP būtų atsižvelgiama į žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams būdingus suvaržymus ir ypatumus, susijusius su jūrų erdvės naudojimu, ypač su zonų tokiai veiklai prieinamumu ir poreikiu išsaugoti jūrų buveines, kuriant jūrų draustinius bei imantis kitų priemonių šiam tikslui, ypatingą dėmesį skiriant geresniam mokslinių tyrimų planavimui ir visapusiškam kiekvienos jūros zonos geografinės ir klimato įvairovės įvertinimui; |
| --- | --- |

47.

primygtinai ragina, kad IJP būtų atsižvelgiama į žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams būdingus suvaržymus ir ypatumus, susijusius su jūrų erdvės naudojimu, ypač su zonų tokiai veiklai prieinamumu ir poreikiu išsaugoti jūrų buveines, kuriant jūrų draustinius bei imantis kitų priemonių šiam tikslui, ypatingą dėmesį skiriant geresniam mokslinių tyrimų planavimui ir visapusiškam kiekvienos jūros zonos geografinės ir klimato įvairovės įvertinimui;

| 48. | primena, kad pakrančių regionai ir salos ypač pažeidžiami klimato kaitos poveikio; pabrėžia, kad planuojant bet kokius pokyčius visoje ilgoje Bendrijos pakrantėje, įskaitant su ja susijusius nuo pakrantės nutolusius regionus, turi būti atsižvelgta į klimato kaitos padarinius; siūlo formuojant būsimą regioninę politiką atsižvelgti į pažeidžiamumą klimato kaitai, kad būtų išvengta pavojaus IJP įgyvendinimui; |
| --- | --- |

48.

primena, kad pakrančių regionai ir salos ypač pažeidžiami klimato kaitos poveikio; pabrėžia, kad planuojant bet kokius pokyčius visoje ilgoje Bendrijos pakrantėje, įskaitant su ja susijusius nuo pakrantės nutolusius regionus, turi būti atsižvelgta į klimato kaitos padarinius; siūlo formuojant būsimą regioninę politiką atsižvelgti į pažeidžiamumą klimato kaitai, kad būtų išvengta pavojaus IJP įgyvendinimui;

| 49. | ragina Komisiją nuosekliai į jūrininkystės sektoriaus politiką įtraukti CO2 kiekio mažinimo tikslinius rodiklius ir joje nustatyti ekonomines, rinka paremtas priemones, pvz., prekybos taršos leidimais sistemos (angl. ETS) priemones; po 2010 m. rugsėjo 27 – spalio 1 dienomis vykusio Tarptautinės jūrų organizacijos IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 61 posėdžio, toliau ragindama vykdyti tolesnę esminę pažangą IMO, primena Direktyvoje dėl prekybos taršos leidimais (2009/29/EC) prisiimtus Komisijos įsipareigojimus; taip pat ragina Komisiją vadovaujantis Baltąja knyga dėl klimato kaitos parengti strategiją, skirtą specifiniam pakrančių ir salų regionams daromam klimato kaitos poveikiui švelninti; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją nuosekliai į jūrininkystės sektoriaus politiką įtraukti CO2 kiekio mažinimo tikslinius rodiklius ir joje nustatyti ekonomines, rinka paremtas priemones, pvz., prekybos taršos leidimais sistemos (angl. ETS) priemones; po 2010 m. rugsėjo 27 – spalio 1 dienomis vykusio Tarptautinės jūrų organizacijos IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 61 posėdžio, toliau ragindama vykdyti tolesnę esminę pažangą IMO, primena Direktyvoje dėl prekybos taršos leidimais (2009/29/EC) prisiimtus Komisijos įsipareigojimus; taip pat ragina Komisiją vadovaujantis Baltąja knyga dėl klimato kaitos parengti strategiją, skirtą specifiniam pakrančių ir salų regionams daromam klimato kaitos poveikiui švelninti;

| 50. | pakartoja, kad taikant integruotą, ekosistema pagrįstą politiką reikia skubiai sumažinti poveikį, kurį jūrų aplinkai daro sausumos veiksniai, pvz., pramonės ir žemės ūkio nuotekų tarša ir prastas pakrančių zonų valdymas; |
| --- | --- |

50.

pakartoja, kad taikant integruotą, ekosistema pagrįstą politiką reikia skubiai sumažinti poveikį, kurį jūrų aplinkai daro sausumos veiksniai, pvz., pramonės ir žemės ūkio nuotekų tarša ir prastas pakrančių zonų valdymas;

| 51. | ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus, numatytus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir iki 2012 m. liepos 15 d. atlikti savo jūrų vandenų ekologinės būklės įvertinimą bei nustatyti aplinkosaugos tikslus ir stebėsenos programas; be to, ragina valstybes nares parengti plataus užmojo priemonių programas siekiant užtikrinti gerą ekologinę šių vandenų būklę; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus, numatytus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir iki 2012 m. liepos 15 d. atlikti savo jūrų vandenų ekologinės būklės įvertinimą bei nustatyti aplinkosaugos tikslus ir stebėsenos programas; be to, ragina valstybes nares parengti plataus užmojo priemonių programas siekiant užtikrinti gerą ekologinę šių vandenų būklę;

| 52. | ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 13 straipsnį ir nurodyti saugomas jūrų teritorijas; be to, ragina valstybes nares veiksmingai kontroliuoti, kaip laikomasi apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 13 straipsnį ir nurodyti saugomas jūrų teritorijas; be to, ragina valstybes nares veiksmingai kontroliuoti, kaip laikomasi apsaugos priemonių;

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2010 m. liepos 1 d. Lamanšo sąsiauryje bei Šiaurės ir Baltijos jūrose galioja naujos ribinės SO2 kiekio laivų kuro sudėtyje vertės, paskelbtos remiantis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sprendimu dėl sieros emisijų kontrolės zonų; taigi mano, kad visos Europos pakrančių zonos turi būti panašiai saugomos ir kad taikant naująsias SO2 kiekio ribines vertes tik kai kuriose zonose gali būti iškraipyta konkurencija; mano, kad būtų priimtiniau nustatyti visai ES taikomas bendras taisykles ir kad derėtų bet kokiais būdais išvengti perėjimo nuo jūrų prie kelių transporto; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2010 m. liepos 1 d. Lamanšo sąsiauryje bei Šiaurės ir Baltijos jūrose galioja naujos ribinės SO2 kiekio laivų kuro sudėtyje vertės, paskelbtos remiantis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sprendimu dėl sieros emisijų kontrolės zonų; taigi mano, kad visos Europos pakrančių zonos turi būti panašiai saugomos ir kad taikant naująsias SO2 kiekio ribines vertes tik kai kuriose zonose gali būti iškraipyta konkurencija; mano, kad būtų priimtiniau nustatyti visai ES taikomas bendras taisykles ir kad derėtų bet kokiais būdais išvengti perėjimo nuo jūrų prie kelių transporto;

| 54. | pripažįsta, kad jūros tapo didelio ir sparčiai augančio atliekų, kurių daugelis plastmasinės, ir pamestų laivybos konteinerių kiekio sąvartynais; ragina Komisiją skatinti Europos ir tarptautines diskusijas, siekiant apsvarstyti, kaip tą kiekį galima sumažinti; |
| --- | --- |

54.

pripažįsta, kad jūros tapo didelio ir sparčiai augančio atliekų, kurių daugelis plastmasinės, ir pamestų laivybos konteinerių kiekio sąvartynais; ragina Komisiją skatinti Europos ir tarptautines diskusijas, siekiant apsvarstyti, kaip tą kiekį galima sumažinti;

| 55. | ragina Komisiją parengti tvaraus pakrančių, salų ir jūrų turizmo strategiją, siekiant didinti jų tvarumą ir patrauklumą gyventojams ir turistams, o tai vienas iš gamtos apsaugos Vatų jūroje ir pan. jūrų regionuose tikslų, be to, tai atlikti visapusiškai naudojantis naujomis Lisabonos sutartyje išdėstytomis nuostatomis dėl turizmo ir remiant Patraukliausių Europos turizmo vietovių (angl. EDEN) tinklą ir panašias iniciatyvas; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją parengti tvaraus pakrančių, salų ir jūrų turizmo strategiją, siekiant didinti jų tvarumą ir patrauklumą gyventojams ir turistams, o tai vienas iš gamtos apsaugos Vatų jūroje ir pan. jūrų regionuose tikslų, be to, tai atlikti visapusiškai naudojantis naujomis Lisabonos sutartyje išdėstytomis nuostatomis dėl turizmo ir remiant Patraukliausių Europos turizmo vietovių (angl. EDEN) tinklą ir panašias iniciatyvas;

| 56. | nurodo, kad reikia atsižvelgti į galimą didelį jūrų ir pakrančių turizmo bei susijusių sektorių poveikį vystymuisi ir jų, kaip svarbaus ekonominio augimo šaltinio, vaidmenį; pakrančių zonos yra lankomiausios turistų vietos Europoje, todėl prašo Komisijos įtraukti šiuos klausimus į savo tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją; |
| --- | --- |

56.

nurodo, kad reikia atsižvelgti į galimą didelį jūrų ir pakrančių turizmo bei susijusių sektorių poveikį vystymuisi ir jų, kaip svarbaus ekonominio augimo šaltinio, vaidmenį; pakrančių zonos yra lankomiausios turistų vietos Europoje, todėl prašo Komisijos įtraukti šiuos klausimus į savo tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją;

| 57. | pabrėžia jūrų ir jūrininkystės politikos pridėtinės vertės svarbą stiprinant kaimyninių šalių, o ypač valstybių narių ir šalių kandidačių, tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia jūrų ir jūrininkystės politikos pridėtinės vertės svarbą stiprinant kaimyninių šalių, o ypač valstybių narių ir šalių kandidačių, tarpusavio bendradarbiavimą;

| 58. | palankiai vertina Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategiją, taip pat bendrus pagal mokslinių tyrimų pagrindų programą dėl vandenynų ateityje pateiktus kvietimus teikti paraiškas, kurie yra konkretūs IJP įgyvendinimo politikos ženklai; siūlo 8-ojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje pirmenybę teikti su jūra susijusiems mokslams ir Europos jūrų mokslinių tyrimų instituto sukūrimui; |
| --- | --- |

58.

palankiai vertina Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategiją, taip pat bendrus pagal mokslinių tyrimų pagrindų programą dėl vandenynų ateityje pateiktus kvietimus teikti paraiškas, kurie yra konkretūs IJP įgyvendinimo politikos ženklai; siūlo 8-ojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje pirmenybę teikti su jūra susijusiems mokslams ir Europos jūrų mokslinių tyrimų instituto sukūrimui;

| 59. | pritaria, kad itin svarbu kurti tarpdisciplininių mokslinių ir technologinių žinių apie Europos jūras ir pakrantes bazę; prašo Komisijos ir valstybių narių bendradarbiaujant su regionų ir vietos subjektais įvertinti esamas duomenų bazes ir stebėjimo programas ir dirbti sparčiau siekiant, kad kuo greičiau pradėtų veikti Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (angl. EMODNET); |
| --- | --- |

59.

pritaria, kad itin svarbu kurti tarpdisciplininių mokslinių ir technologinių žinių apie Europos jūras ir pakrantes bazę; prašo Komisijos ir valstybių narių bendradarbiaujant su regionų ir vietos subjektais įvertinti esamas duomenų bazes ir stebėjimo programas ir dirbti sparčiau siekiant, kad kuo greičiau pradėtų veikti Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (angl. EMODNET);

| 60. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pradėti įgyvendinti nuskendusių laivų ir povandeninių archeologinių teritorijų paieškos ir jų vietų žymėjimo planą (jos yra Bendrijos istorijos ir kultūros paveldo dalis), taip sudarant geresnes galimybes apie šias vietas sužinoti daugiau ir jas tirti bei padedant užkirsti kelią dabar vykstančiam šio turto grobstymui ir sudarant galimybes jį deramai išsaugoti; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pradėti įgyvendinti nuskendusių laivų ir povandeninių archeologinių teritorijų paieškos ir jų vietų žymėjimo planą (jos yra Bendrijos istorijos ir kultūros paveldo dalis), taip sudarant geresnes galimybes apie šias vietas sužinoti daugiau ir jas tirti bei padedant užkirsti kelią dabar vykstančiam šio turto grobstymui ir sudarant galimybes jį deramai išsaugoti;

| 61. | palankiai vertina Komisijos neseniai parengtą Jūrų atlasą ir ragina suinteresuotus subjektus išnaudoti Jūrininkystės forumo – naujos bendradarbiavimo priemonės – teikiamas galimybes ir veiksmingiau įtraukti visuomenę; |
| --- | --- |

61.

palankiai vertina Komisijos neseniai parengtą Jūrų atlasą ir ragina suinteresuotus subjektus išnaudoti Jūrininkystės forumo – naujos bendradarbiavimo priemonės – teikiamas galimybes ir veiksmingiau įtraukti visuomenę;

*

* *

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Europos Komisijai. |
| --- | --- |

62.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Europos Komisijai.

---

(1)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0128.

(3)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 531.

(4)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 30.

(5)  Galutinė ataskaita. Bendroji sutartis FISH/2007/04, specifinė sutartis Nr. 4, 2009 m. gruodžio mėn.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/79

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisEuropos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšiai

P7_TA(2010)0387

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos prekybos ryšių (2010/2026(INI))

2012/C 70 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl pasirengimo šeštajai Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijai Honkonge (1), 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferencijos Honkonge (2), 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl prekybos politikos krypčių kūrimo siekiant padidinti prekybos indėlį mažinant skurdą (3), 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės (4), 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl ekonominių ir prekybinių ES ir Mercosur santykių, siekiant sudaryti tarpregioninį asociacijos susitarimą (5), 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl ES pagalbos prekybai (6), 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl TRIPS ir galimybės įsigyti vaistų (7), 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos (8), 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje (9), 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (10), 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (11), 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (12) ir 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES santykių su Lotynų Amerika strategijos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl pasirengimo šeštajai Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferencijai Honkonge (1), 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo po Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferencijos Honkonge (2), 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl prekybos politikos krypčių kūrimo siekiant padidinti prekybos indėlį mažinant skurdą (3), 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės (4), 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl ekonominių ir prekybinių ES ir Mercosur santykių, siekiant sudaryti tarpregioninį asociacijos susitarimą (5), 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl ES pagalbos prekybai (6), 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl TRIPS ir galimybės įsigyti vaistų (7), 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos (8), 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje (9), 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (10), 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (11), 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (12) ir 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl ES santykių su Lotynų Amerika strategijos (13),

| — | atsižvelgdamas į Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinės asamblėjos rezoliucijas, ypač į jos 2007 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos šalių ekonomikos ir prekybos ryšių uždavinių ir galimybių, kylančių dėl globalizacijos, 2008 m. gegužės 1 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo uždavinių ir galimybių, 2009 m. balandžio 8 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos bei 2010 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Pasaulio prekybos organizacijos reformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinės asamblėjos rezoliucijas, ypač į jos 2007 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos šalių ekonomikos ir prekybos ryšių uždavinių ir galimybių, kylančių dėl globalizacijos, 2008 m. gegužės 1 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo uždavinių ir galimybių, 2009 m. balandžio 8 d. rezoliuciją dėl prekybos ir klimato kaitos bei 2010 m. gegužės 14 d. rezoliuciją dėl Pasaulio prekybos organizacijos reformos,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) parlamentinės konferencijos sesijų galutines deklaracijas, priimtas 2003 m. vasario 18 d. Ženevoje, 2003 m. rugsėjo 12 d. Kankūne, 2004 m. lapkričio 26 d. Briuselyje, 2005 m. gruodžio 15 d. Honkonge ir 2006 m. gruodžio 2 d. ir 2008 m. rugsėjo 12 d. Ženevoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) parlamentinės konferencijos sesijų galutines deklaracijas, priimtas 2003 m. vasario 18 d. Ženevoje, 2003 m. rugsėjo 12 d. Kankūne, 2004 m. lapkričio 26 d. Briuselyje, 2005 m. gruodžio 15 d. Honkonge ir 2006 m. gruodžio 2 d. ir 2008 m. rugsėjo 12 d. Ženevoje,

| — | atsižvelgdamas į šešių Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų, vykusių Rio de Žaneire (1999 m. birželio 28–29 d.), Madride (2002 m. gegužės 17–18 d.), Gvadalacharoje (2004 m. gegužės 28–29 d.), Vienoje (2006 m. gegužės 12–13 d.), Limoje (2008 m. gegužės 16–17 d.) ir Madride (2010 m. gegužės 18 d.), metu priimtas deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šešių Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų, vykusių Rio de Žaneire (1999 m. birželio 28–29 d.), Madride (2002 m. gegužės 17–18 d.), Gvadalacharoje (2004 m. gegužės 28–29 d.), Vienoje (2006 m. gegužės 12–13 d.), Limoje (2008 m. gegužės 16–17 d.) ir Madride (2010 m. gegužės 18 d.), metu priimtas deklaracijas,

| — | atsižvelgdamas į penktojo ES ir Meksikos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 16 d.), ketvirtojo ES ir MERCOSUR aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir Čilės aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir CARIFORUM aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir Centrinės Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 19 d.), ES ir Andų bendrijos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 19 d.) bendrus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penktojo ES ir Meksikos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 16 d.), ketvirtojo ES ir MERCOSUR aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir Čilės aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir CARIFORUM aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 17 d.), ketvirtojo ES ir Centrinės Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 19 d.), ES ir Andų bendrijos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gegužės 19 d.) bendrus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Brazilijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Ekvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Meksikos, Nikaragvos, Panamos, Peru ir Venesuelos Ženevos susitarimą dėl prekybos bananais, taip pat į Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimą dėl prekybos bananais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Brazilijos, Kolumbijos, Kosta Rikos, Ekvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Meksikos, Nikaragvos, Panamos, Peru ir Venesuelos Ženevos susitarimą dėl prekybos bananais, taip pat į Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų susitarimą dėl prekybos bananais,

| — | atsižvelgdamas į Susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, ir į ES ir Čilės vystymosi ir inovacijų asociaciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimą, steigiantį Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Čilės Respublikos asociaciją, ir į ES ir Čilės vystymosi ir inovacijų asociaciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą, taip pat į Meksikos ir ES strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą, taip pat į Meksikos ir ES strateginę partnerystę,

| — | atsižvelgdamas į užbaigtas derybas dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į užbaigtas derybas dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į užbaigtas derybas dėl ES ir Kolumbijos bei Peru daugiašalio prekybos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į užbaigtas derybas dėl ES ir Kolumbijos bei Peru daugiašalio prekybos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į ES ir MERCOSUR derybų siekiant plataus užmojo ir subalansuoto abiejų regionų asociacijos susitarimo, kuris padėtų sustiprinti šalių santykius ir būtų abiem šalims naudingas politine ir ekonomine prasmėmis, atnaujinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir MERCOSUR derybų siekiant plataus užmojo ir subalansuoto abiejų regionų asociacijos susitarimo, kuris padėtų sustiprinti šalių santykius ir būtų abiem šalims naudingas politine ir ekonomine prasmėmis, atnaujinimą,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. balandžio 1 d. patvirtintą deklaraciją dėl ES ir Lotynų Amerikos bananų susitarimo ir jo poveikio AKR ir ES bananų gamintojams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2010 m. balandžio 1 d. patvirtintą deklaraciją dėl ES ir Lotynų Amerikos bananų susitarimo ir jo poveikio AKR ir ES bananų gamintojams,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 11–14 d. Prahoje vykusio keturioliktojo Rio de Žaneiro grupės ir Europos Sąjungos valstybių ministrų susitikimo metu parengtą bendrą pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 11–14 d. Prahoje vykusio keturioliktojo Rio de Žaneiro grupės ir Europos Sąjungos valstybių ministrų susitikimo metu parengtą bendrą pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“ (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“ (COM(2009)0495),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. pagrindinių klausimų dokumentą, kurį paskelbdama Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl būsimos ES prekybos politikos krypties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. pagrindinių klausimų dokumentą, kurį paskelbdama Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl būsimos ES prekybos politikos krypties,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos santykių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 5 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir (EB) Nr. 1100/2006 (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 5 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 964/2007 ir (EB) Nr. 1100/2006 (14),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir (EB) Nr. 964/2007 (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 552/97, (EB) Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir (EB) Nr. 964/2007 (15),

| — | atsižvelgdamas į Marakešo susitarimą, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Marakešo susitarimą, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija,

| — | atsižvelgdamas į PPO ministrų konferencijos deklaracijas, priimtas 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje ir 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge, taip pat konferencijos pirmininko santrauką, priimtą 2009 m. gruodžio 2 d. Ženevoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO ministrų konferencijos deklaracijas, priimtas 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje ir 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge, taip pat konferencijos pirmininko santrauką, priimtą 2009 m. gruodžio 2 d. Ženevoje,

| — | atsižvelgdamas į Patariamosios tarybos, kuriai pirmininkavo Peter Sutherland, 2005 m. sausio mėn. pranešimą dėl PPO ateities (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Patariamosios tarybos, kuriai pirmininkavo Peter Sutherland, 2005 m. sausio mėn. pranešimą dėl PPO ateities (16),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti skurdo naikinimo kriterijai,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. pranešimą dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir 2010 m. vasario 12 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą dėl Tūkstantmečio deklaracijos įgyvendinimo, pavadintą „Laikantis pažadų. Perspektyvinė apžvalga prisidedant prie sutartos veiklos darbotvarkės vykdymo Tūkstantmečio vystymosi tikslams iki 2015 m. įgyvendinti“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. pranešimą dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir 2010 m. vasario 12 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą dėl Tūkstantmečio deklaracijos įgyvendinimo, pavadintą „Laikantis pažadų. Perspektyvinė apžvalga prisidedant prie sutartos veiklos darbotvarkės vykdymo Tūkstantmečio vystymosi tikslams iki 2015 m. įgyvendinti“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JT BKKK), JT BKKK Kioto protokolą ir 15-osios JT BKKK šalių konferencijos, įvykusios Kopenhagoje, rezultatus (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JT BKKK), JT BKKK Kioto protokolą ir 15-osios JT BKKK šalių konferencijos, įvykusios Kopenhagoje, rezultatus (17),

| — | atsižvelgdamas į Meksike vyksiančią 16–ąją JT BKKK šalių konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Meksike vyksiančią 16–ąją JT BKKK šalių konferenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP),

| — | atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, ypač į jos 3 ir 21 straipsnius, ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, ypač į jos 3 ir 21 straipsnius, ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į ES išorės susitarimuose numatytas nuostatas, susijusias su žmogaus teisėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES išorės susitarimuose numatytas nuostatas, susijusias su žmogaus teisėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu sutarimu priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Tinkamo darbo darbotvarkę ir TDO Visuotinį darbo vietų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio mėn. 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu sutarimu priimtą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Tinkamo darbo darbotvarkę ir TDO Visuotinį darbo vietų paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1979 m. priimtą Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW) ir jos papildomą protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 1979 m. priimtą Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW) ir jos papildomą protokolą,

| — | atsižvelgdamas į J. Stiglitzo pranešimą ir konferencijos „Pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė ir jos poveikis vystymuisi“ (2009 m. birželio 24–26 d.) baigiamąjį dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į J. Stiglitzo pranešimą ir konferencijos „Pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė ir jos poveikis vystymuisi“ (2009 m. birželio 24–26 d.) baigiamąjį dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7–0277/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7–0277/2010),

| A. | kadangi Lotynų Amerika ir Europos Sąjunga ne tik vadovaujasi bendromis vertybėmis, turi bendrą istoriją ir kultūrą, bet ir sudarė strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

A.

kadangi Lotynų Amerika ir Europos Sąjunga ne tik vadovaujasi bendromis vertybėmis, turi bendrą istoriją ir kultūrą, bet ir sudarė strateginę partnerystę,

| B. | kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius Lotynų Amerikos tarptautinės prekybos ryšiai labai paįvairėjo, siekiant sumažinti jos priklausomumo lygį, |
| --- | --- |

B.

kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius Lotynų Amerikos tarptautinės prekybos ryšiai labai paįvairėjo, siekiant sumažinti jos priklausomumo lygį,

| C. | kadangi Europos Sąjunga sustiprino savo ekonominius ir prekybinius santykius su Lotynų Amerika ir tapo jos antra pagal svarbą prekybos partnere, taip pat svarbiausia MERCOSUR ir Čilės prekybos partnere; kadangi Eurostato duomenimis prekybos mastas 1999-2008 m. laikotarpiu padidėjo dvigubai, t. y. ES prekių iš Lotynų Amerikos importo vertė išaugo iki 96,14 mlrd. eurų, o prekių į šį regioną eksporto vertė - iki 76,81 mlrd. eurų ir nuolat didėjo prekybos paslaugomis apimtis; kadangi atsižvelgiant į dramatišką finansų ir ekonomikos krizės poveikį 2009 m. šie skaičiai sumažėjo iki 70,11 mlrd. eurų (importas) ir iki 61,57 mlrd. eurų (eksportas), tačiau 2010 m. vėl pradėjo didėti; kadangi Europos šalys yra didžiausias tiesioginių užsienio investicijų (TUI) į Lotynų Ameriką šaltinis, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga sustiprino savo ekonominius ir prekybinius santykius su Lotynų Amerika ir tapo jos antra pagal svarbą prekybos partnere, taip pat svarbiausia MERCOSUR ir Čilės prekybos partnere; kadangi Eurostato duomenimis prekybos mastas 1999-2008 m. laikotarpiu padidėjo dvigubai, t. y. ES prekių iš Lotynų Amerikos importo vertė išaugo iki 96,14 mlrd. eurų, o prekių į šį regioną eksporto vertė - iki 76,81 mlrd. eurų ir nuolat didėjo prekybos paslaugomis apimtis; kadangi atsižvelgiant į dramatišką finansų ir ekonomikos krizės poveikį 2009 m. šie skaičiai sumažėjo iki 70,11 mlrd. eurų (importas) ir iki 61,57 mlrd. eurų (eksportas), tačiau 2010 m. vėl pradėjo didėti; kadangi Europos šalys yra didžiausias tiesioginių užsienio investicijų (TUI) į Lotynų Ameriką šaltinis,

| D. | kadangi, nepaisant to, kad Lotynų Amerika turi daug gamtinių išteklių, ji priklauso prie regionų, kurie nepajėgia padidinti savo dalies tarptautinėje prekyboje ir pralaimi atviresnei, konkurencingesnei ir dinamiškesnei Azijos šalių ekonomikai, |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant to, kad Lotynų Amerika turi daug gamtinių išteklių, ji priklauso prie regionų, kurie nepajėgia padidinti savo dalies tarptautinėje prekyboje ir pralaimi atviresnei, konkurencingesnei ir dinamiškesnei Azijos šalių ekonomikai,

| E. | kadangi kai kurios Lotynų Amerikos šalys laikomos vienos iš trijų labiausiai pažeidžiamų pasaulio šalių klimato kaitos požiūriu, atsižvelgiant į žinomą dykumėjimo ir miškų naikinimo poveikį bei į dažnėjančius tokius reiškinius, kaip ciklonai ir rūšių nykimas, kurie turi didelę įtaką Lotynų Amerikai, taip pat į konkrečius, labai svarbius ir nerimą keliančius pasaulinės grėsmės, kylančios dėl klimato kaitos, pavyzdžius, kaip antai Amazonės atogrąžų miškų padėtis ir pavojus, kylantis dėl Andų ledynų, |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kurios Lotynų Amerikos šalys laikomos vienos iš trijų labiausiai pažeidžiamų pasaulio šalių klimato kaitos požiūriu, atsižvelgiant į žinomą dykumėjimo ir miškų naikinimo poveikį bei į dažnėjančius tokius reiškinius, kaip ciklonai ir rūšių nykimas, kurie turi didelę įtaką Lotynų Amerikai, taip pat į konkrečius, labai svarbius ir nerimą keliančius pasaulinės grėsmės, kylančios dėl klimato kaitos, pavyzdžius, kaip antai Amazonės atogrąžų miškų padėtis ir pavojus, kylantis dėl Andų ledynų,

| F. | kadangi pagal JT Ekonominės komisijos Lotynų Amerikai ir Karibų jūros regionui (angl. ECLAC) kovojant su skurdu pasiekta ženklios pažangos, atsižvelgiant į tai, kad skurdo rodiklis Lotynų Amerikoje sumažintas nuo 44,4 proc. (2003 m.) iki 33 proc. (2010 m.), tačiau vis daugėja moterų skurdo ir migracijos, ir kadangi beveik 63 proc. vaikų ir paauglių, ECLAC ir JT Vaikų fondo (angl. UNICEF) duomenimis, kenčia skurdą, |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal JT Ekonominės komisijos Lotynų Amerikai ir Karibų jūros regionui (angl. ECLAC) kovojant su skurdu pasiekta ženklios pažangos, atsižvelgiant į tai, kad skurdo rodiklis Lotynų Amerikoje sumažintas nuo 44,4 proc. (2003 m.) iki 33 proc. (2010 m.), tačiau vis daugėja moterų skurdo ir migracijos, ir kadangi beveik 63 proc. vaikų ir paauglių, ECLAC ir JT Vaikų fondo (angl. UNICEF) duomenimis, kenčia skurdą,

| G. | kadangi dėl išsivystymo lygių skirtumų aišku, kodėl kai kurių ES šalių ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono (LAKR) prekyba yra nesimetriška, žvelgiant į prekių tipą; kadangi abiejų regionų tarpusavio prekybos mainai siauro pobūdžio ir vystosi lėčiau nei šių regionų prekybos mainai su kitomis pasaulio dalimis, nors ir nuo 1990 m. jie išaugo daugiau nei dvigubai, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl išsivystymo lygių skirtumų aišku, kodėl kai kurių ES šalių ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono (LAKR) prekyba yra nesimetriška, žvelgiant į prekių tipą; kadangi abiejų regionų tarpusavio prekybos mainai siauro pobūdžio ir vystosi lėčiau nei šių regionų prekybos mainai su kitomis pasaulio dalimis, nors ir nuo 1990 m. jie išaugo daugiau nei dvigubai,

| H. | kadangi 2008 m. Limoje vykusio ES ir LAKR šalių aukščiausiojo lygio susitikimo išdava – nubrėžtos pagrindinės abiejų regionų strateginės partnerystės kryptys, taip pat siekiama sukurti ES ir įvairių subregioninę integraciją vykdančių šalių grupių asociacijos susitarimų sistemą; kadangi 2010 m. gegužės mėn. Madride vykusiame ES ir LAKR šalių aukščiausiojo lygio susitikime šiuo klausimu buvo padaryta didelė pažanga ir vėl pradėtos visos ES ir LAKR šalių derybos dėl prekybos, kurios buvo įšaldytos kelerius metus, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2008 m. Limoje vykusio ES ir LAKR šalių aukščiausiojo lygio susitikimo išdava – nubrėžtos pagrindinės abiejų regionų strateginės partnerystės kryptys, taip pat siekiama sukurti ES ir įvairių subregioninę integraciją vykdančių šalių grupių asociacijos susitarimų sistemą; kadangi 2010 m. gegužės mėn. Madride vykusiame ES ir LAKR šalių aukščiausiojo lygio susitikime šiuo klausimu buvo padaryta didelė pažanga ir vėl pradėtos visos ES ir LAKR šalių derybos dėl prekybos, kurios buvo įšaldytos kelerius metus,

| I. | kadangi galiojančių įvairių išsamių susitarimų su skirtingomis Lotynų Amerikos šalių grupėmis, ir susitarimų, dėl kurių susitarta arba tariamasi, sistema siekiama prisidėti prie dviejų žemynų bendradarbiavimo gerinimo, numatant skirtingu tempu vykstančius regioninės integracijos procesus, |
| --- | --- |

I.

kadangi galiojančių įvairių išsamių susitarimų su skirtingomis Lotynų Amerikos šalių grupėmis, ir susitarimų, dėl kurių susitarta arba tariamasi, sistema siekiama prisidėti prie dviejų žemynų bendradarbiavimo gerinimo, numatant skirtingu tempu vykstančius regioninės integracijos procesus,

| J. | kadangi vienam regiono gyventojui tenkantis BVP yra nuo 1 211 JAV dolerių Haityje arba 2 635 JAV dolerių Nikaragvoje iki 11 225 JAV dolerių Brazilijoje ar apytiksliai 15 000 JAV dolerių Argentinoje, Čilėje ir Meksikoje, |
| --- | --- |

J.

kadangi vienam regiono gyventojui tenkantis BVP yra nuo 1 211 JAV dolerių Haityje arba 2 635 JAV dolerių Nikaragvoje iki 11 225 JAV dolerių Brazilijoje ar apytiksliai 15 000 JAV dolerių Argentinoje, Čilėje ir Meksikoje,

| K. | kadangi, neatsižvelgiant į akivaizdžią pažangą valstybės finansų valdymo srityje, skolų, kurios dažnai paveldimos iš ankstesnio laikotarpio, našta ne vienoje Lotynų Amerikos šalyje išlieka viena didžiausių kliūčių su prekyba susijusioms investicijoms, vystymuisi ir tinkamai valstybės finansų sistemai, |
| --- | --- |

K.

kadangi, neatsižvelgiant į akivaizdžią pažangą valstybės finansų valdymo srityje, skolų, kurios dažnai paveldimos iš ankstesnio laikotarpio, našta ne vienoje Lotynų Amerikos šalyje išlieka viena didžiausių kliūčių su prekyba susijusioms investicijoms, vystymuisi ir tinkamai valstybės finansų sistemai,

| L. | kadangi Lotynų Amerikoje apskritai norima padidinti regiono ekonominę svarbą pasaulio ekonomikoje ir kadangi Lotynų Amerika aktyviai paįvairino savo ekonominius ryšius ir tokiu būdu sumažino savo ekonominę priklausomybę; kadangi atsižvelgiant į tai Europa turėtų imtis apgalvotų veiksmų siekdama stiprinti savo, kaip itin svarbios prekybos partnerės, vaidmenį ir kadangi Europa ir Lotynų Amerika ir toliau siekia stiprinti savo strateginę partnerystę, pagrįstą bendrais principais, vertybėmis ir interesais, |
| --- | --- |

L.

kadangi Lotynų Amerikoje apskritai norima padidinti regiono ekonominę svarbą pasaulio ekonomikoje ir kadangi Lotynų Amerika aktyviai paįvairino savo ekonominius ryšius ir tokiu būdu sumažino savo ekonominę priklausomybę; kadangi atsižvelgiant į tai Europa turėtų imtis apgalvotų veiksmų siekdama stiprinti savo, kaip itin svarbios prekybos partnerės, vaidmenį ir kadangi Europa ir Lotynų Amerika ir toliau siekia stiprinti savo strateginę partnerystę, pagrįstą bendrais principais, vertybėmis ir interesais,

| M. | kadangi nustatant naująją, su strategija „2020 m. Europa“ suderintą ES prekybos politiką derėtų atsižvelgti į specifinę Lotynų Amerikos regiono padėtį, |
| --- | --- |

M.

kadangi nustatant naująją, su strategija „2020 m. Europa“ suderintą ES prekybos politiką derėtų atsižvelgti į specifinę Lotynų Amerikos regiono padėtį,

| N. | kadangi strategijoje „2020 m. Europa“ propaguojamam pažangių ir kokybiškų produktų eksportui reikalingi mokūs klientai; kadangi siekiant apsaugoti abiejų šalių interesus Lotynų Amerikos ir ES susitarimai turi ir toliau nešti apčiuopiamą naudą šioms visuomenėms, |
| --- | --- |

N.

kadangi strategijoje „2020 m. Europa“ propaguojamam pažangių ir kokybiškų produktų eksportui reikalingi mokūs klientai; kadangi siekiant apsaugoti abiejų šalių interesus Lotynų Amerikos ir ES susitarimai turi ir toliau nešti apčiuopiamą naudą šioms visuomenėms,

| O. | kadangi 2004 m. derybos siekiant sukurti 750 milijonų vartotojų laisvosios prekybos zoną buvo nutrauktos dėl ginčo, kuris iš esmės buvo susijęs su MERCOSUR eksportuotojų galimybe patekti į Europos žemės ūkio rinką, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2004 m. derybos siekiant sukurti 750 milijonų vartotojų laisvosios prekybos zoną buvo nutrauktos dėl ginčo, kuris iš esmės buvo susijęs su MERCOSUR eksportuotojų galimybe patekti į Europos žemės ūkio rinką,

| 1. | pabrėžia, jog Lisabonos sutartyje nustatoma, kad ES prekybos politika yra susijusi ir neatskiriama ES bendrų išorės veiksmų dalis ir ji gali turėti labai svarbų ir teigiamą vaidmenį kuriant gerbūvį, gerinant ekonominius ir socialinius tautų ir šalių santykius, užtikrinant taiką ir įgyvendinant vystymosi, aplinkosaugos ir socialinius tikslus, ir kad šios politikos kryptys turi papildyti viena kitą siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos sutartyje išdėstytus tikslus; mano, kad šiuolaikinė Europos prekybos politika gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir vykdant tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su žmogaus teisėmis, apsirūpinimo maistu saugumu ir ekologiniu tvarumu; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, jog Lisabonos sutartyje nustatoma, kad ES prekybos politika yra susijusi ir neatskiriama ES bendrų išorės veiksmų dalis ir ji gali turėti labai svarbų ir teigiamą vaidmenį kuriant gerbūvį, gerinant ekonominius ir socialinius tautų ir šalių santykius, užtikrinant taiką ir įgyvendinant vystymosi, aplinkosaugos ir socialinius tikslus, ir kad šios politikos kryptys turi papildyti viena kitą siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos sutartyje išdėstytus tikslus; mano, kad šiuolaikinė Europos prekybos politika gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir vykdant tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su žmogaus teisėmis, apsirūpinimo maistu saugumu ir ekologiniu tvarumu;

| 2. | džiaugiasi, kad prekybos ryšiai su partneriais Lotynų Amerikoje tapo Europos Sąjungos prioritetu; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad prekybos ryšiai su partneriais Lotynų Amerikoje tapo Europos Sąjungos prioritetu;

| 3. | pabrėžia, kad prekybos politika yra svarbi priemonė siekiant Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos dviejų regionų strateginės partnerystės tikslo; atsižvelgdamas į tai, remia Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tarpregioninės partnerystės zoną, paremtą regionų modeliu pagal PPO taisykles; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad prekybos politika yra svarbi priemonė siekiant Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos dviejų regionų strateginės partnerystės tikslo; atsižvelgdamas į tai, remia Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tarpregioninės partnerystės zoną, paremtą regionų modeliu pagal PPO taisykles;

| 4. | nurodo, kad glaudesnės Europos ir Lotynų Amerikos ekonomikos sferų integracijos tikslas yra sudaryti abipusiai naudingą padėtį; pabrėžia, kad palaikant aktyvesnius ir sąžiningus prekybos santykius turėtų būti kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų abiejuose regionuose, taip pat turi būti palaikomos pastangos sukurti našiau išteklius naudojančią ir ekologiškesnę ekonomiką; ypač pažymi, kad dėl augančios prekybos neturėtų daugėti miškų naikinimo ir nebūtų išmetama daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų; |
| --- | --- |

4.

nurodo, kad glaudesnės Europos ir Lotynų Amerikos ekonomikos sferų integracijos tikslas yra sudaryti abipusiai naudingą padėtį; pabrėžia, kad palaikant aktyvesnius ir sąžiningus prekybos santykius turėtų būti kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų abiejuose regionuose, taip pat turi būti palaikomos pastangos sukurti našiau išteklius naudojančią ir ekologiškesnę ekonomiką; ypač pažymi, kad dėl augančios prekybos neturėtų daugėti miškų naikinimo ir nebūtų išmetama daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų;

| 5. | ragina Komisiją aktyviai remti sąžiningos prekybos priemonių plėtrą ir prekybą tvariai valdomais ištekliais; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją aktyviai remti sąžiningos prekybos priemonių plėtrą ir prekybą tvariai valdomais ištekliais;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad Madrido deklaracijoje aiškiai pripažįstamas valstybių suverenios teisės valdyti ir reguliuoti savo gamtinius išteklius principas, tačiau pabrėžia, kad reikėtų tinkamai atsižvelgti į tvarumo kriterijus; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad Madrido deklaracijoje aiškiai pripažįstamas valstybių suverenios teisės valdyti ir reguliuoti savo gamtinius išteklius principas, tačiau pabrėžia, kad reikėtų tinkamai atsižvelgti į tvarumo kriterijus;

| 7. | dar kartą kartoja, kad visos šalys turi teisę nustatyti priemones, būtinas apsirūpinimo maistu saugumui užtikrinti ir mažiems bei vidutiniams maisto gamintojams išsilaikyti ir vystytis; |
| --- | --- |

7.

dar kartą kartoja, kad visos šalys turi teisę nustatyti priemones, būtinas apsirūpinimo maistu saugumui užtikrinti ir mažiems bei vidutiniams maisto gamintojams išsilaikyti ir vystytis;

| 8. | mano, jog siekiant gauti daugiau naudos iš prekybos santykių ir savo gyventojams tinkamai paskirstyti iš prekybos gaunamas pajamas, abiejų regionų vyriausybės turėtų panaudoti šias pajamas socialinei gerovei padidinti ir papildyti savo prekybos politiką tinkamomis vidaus ir organizacinės reformomis, ypač socialinėje ir fiskalinėje srityse, taip pat reikia toliau didinti su prekyba susijusius institucinius pajėgumus; |
| --- | --- |

8.

mano, jog siekiant gauti daugiau naudos iš prekybos santykių ir savo gyventojams tinkamai paskirstyti iš prekybos gaunamas pajamas, abiejų regionų vyriausybės turėtų panaudoti šias pajamas socialinei gerovei padidinti ir papildyti savo prekybos politiką tinkamomis vidaus ir organizacinės reformomis, ypač socialinėje ir fiskalinėje srityse, taip pat reikia toliau didinti su prekyba susijusius institucinius pajėgumus;

| 9. | pabrėžia, kad būtina skatinti įgyvendinti pagal šalies ypatumus parengtas papildomas politikos priemones, kad būtų daugiau galimybių, susijusių su suinteresuotų asmenų prekybiniais mainais ir atitinkančių konkrečius vystymosi tikslus; mano, kad siekiant vystymosi būtina aktyviau teikti pagalbą prekybai ir panaudoti intensyvesnius prekybos santykius vystymuisi skatinti; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad būtina skatinti įgyvendinti pagal šalies ypatumus parengtas papildomas politikos priemones, kad būtų daugiau galimybių, susijusių su suinteresuotų asmenų prekybiniais mainais ir atitinkančių konkrečius vystymosi tikslus; mano, kad siekiant vystymosi būtina aktyviau teikti pagalbą prekybai ir panaudoti intensyvesnius prekybos santykius vystymuisi skatinti;

| 10. | teigiamai vertina pozityvius pokyčius daugelyje Lotynų Amerikos šalių, kur nauja prekybos ir išteklių politika, kurią papildė vidinės reformos, padėjo sumažinti skurdą ir nelygybę (tai rodo pozityvūs Gini koeficiento pokyčiai), ir mano, kad šie pokyčiai yra sąlygų, kuriomis prekybos politikos reformos gali turėti progresinio perskirstymo rezultatų, pavyzdys; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina pozityvius pokyčius daugelyje Lotynų Amerikos šalių, kur nauja prekybos ir išteklių politika, kurią papildė vidinės reformos, padėjo sumažinti skurdą ir nelygybę (tai rodo pozityvūs Gini koeficiento pokyčiai), ir mano, kad šie pokyčiai yra sąlygų, kuriomis prekybos politikos reformos gali turėti progresinio perskirstymo rezultatų, pavyzdys;

| 11. | teigiamai vertina tai, kad Lotynų Amerikoje bandomas naujų formų ekonominis bendradarbiavimas, kuriam būdingi platūs užmojai ir kuris susijęs su socialine ir ekonomine politika; ragina Komisiją remti tokią Pietų vidaus integracijos politiką ir vengti ES prekybos susitarimuose numatyti nuostatas, kurios darytų žalą teigiamai tokios integracijos politikos įtakai; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina tai, kad Lotynų Amerikoje bandomas naujų formų ekonominis bendradarbiavimas, kuriam būdingi platūs užmojai ir kuris susijęs su socialine ir ekonomine politika; ragina Komisiją remti tokią Pietų vidaus integracijos politiką ir vengti ES prekybos susitarimuose numatyti nuostatas, kurios darytų žalą teigiamai tokios integracijos politikos įtakai;

| 12. | pabrėžia, jog turi būti sutelkti ištekliai ir techninė pagalba tam, kad būtų nustatytos ir finansuojamos programos, kurios atskirtoms bendruomenėms, esančioms ant žemiausio socialinės ir ekonominės piramidės laiptelio, bei mažoms ir vidutinėms įmonėms užtikrina apsirūpinimo maistu saugumą ir tvarią prieigą prie pasaulinių rinkų; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, jog turi būti sutelkti ištekliai ir techninė pagalba tam, kad būtų nustatytos ir finansuojamos programos, kurios atskirtoms bendruomenėms, esančioms ant žemiausio socialinės ir ekonominės piramidės laiptelio, bei mažoms ir vidutinėms įmonėms užtikrina apsirūpinimo maistu saugumą ir tvarią prieigą prie pasaulinių rinkų;

| 13. | mano, kad su prekyba susijusi pagalba turėtų padėti gamintojams sumažinti su reguliavimo ir kokybės standartų laikymusi susijusias sandorių sąnaudas, taip pat kad reikėtų parengti programas, skirtas padėti įmonėms vykdyti tikrinimo, bandymų ir oficialaus sertifikavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad su prekyba susijusi pagalba turėtų padėti gamintojams sumažinti su reguliavimo ir kokybės standartų laikymusi susijusias sandorių sąnaudas, taip pat kad reikėtų parengti programas, skirtas padėti įmonėms vykdyti tikrinimo, bandymų ir oficialaus sertifikavimo reikalavimus;

| 14. | pabrėžia, kad įgyvendinant ES ir Lotynų Amerikos šalių bendradarbiavimo susitarimus importuotiems žemės ūkio produktams svarbu taikyti aplinkos apsaugos, atsekamumo ir apsirūpinimo maistu saugumo reikalavimus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad įgyvendinant ES ir Lotynų Amerikos šalių bendradarbiavimo susitarimus importuotiems žemės ūkio produktams svarbu taikyti aplinkos apsaugos, atsekamumo ir apsirūpinimo maistu saugumo reikalavimus;

| 15. | mano, jog Lotynų Amerikai itin svarbu toliau didinti savo prekybos, kuri daugiausia pagrįsta žaliavomis, įvairovę ir toliau judėti link tvarios prekybos didesnę pridėtinę vertę turinčiais produktais ir paslaugomis, siekiant pasaulinio konkurencingumo; mano, kad pasaulinė transporto sistema, paremta dabartinėmis tiekimo grandinėmis ir dabartiniu tarptautiniu darbo pasidalinimu, turėtų atsižvelgti į ekologijos problemas; |
| --- | --- |

15.

mano, jog Lotynų Amerikai itin svarbu toliau didinti savo prekybos, kuri daugiausia pagrįsta žaliavomis, įvairovę ir toliau judėti link tvarios prekybos didesnę pridėtinę vertę turinčiais produktais ir paslaugomis, siekiant pasaulinio konkurencingumo; mano, kad pasaulinė transporto sistema, paremta dabartinėmis tiekimo grandinėmis ir dabartiniu tarptautiniu darbo pasidalinimu, turėtų atsižvelgti į ekologijos problemas;

| 16. | ragina stiprinti ES ir Lotynų Amerikos šalių bendradarbiavimą ir bendrai siekti, kad nedelsiant būtų sudarytas teisingas, plataus užmojo ir išsamus PPO Dohos susitarimas, laikantis Madrido deklaracijoje numatytų įsipareigojimų; pabrėžia, kad atvira ir sąžiningomis taisyklėmis pagrįsta daugiašalės prekybos sistema padės pasaulio ekonominėms sistemoms atsigauti po ekonominės krizės ir skatinti augimą ir vystymąsi, tinkamais atvejais ir laikantis specifinio ir diferencinio požiūrio į besivystančias šalis principo palaipsniui ir subalansuotai mažinant tarifines ir netarifines kliūtis, kartu veiksmingai prisidedant prie skurdo mažinimo; |
| --- | --- |

16.

ragina stiprinti ES ir Lotynų Amerikos šalių bendradarbiavimą ir bendrai siekti, kad nedelsiant būtų sudarytas teisingas, plataus užmojo ir išsamus PPO Dohos susitarimas, laikantis Madrido deklaracijoje numatytų įsipareigojimų; pabrėžia, kad atvira ir sąžiningomis taisyklėmis pagrįsta daugiašalės prekybos sistema padės pasaulio ekonominėms sistemoms atsigauti po ekonominės krizės ir skatinti augimą ir vystymąsi, tinkamais atvejais ir laikantis specifinio ir diferencinio požiūrio į besivystančias šalis principo palaipsniui ir subalansuotai mažinant tarifines ir netarifines kliūtis, kartu veiksmingai prisidedant prie skurdo mažinimo;

| 17. | apgailestauja, kad kai kurios Lotynų Amerikos šalys, ypač Argentina, finansinės krizės metu taikė protekcionistines priemones; ragina Komisiją nuolat su Lotynų Amerikos šalimis aptarinėti galimybių patekti į rinką problemą; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad kai kurios Lotynų Amerikos šalys, ypač Argentina, finansinės krizės metu taikė protekcionistines priemones; ragina Komisiją nuolat su Lotynų Amerikos šalimis aptarinėti galimybių patekti į rinką problemą;

| 18. | pabrėžia, kad visų aštuonių JT TVT tikslų įgyvendinimą derėtų laikyti esmine dabartinių daugiašalių ir dvišalių derybų dėl prekybos užduotimi; pabrėžia, kad laikantis Madrido deklaracijoje pakartotų pažadų pasiekti TVT ir išnaikinti skurdą pasaulyje, reikės tokios prekybos aplinkos, kurioje besivystančios Lotynų Amerikos šalys tikrai turėtų prieigą prie išsivysčiusių šalių rinkų bei galėtų išsaugoti ir vystyti konkurencingą savo gamybos ir maisto perdirbimo pramonę, o tokioje aplinkoje būtų įgyvendinta teisingesnė prekybos praktika bei būtų taikomos griežtos ir vykdomos aplinkos ir socialinių teisių apsaugos taisyklės; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad visų aštuonių JT TVT tikslų įgyvendinimą derėtų laikyti esmine dabartinių daugiašalių ir dvišalių derybų dėl prekybos užduotimi; pabrėžia, kad laikantis Madrido deklaracijoje pakartotų pažadų pasiekti TVT ir išnaikinti skurdą pasaulyje, reikės tokios prekybos aplinkos, kurioje besivystančios Lotynų Amerikos šalys tikrai turėtų prieigą prie išsivysčiusių šalių rinkų bei galėtų išsaugoti ir vystyti konkurencingą savo gamybos ir maisto perdirbimo pramonę, o tokioje aplinkoje būtų įgyvendinta teisingesnė prekybos praktika bei būtų taikomos griežtos ir vykdomos aplinkos ir socialinių teisių apsaugos taisyklės;

| 19. | mano, kad Europos Sąjunga, siekdama užsitikrinti savo vietą regione kartu su JAV ir Kinija, turėtų stengtis pateikti patrauklesnį pasiūlymą, kurio tikslas būtų tenkinti mūsų partnerių ekonominio vystymosi interesus; mano, kad šis pasiūlymas turėtų apimti papildomus pasiūlymus, pavyzdžiui, pajėgumų kūrimą ir technologijų perdavimą; taip pat pabrėžia, kad reikia pagarbiai elgtis su mūsų partneriais ir pripažinti poreikių asimetriškumą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad Europos Sąjunga, siekdama užsitikrinti savo vietą regione kartu su JAV ir Kinija, turėtų stengtis pateikti patrauklesnį pasiūlymą, kurio tikslas būtų tenkinti mūsų partnerių ekonominio vystymosi interesus; mano, kad šis pasiūlymas turėtų apimti papildomus pasiūlymus, pavyzdžiui, pajėgumų kūrimą ir technologijų perdavimą; taip pat pabrėžia, kad reikia pagarbiai elgtis su mūsų partneriais ir pripažinti poreikių asimetriškumą;

| 20. | pakartoja, kad labai svarbu į visus ES ir trečiųjų šalių, įskaitant Lotynų Amerikos šalis, sudarytus prekybos susitarimus įtraukti žmogaus teisių nuostatas bei aplinkos apsaugos ir socialinius reikalavimus, siekiant darnios išorės veiksmų politikos – kartu atsižvelgiant į ES ekonominius interesus ir skleidžiant pagrindines jos vertybes; |
| --- | --- |

20.

pakartoja, kad labai svarbu į visus ES ir trečiųjų šalių, įskaitant Lotynų Amerikos šalis, sudarytus prekybos susitarimus įtraukti žmogaus teisių nuostatas bei aplinkos apsaugos ir socialinius reikalavimus, siekiant darnios išorės veiksmų politikos – kartu atsižvelgiant į ES ekonominius interesus ir skleidžiant pagrindines jos vertybes;

| 21. | pabrėžia, kad vykstant teigiamiems rinkos pokyčiams visoje vertės grandinėje turi atsirasti deramo lygio pajamos ir kad pelno marža turėtų būti naudinga visiems suinteresuotiems subjektams visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad vykstant teigiamiems rinkos pokyčiams visoje vertės grandinėje turi atsirasti deramo lygio pajamos ir kad pelno marža turėtų būti naudinga visiems suinteresuotiems subjektams visoje vertės grandinėje;

| 22. | mano, kad mūsų prekybos partnerystei reikia suteikti tikrą Europos dimensiją, didinant visų šalių, įskaitant Centrinės ir Rytų Europos šalis, mainus su Lotynų Amerikos šalimis; mano, kad būtina į mūsų mainus įtraukti daugiau ekonominės veiklos sričių; |
| --- | --- |

22.

mano, kad mūsų prekybos partnerystei reikia suteikti tikrą Europos dimensiją, didinant visų šalių, įskaitant Centrinės ir Rytų Europos šalis, mainus su Lotynų Amerikos šalimis; mano, kad būtina į mūsų mainus įtraukti daugiau ekonominės veiklos sričių;

| 23. | pabrėžia, kad Lotynų Amerikoje veikiančios ES registruotos bendrovės turėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį taikydamos aukštus aplinkos apsaugos, socialinės apsaugos ir kokybės valdymo reikalavimus, taip pat mokėdamos padorius atlyginimus ir užtikrindamos darbo saugumą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Lotynų Amerikoje veikiančios ES registruotos bendrovės turėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį taikydamos aukštus aplinkos apsaugos, socialinės apsaugos ir kokybės valdymo reikalavimus, taip pat mokėdamos padorius atlyginimus ir užtikrindamos darbo saugumą;

| 24. | žino, kad anksčiau yra pasitaikę Lotynų Amerikoje veikiančių bendrovių netinkamo elgesio, įskaitant aplinkos niokojimą, darbuotojų išnaudojimą ir didelius žmogaus teisių pažeidimus, atvejų; nurodo, kad pati ES ir Lotynų Amerikoje veikiančios ES registruotos bendrovės turėtų rodyti pavyzdį aplinkos apsaugos, socialinėje ir įdarbinimo srityse, vadovaudamosi platesniais skaidrumo ir pagarbos žmogaus teisėms principais, kuriais užtikrinama visų suinteresuotų subjektų apsauga; pabrėžia, kad tarptautinės Europos įmonės didele dalimi atsakingos už ES įvaizdį regione ir turi propaguoti jos vertybes ir laikytis įmonių socialinės atsakomybės principų; |
| --- | --- |

24.

žino, kad anksčiau yra pasitaikę Lotynų Amerikoje veikiančių bendrovių netinkamo elgesio, įskaitant aplinkos niokojimą, darbuotojų išnaudojimą ir didelius žmogaus teisių pažeidimus, atvejų; nurodo, kad pati ES ir Lotynų Amerikoje veikiančios ES registruotos bendrovės turėtų rodyti pavyzdį aplinkos apsaugos, socialinėje ir įdarbinimo srityse, vadovaudamosi platesniais skaidrumo ir pagarbos žmogaus teisėms principais, kuriais užtikrinama visų suinteresuotų subjektų apsauga; pabrėžia, kad tarptautinės Europos įmonės didele dalimi atsakingos už ES įvaizdį regione ir turi propaguoti jos vertybes ir laikytis įmonių socialinės atsakomybės principų;

| 25. | pripažįsta, kad sudaryti PPO susitarimai dėl prekybos bananais užbaigė ilgalaikį ginčą su Lotynų Amerikos ir AKR šalių partnerių bananų tiekėjais, galėtų padėti siekiant pažangos Dohos raundo derybose, taip pat padėjo užbaigti derybas dėl įvairių susitarimų su Centrinės Amerikos šalimis, Kolumbija ir Peru; tačiau ragina atsižvelgti į įsipareigojimus AKR partneriams ir ES gamintojų interesus; siekiant išvengti tolesnių ginčų, ragina užtikrinti teisingą požiūrį į visus prekybos partnerius Lotynų Amerikoje, įskaitant nesudariusius prekybos susitarimų su ES; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad sudaryti PPO susitarimai dėl prekybos bananais užbaigė ilgalaikį ginčą su Lotynų Amerikos ir AKR šalių partnerių bananų tiekėjais, galėtų padėti siekiant pažangos Dohos raundo derybose, taip pat padėjo užbaigti derybas dėl įvairių susitarimų su Centrinės Amerikos šalimis, Kolumbija ir Peru; tačiau ragina atsižvelgti į įsipareigojimus AKR partneriams ir ES gamintojų interesus; siekiant išvengti tolesnių ginčų, ragina užtikrinti teisingą požiūrį į visus prekybos partnerius Lotynų Amerikoje, įskaitant nesudariusius prekybos susitarimų su ES;

| 26. | nurodo, kad PPO priimti susitarimai ir dvišaliai susitarimų, dėl kurių deramasi su kai kuriomis Lotynų Amerikos šalimis, turi įtakos pažeidžiamoms atokiausių regionų ekonominėms sistemoms, nes jų ir Lotynų Amerikos žemės ūkio sektoriai panašūs; taigi remia politiką, kurią vykdant vystant ES ir Lotynų Amerika prekybos ryšius išsaugomi atokiausių regionų strateginiai bei tradiciniai sektoriai, kuriems skiriama derama kompensacija ir ypatingas dėmesys, siekiant nepažeisti ES įsipareigojimų šiems regionams, prisiimtų jos 2009 m. Europos strategijoje atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

26.

nurodo, kad PPO priimti susitarimai ir dvišaliai susitarimų, dėl kurių deramasi su kai kuriomis Lotynų Amerikos šalimis, turi įtakos pažeidžiamoms atokiausių regionų ekonominėms sistemoms, nes jų ir Lotynų Amerikos žemės ūkio sektoriai panašūs; taigi remia politiką, kurią vykdant vystant ES ir Lotynų Amerika prekybos ryšius išsaugomi atokiausių regionų strateginiai bei tradiciniai sektoriai, kuriems skiriama derama kompensacija ir ypatingas dėmesys, siekiant nepažeisti ES įsipareigojimų šiems regionams, prisiimtų jos 2009 m. Europos strategijoje atokiausiems regionams;

| 27. | nurodo, kad įgyvendinant bet kokius asociacijos susitarimus reikia atsižvelgti į žmonių, kuriems jie turės įtakos, interesus, be to, juos, įskaitant visus jų ramsčius – politinį dialogą, bendradarbiavimą ir prekybą, turi ratifikuoti parlamentai; |
| --- | --- |

27.

nurodo, kad įgyvendinant bet kokius asociacijos susitarimus reikia atsižvelgti į žmonių, kuriems jie turės įtakos, interesus, be to, juos, įskaitant visus jų ramsčius – politinį dialogą, bendradarbiavimą ir prekybą, turi ratifikuoti parlamentai;

| 28. | pastebi, kad rezultatyviai užbaigtos derybos dėl ES ir Centrinės Amerikos valstybių asociacijos susitarimo, kuris, kaip pirmas dviejų regionų susitarimo pavyzdys, kartu su atitinkama papildoma politika turėtų padėti ne tik didinti turtą, bet ir stiprinti tolesnę Centrinės Amerikos šalių integraciją; atkreipia dėmesį į Panamos sprendimą pradėti stojimo į Centrinės Amerikos ekonominės integracijos posistemę procesą; |
| --- | --- |

28.

pastebi, kad rezultatyviai užbaigtos derybos dėl ES ir Centrinės Amerikos valstybių asociacijos susitarimo, kuris, kaip pirmas dviejų regionų susitarimo pavyzdys, kartu su atitinkama papildoma politika turėtų padėti ne tik didinti turtą, bet ir stiprinti tolesnę Centrinės Amerikos šalių integraciją; atkreipia dėmesį į Panamos sprendimą pradėti stojimo į Centrinės Amerikos ekonominės integracijos posistemę procesą;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Kolumbijos bei Peru derybos dėl daugiašalio prekybos susitarimo buvo sėkmingai baigtos; atkreipia dėmesį į tai, kad Bolivija nusprendė atsiimti Andų bendrijos Teisingumo Teismui pateiktą savo ieškinį dėl daugiašalio prekybos susitarimo; taigi ragina atitinkamas šalis imtis veiksmų siekiant ateityje sudaryti asociacijos susitarimą su visomis Andų bendrijos šalimis; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Kolumbijos bei Peru derybos dėl daugiašalio prekybos susitarimo buvo sėkmingai baigtos; atkreipia dėmesį į tai, kad Bolivija nusprendė atsiimti Andų bendrijos Teisingumo Teismui pateiktą savo ieškinį dėl daugiašalio prekybos susitarimo; taigi ragina atitinkamas šalis imtis veiksmų siekiant ateityje sudaryti asociacijos susitarimą su visomis Andų bendrijos šalimis;

| 30. | pritaria tam, kad atnaujintos derybos dėl ES ir MERCOSUR asociacijos susitarimo, kadangi toks ypač svarbus ir 700 milijonų asmenų įtakos turintis asociacijos susitarimas jį nedelsiant sudarius būtų plačiausio užmojo dviejų regionų susitarimas pasaulyje, ir todėl pabrėžia, kad Europos Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti visuose derybų etapuose; suvokia, kad derybų metu žemės ūkio klausimai tikriausiai bus sunkiausia tema; reikalauja, kad žemės ūkio produktų importas į ES būtų leidžiamas tik jeigu jie atitinka Europos vartotojų apsaugos, gyvūnų apsaugos, aplinkos apsaugos reikalavimus bei minimalius socialinius standartus; pabrėžia, kad galų gale reikia pasiekti abiems derybų pusėms priimtinų rezultatų užtikrinant, kad derybose būtų visapusiškai atsižvelgiama į naujausius pokyčius pasaulinėje ekonomikoje, pasaulinius ekologinius iššūkius, pavyzdžiui, klimato kaitą, bei Parlamento pareikštus prašymus ir išreikštą susirūpinimą; |
| --- | --- |

30.

pritaria tam, kad atnaujintos derybos dėl ES ir MERCOSUR asociacijos susitarimo, kadangi toks ypač svarbus ir 700 milijonų asmenų įtakos turintis asociacijos susitarimas jį nedelsiant sudarius būtų plačiausio užmojo dviejų regionų susitarimas pasaulyje, ir todėl pabrėžia, kad Europos Parlamentas turėtų aktyviai dalyvauti visuose derybų etapuose; suvokia, kad derybų metu žemės ūkio klausimai tikriausiai bus sunkiausia tema; reikalauja, kad žemės ūkio produktų importas į ES būtų leidžiamas tik jeigu jie atitinka Europos vartotojų apsaugos, gyvūnų apsaugos, aplinkos apsaugos reikalavimus bei minimalius socialinius standartus; pabrėžia, kad galų gale reikia pasiekti abiems derybų pusėms priimtinų rezultatų užtikrinant, kad derybose būtų visapusiškai atsižvelgiama į naujausius pokyčius pasaulinėje ekonomikoje, pasaulinius ekologinius iššūkius, pavyzdžiui, klimato kaitą, bei Parlamento pareikštus prašymus ir išreikštą susirūpinimą;

| 31. | ragina Komisiją aktyviai įtraukti Parlamentą į derybas, susijusias su būtinu susitarimų su Čile ir Meksika atnaujinimu; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją aktyviai įtraukti Parlamentą į derybas, susijusias su būtinu susitarimų su Čile ir Meksika atnaujinimu;

| 32. | tvirtai remia tai, kad būtų patvirtintas ES ir Meksikos strateginės partnerystės Jungtinis vykdomasis planas, taip pat derybas, skirtas prekybos ryšiams iš esmės modernizuoti, siekiant išnaudoti visas ES ir Meksikos asociacijos susitarimo, kuriam įsigaliojus prekybos srautai išaugo 122 proc., galimybes; |
| --- | --- |

32.

tvirtai remia tai, kad būtų patvirtintas ES ir Meksikos strateginės partnerystės Jungtinis vykdomasis planas, taip pat derybas, skirtas prekybos ryšiams iš esmės modernizuoti, siekiant išnaudoti visas ES ir Meksikos asociacijos susitarimo, kuriam įsigaliojus prekybos srautai išaugo 122 proc., galimybes;

| 33. | tvirtai remia ES ir Čilės asociacijos vystymuisi ir inovacijoms (angl. ADI) gaires ir darbo programą, taip pat abipusiškai naudingą dėl asociacijos susitarimo išaugusią prekybą prekėmis ir paslaugomis, ką įrodo tai, kad nuo 2003 m. ES ir Čilės prekyba išaugo daugiau nei du kartus; |
| --- | --- |

33.

tvirtai remia ES ir Čilės asociacijos vystymuisi ir inovacijoms (angl. ADI) gaires ir darbo programą, taip pat abipusiškai naudingą dėl asociacijos susitarimo išaugusią prekybą prekėmis ir paslaugomis, ką įrodo tai, kad nuo 2003 m. ES ir Čilės prekyba išaugo daugiau nei du kartus;

| 34. | pabrėžia, kad reikia atlikti išankstinį susitarimo su MERCOSUR poveikio įvertinimą atsižvelgiant į tai, kad numatomas į Europą eksportuojamos mėsos kiekio augimas (jautienos 70 proc., o paukštienos 25 proc.), nes ji pigesnė dėl jos gamybai taikomų ne tokių griežtų sanitarinių, ekologinių ir socialinių reikalavimų; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikia atlikti išankstinį susitarimo su MERCOSUR poveikio įvertinimą atsižvelgiant į tai, kad numatomas į Europą eksportuojamos mėsos kiekio augimas (jautienos 70 proc., o paukštienos 25 proc.), nes ji pigesnė dėl jos gamybai taikomų ne tokių griežtų sanitarinių, ekologinių ir socialinių reikalavimų;

| 35. | ragina Komisiją ir jos Lotynų Amerikos partneres į įvertinimą, kaip laikomasi prekybos susitarimuose nustatytų reikalavimų, susijusių su darbuotojų ir žmogaus teisėms bei aplinkos apsauga, įtraukti pilietinę visuomenę, taip pat skatinti asociacijos sutartyse numatytą nuolatinį dialogą su pilietine visuomene; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją ir jos Lotynų Amerikos partneres į įvertinimą, kaip laikomasi prekybos susitarimuose nustatytų reikalavimų, susijusių su darbuotojų ir žmogaus teisėms bei aplinkos apsauga, įtraukti pilietinę visuomenę, taip pat skatinti asociacijos sutartyse numatytą nuolatinį dialogą su pilietine visuomene;

| 36. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad neseniai Argentinos valdžios institucijos numatė ribojamąsias priemones maisto produktams, importuojamiems iš trečiųjų šalių, įskaitant Europos Sąjungą; mano, kad šios priemonės yra netarifinė kliūtis, kuri nesuderinama su PPO įsipareigojimais; taigi, ragina Argentinos valdžios institucijas pašalinti šį neteisėtą apribojimą maisto produktams – jis gali sukelti netinkamas paskatas ir tapti rimta kliūtimi vykstančioms ES ir MERCOSUR deryboms; |
| --- | --- |

36.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad neseniai Argentinos valdžios institucijos numatė ribojamąsias priemones maisto produktams, importuojamiems iš trečiųjų šalių, įskaitant Europos Sąjungą; mano, kad šios priemonės yra netarifinė kliūtis, kuri nesuderinama su PPO įsipareigojimais; taigi, ragina Argentinos valdžios institucijas pašalinti šį neteisėtą apribojimą maisto produktams – jis gali sukelti netinkamas paskatas ir tapti rimta kliūtimi vykstančioms ES ir MERCOSUR deryboms;

| 37. | ragina Komisiją padidinti prekybos derybų skaidrumą, visiems tų sektorių, kuriuos prekybos sutartys gali paveikti labiausiai, socialiniams partneriams sudaryti galimybę iš anksto susipažinti su pagrindiniais dokumentais ir susitarimų projektais, kartu taikant įprastas procedūras, nustatytas dokumentams, kuriems taikomi konfidencialumo reikalavimai, bei numatyti nuolatinį ir oficialų konsultacijų su jais procesą; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją padidinti prekybos derybų skaidrumą, visiems tų sektorių, kuriuos prekybos sutartys gali paveikti labiausiai, socialiniams partneriams sudaryti galimybę iš anksto susipažinti su pagrindiniais dokumentais ir susitarimų projektais, kartu taikant įprastas procedūras, nustatytas dokumentams, kuriems taikomi konfidencialumo reikalavimai, bei numatyti nuolatinį ir oficialų konsultacijų su jais procesą;

| 38. | atkreipia dėmesį į svarbų Pietų Amerikos tautų sąjungos (isp. UNASUR) vaidmenį; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į svarbų Pietų Amerikos tautų sąjungos (isp. UNASUR) vaidmenį;

| 39. | ragina Komisiją apsvarstyti glaudaus dviejų žemynų bendradarbiavimo galimybę, siekiant išvystyti naują Lotynų Amerikos geležinkelių tinklą; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją apsvarstyti glaudaus dviejų žemynų bendradarbiavimo galimybę, siekiant išvystyti naują Lotynų Amerikos geležinkelių tinklą;

| 40. | atkreipia dėmesį į sprendimą įsteigti Lotynų Amerikos ir Karibų regiono valstybių bendriją (isp. CELAC); nurodo, kad regionų integracija yra labai svarbus procesas, siekiant Lotynų Amerikai padėti prisitaikyti prie naujų pasaulinių problemų; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į sprendimą įsteigti Lotynų Amerikos ir Karibų regiono valstybių bendriją (isp. CELAC); nurodo, kad regionų integracija yra labai svarbus procesas, siekiant Lotynų Amerikai padėti prisitaikyti prie naujų pasaulinių problemų;

| 41. | mano, kad prekybos, energetikos ir klimato kaitos nuostatos turi vienos kitas papildyti; |
| --- | --- |

41.

mano, kad prekybos, energetikos ir klimato kaitos nuostatos turi vienos kitas papildyti;

| 42. | ragina Komisiją remti Lotynų Amerikos partnerius diegiant konkurencingos ir pridėtinę vertę didinančios gamybos įrangą; siūlo Lotynų Amerikos regionuose ir įvairiose ES valstybėse narėse įsteigti regioninės prekybos akademijas, kuriose būtų siekiama kurti MVĮ pajėgumus organizuojant mokymus apie prekybos žemės ūkio produktais, prekėmis ir paslaugomis su regionu partneriu būtinas sąlygas; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją remti Lotynų Amerikos partnerius diegiant konkurencingos ir pridėtinę vertę didinančios gamybos įrangą; siūlo Lotynų Amerikos regionuose ir įvairiose ES valstybėse narėse įsteigti regioninės prekybos akademijas, kuriose būtų siekiama kurti MVĮ pajėgumus organizuojant mokymus apie prekybos žemės ūkio produktais, prekėmis ir paslaugomis su regionu partneriu būtinas sąlygas;

| 43. | ragina Lotynų Amerikos šalis nuoširdžiai stengtis kovoti su klimato kaita, ypač sustabdant miškų naikinimą; |
| --- | --- |

43.

ragina Lotynų Amerikos šalis nuoširdžiai stengtis kovoti su klimato kaita, ypač sustabdant miškų naikinimą;

| 44. | ragina ES remti ES ir Lotynų Amerikos prekybos muges įvairiose Europos ir Lotynų Amerikos šalyse siekiant sudaryti galimybę ryšių užmezgimui ir partnerystės susitarimų sudarymui, ypač tarp MVĮ; |
| --- | --- |

44.

ragina ES remti ES ir Lotynų Amerikos prekybos muges įvairiose Europos ir Lotynų Amerikos šalyse siekiant sudaryti galimybę ryšių užmezgimui ir partnerystės susitarimų sudarymui, ypač tarp MVĮ;

| 45. | mano, kad atliekant kitą bendrosios lengvatų sistemos (BLS) pertvarkymą reikia didinti jos efektyvumą ir stabilumą siekiant užtikrinti, kad Lotynų Amerikos gamintojai pasinaudotų šios lengvatų sistemos galima nauda; mano, kad derantis dėl prekybos susitarimų su šalimis, kurioms jau taikoma BLS+ priemonė, derėtų leisti išlaikyti tam tikrą asimetriją, pakankamai atsižvelgiant į lengvatų, kurios gaunamos pagal BLS+ priemonę, lygį; nurodo, kad visos šalys turi teisę nepradėti derybų ir gali toliau naudotis BLS+ teikiama nauda, jei jos toliau tenkina atitinkamas sąlygas; |
| --- | --- |

45.

mano, kad atliekant kitą bendrosios lengvatų sistemos (BLS) pertvarkymą reikia didinti jos efektyvumą ir stabilumą siekiant užtikrinti, kad Lotynų Amerikos gamintojai pasinaudotų šios lengvatų sistemos galima nauda; mano, kad derantis dėl prekybos susitarimų su šalimis, kurioms jau taikoma BLS+ priemonė, derėtų leisti išlaikyti tam tikrą asimetriją, pakankamai atsižvelgiant į lengvatų, kurios gaunamos pagal BLS+ priemonę, lygį; nurodo, kad visos šalys turi teisę nepradėti derybų ir gali toliau naudotis BLS+ teikiama nauda, jei jos toliau tenkina atitinkamas sąlygas;

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES parengė naują Lotynų Amerikos investicinę priemonę, kurios kurios pagrindinė paskirtis – būti papildomo finansavimo mobilizavimo investavimui į Lotynų Ameriką remti svertu, kuris skirtas skatinti pažangai prioritetinėse srityse, pavyzdžiui, patikimų viešojo transporto ir mobilumo sistemų, energiją taupymo, atsinaujinančių energijos šaltinių, švietimo ir mokslinių tyrimų srityse; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES parengė naują Lotynų Amerikos investicinę priemonę, kurios kurios pagrindinė paskirtis – būti papildomo finansavimo mobilizavimo investavimui į Lotynų Ameriką remti svertu, kuris skirtas skatinti pažangai prioritetinėse srityse, pavyzdžiui, patikimų viešojo transporto ir mobilumo sistemų, energiją taupymo, atsinaujinančių energijos šaltinių, švietimo ir mokslinių tyrimų srityse;

| 47. | teigiamai vertina sprendimą steigti ES ir LAKR fondą, kuris skatins prekybą ir prisidės prie abiejų regionų partnerystės stiprinimo, informuotumo apie ją didinimo ir visų jos galimybių išnaudojimo; |
| --- | --- |

47.

teigiamai vertina sprendimą steigti ES ir LAKR fondą, kuris skatins prekybą ir prisidės prie abiejų regionų partnerystės stiprinimo, informuotumo apie ją didinimo ir visų jos galimybių išnaudojimo;

| 48. | mano, kad prekybos susitarimų skyrių, skirtų investicijų apsaugai, formuluotės turi padėti užtikrinti vykdomų investicijų teisinį tikrumą ir nepaveikti valstybių galimybių reaguoti į jų gyventojų aplinkos ir sveikatos apsaugos bei socialinius reikalavimus; |
| --- | --- |

48.

mano, kad prekybos susitarimų skyrių, skirtų investicijų apsaugai, formuluotės turi padėti užtikrinti vykdomų investicijų teisinį tikrumą ir nepaveikti valstybių galimybių reaguoti į jų gyventojų aplinkos ir sveikatos apsaugos bei socialinius reikalavimus;

| 49. | pripažįsta, kad svarbu, jog tarptautinė komisija atliktų Ekvadoro užsienio skolos auditą ir ragina kitas šalis atlikti panašias procedūras; ragina Komisiją ir Tarybą greičiau spręsti kai kurių Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių užsienio skolų klausimus tiek priimant dvišalius sprendimus, tiek tarptautinėse finansų institucijose; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad svarbu, jog tarptautinė komisija atliktų Ekvadoro užsienio skolos auditą ir ragina kitas šalis atlikti panašias procedūras; ragina Komisiją ir Tarybą greičiau spręsti kai kurių Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių užsienio skolų klausimus tiek priimant dvišalius sprendimus, tiek tarptautinėse finansų institucijose;

| 50. | ragina Europos Sąjungą remti naują pagalbos aplinkos apsaugai koncepciją ir kompensuoti galimų prekybos pajamų praradimą, taip pat bendrai finansuoti patikos fondo „Yasuni-ITT“, kurio paskirtis – atlyginti Ekvadoro gyventojams už tai, kad neišgaunama naftos iš Jasuni nacionaliniame parke esančių telkinių, steigimą prie JTVP pagal Ekvadoro vyriausybės pateiktą pasiūlymą; |
| --- | --- |

50.

ragina Europos Sąjungą remti naują pagalbos aplinkos apsaugai koncepciją ir kompensuoti galimų prekybos pajamų praradimą, taip pat bendrai finansuoti patikos fondo „Yasuni-ITT“, kurio paskirtis – atlyginti Ekvadoro gyventojams už tai, kad neišgaunama naftos iš Jasuni nacionaliniame parke esančių telkinių, steigimą prie JTVP pagal Ekvadoro vyriausybės pateiktą pasiūlymą;

| 51. | pakartoja, kad ES turėtų aktyviai ir konkrečiai remti besivystančias šalis, kurios naudojasi Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (angl. TRIPS), įtvirtintomis vadinamosiomis lankstumo priemonėmis, kad įgyvendindamos savo nacionalines sveikatos apsaugos programas jos galėtų aprūpinti vaistais prieinamomis kainomis; |
| --- | --- |

51.

pakartoja, kad ES turėtų aktyviai ir konkrečiai remti besivystančias šalis, kurios naudojasi Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (angl. TRIPS), įtvirtintomis vadinamosiomis lankstumo priemonėmis, kad įgyvendindamos savo nacionalines sveikatos apsaugos programas jos galėtų aprūpinti vaistais prieinamomis kainomis;

| 52. | ragina Komisiją įgyvendinti šio pranešimo rekomendacijas jos naujoje ES prekybos strategijoje, ypač būsimos ES ir LAKR prekybos klausimais; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją įgyvendinti šio pranešimo rekomendacijas jos naujoje ES prekybos strategijoje, ypač būsimos ES ir LAKR prekybos klausimais;

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 285 E, 2006 11 22, p. 126.

(2)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 155.

(3)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 261.

(4)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 123.

(5)  OL C 308 E, 2006 12 16, p. 182.

(6)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 291.

(7)  OL C 175 E, 2008 07 10, p. 591.

(8)  OL C 297 E, 2008 11 20, p. 193.

(9)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 64.

(10)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 77.

(11)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 5.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0089.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0141.

(14)  OL C 285 E, 2009 11 26, p. 126.

(15)  OL L 211, 2008 8 6, p. 1.

(16)  „PPO ateitis. Kaip įveikti institucinius išbandymus naujajame tūkstantmetyje?“ (Patariamosios tarybos pranešimas Generaliniam direktoriui Supachai Panitchpakdi (PPO, 2005 m. sausio mėn.)).

(17)  JT BKKK sprendimo projektas /CP.15, Kopenhagos susitarimas, FCCC/CP/2009/L.7.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/88

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisPriverstiniai iškeldinimai Zimbabvėje

P7_TA(2010)0388

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priverstinių iškeldinimų Zimbabvėje

2012/C 70 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į daugelį savo ankstesnių rezoliucijų dėl Zimbabvės, kurių naujausia buvo priimta 2010 m. liepos 8 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugelį savo ankstesnių rezoliucijų dėl Zimbabvės, kurių naujausia buvo priimta 2010 m. liepos 8 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 11 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 17 straipsnį, JT Vaiko teisių konvencijos 27 straipsnio 3 dalį, JT Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 14 straipsnio 2 dalį ir Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 7 straipsnio 1 dalies d punktą ir 7 straipsnio 2 dalies d punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 11 straipsnį, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 17 straipsnį, JT Vaiko teisių konvencijos 27 straipsnio 3 dalį, JT Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 14 straipsnio 2 dalį ir Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto 7 straipsnio 1 dalies d punktą ir 7 straipsnio 2 dalies d punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimą 2010/92/BUSP (2), pagal kurį ribojančių priemonių Zimbabvei, nustatytų pagal Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP (3), taikymas pratęsiamas iki 2011 m. vasario 20 d., ir į 2008 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1226/2008 (4), iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 314/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Zimbabvei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 15 d. Tarybos sprendimą 2010/92/BUSP (2), pagal kurį ribojančių priemonių Zimbabvei, nustatytų pagal Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP (3), taikymas pratęsiamas iki 2011 m. vasario 20 d., ir į 2008 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1226/2008 (4), iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 314/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Zimbabvei,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2010 m. vasario 22 d. išvadas dėl Zimbabvės ir 10-ojo ES ir Pietų Afrikos ministrų politinio dialogo 2010 m. gegužės 11 d. išvadas dėl Zimbabvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2010 m. vasario 22 d. išvadas dėl Zimbabvės ir 10-ojo ES ir Pietų Afrikos ministrų politinio dialogo 2010 m. gegužės 11 d. išvadas dėl Zimbabvės,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos Chartiją dėl žmogaus ir tautų teisių, kurią Zimbabvė yra ratifikavusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos Chartiją dėl žmogaus ir tautų teisių, kurią Zimbabvė yra ratifikavusi,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus specialiosios pasiuntinės žmonių gyvenviečių klausimais Annos Tibajuka 2005 m. liepos mėn. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus specialiosios pasiuntinės žmonių gyvenviečių klausimais Annos Tibajuka 2005 m. liepos mėn. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir AKR regiono šalių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), pasirašytą 2000 m. birželio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir AKR regiono šalių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), pasirašytą 2000 m. birželio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Hararės pakraštyje esančioje neoficialioje gyvenvietėje, žinomoje „Hatcliffe Extension“ pavadinimu, gyvena iki 20 000 asmenų, kuriems grasinama, kad jie bus priverstinai iškeldinti, jei nesusimokės valdžios institucijų renkamų pernelyg aukštų nuomos sutarties pratęsimo mokesčių, |
| --- | --- |

A.

kadangi Hararės pakraštyje esančioje neoficialioje gyvenvietėje, žinomoje „Hatcliffe Extension“ pavadinimu, gyvena iki 20 000 asmenų, kuriems grasinama, kad jie bus priverstinai iškeldinti, jei nesusimokės valdžios institucijų renkamų pernelyg aukštų nuomos sutarties pratęsimo mokesčių,

| B. | kadangi Zimbabvės vyriausybė reikalauja iki 140 JAV dolerių siekiančių nuomos sutarties pratęsimo mokesčių nesikonsultuodama su gyventojais dėl mokesčių ar pratęsimo proceso, dėl to laikotarpis, per kurį reikia prasitęsti nuomos sutartis arba būti priverstinai iškeldintiems, yra itin trumpas; kadangi dėl to, kad nesama būstų mažas pajamas turintiems asmenims, buvo pradėta statyti namelius kiemuose arba priestatus, o tai akivaizdžiai pažeidžia statybų taisykles, |
| --- | --- |

B.

kadangi Zimbabvės vyriausybė reikalauja iki 140 JAV dolerių siekiančių nuomos sutarties pratęsimo mokesčių nesikonsultuodama su gyventojais dėl mokesčių ar pratęsimo proceso, dėl to laikotarpis, per kurį reikia prasitęsti nuomos sutartis arba būti priverstinai iškeldintiems, yra itin trumpas; kadangi dėl to, kad nesama būstų mažas pajamas turintiems asmenims, buvo pradėta statyti namelius kiemuose arba priestatus, o tai akivaizdžiai pažeidžia statybų taisykles,

| C. | kadangi „Hatcliffe Extension“ gyventojai yra vieni iš skurdžiausių Zimbabvėje – šalyje, kurios pajamos vienam gyventojui nesiekia 100 JAV dolerių ir kurios chroniško nedarbo lygis siekia apie 90 proc.; kadangi šie priverstiniai iškeldinimai taip pat griauna neoficialaus užimtumo sektorių, ir taip iš šeimų atimamos pastovios pajamos, |
| --- | --- |

C.

kadangi „Hatcliffe Extension“ gyventojai yra vieni iš skurdžiausių Zimbabvėje – šalyje, kurios pajamos vienam gyventojui nesiekia 100 JAV dolerių ir kurios chroniško nedarbo lygis siekia apie 90 proc.; kadangi šie priverstiniai iškeldinimai taip pat griauna neoficialaus užimtumo sektorių, ir taip iš šeimų atimamos pastovios pajamos,

| D. | kadangi daugeliui gyventojų buvo suteikti žemės sklypai po to, kai valdžios institucijos juos priverstinai iškeldino pagal šalies 2005 m. masinio priverstinio iškeldinimo programą „Operacija Murambatsvina“, kurios metu apie 700 000 žmonių neteko namų ir pragyvenimo šaltinių, |
| --- | --- |

D.

kadangi daugeliui gyventojų buvo suteikti žemės sklypai po to, kai valdžios institucijos juos priverstinai iškeldino pagal šalies 2005 m. masinio priverstinio iškeldinimo programą „Operacija Murambatsvina“, kurios metu apie 700 000 žmonių neteko namų ir pragyvenimo šaltinių,

| E. | kadangi „Operacija Garikai“, kuri buvo sukurta siekiant apgyvendinti iškeldinimų aukas, buvo visiškai netinkama, kad galėtų išspręsti rimtų teisės į tinkamą būstą pažeidimų, atliktų įgyvendinant „Operaciją Murambatsvina“, sukeltas problemas, |
| --- | --- |

E.

kadangi „Operacija Garikai“, kuri buvo sukurta siekiant apgyvendinti iškeldinimų aukas, buvo visiškai netinkama, kad galėtų išspręsti rimtų teisės į tinkamą būstą pažeidimų, atliktų įgyvendinant „Operaciją Murambatsvina“, sukeltas problemas,

| F. | kadangi, praėjus penkeriems metams po masinių priverstinių iškeldinimų, „Operacijos Garikai“ gyvenvietėse žmonės gyvena apgailėtinomis sąlygomis, negalėdami naudotis elementariomis esminėmis paslaugomis, |
| --- | --- |

F.

kadangi, praėjus penkeriems metams po masinių priverstinių iškeldinimų, „Operacijos Garikai“ gyvenvietėse žmonės gyvena apgailėtinomis sąlygomis, negalėdami naudotis elementariomis esminėmis paslaugomis,

| G. | kadangi pernelyg dideli nuomos mokesčiai būdingi ne tik Hatcliffe‘ui ir kadangi kitų šalies neoficialių gyvenviečių gyventojams taip pat gresia valstybės sankcionuotas priverstinis iškeldinimas, |
| --- | --- |

G.

kadangi pernelyg dideli nuomos mokesčiai būdingi ne tik Hatcliffe‘ui ir kadangi kitų šalies neoficialių gyvenviečių gyventojams taip pat gresia valstybės sankcionuotas priverstinis iškeldinimas,

| H. | kadangi kraupi humanitarinė, politinė ir ekonominė padėtis Zimbabvėje ir toliau blogėja, milijonai Zimbabvės gyventojų nuolat patiria bado grėsmę ir išgyvena tik iš pagalbos maistu, ši šalis yra ketvirta pasaulyje pagal ŽIV paplitimo lygį, jai būdingas kuro trūkumas ir stipriai didėjantis vaikų mirtingumo lygis, |
| --- | --- |

H.

kadangi kraupi humanitarinė, politinė ir ekonominė padėtis Zimbabvėje ir toliau blogėja, milijonai Zimbabvės gyventojų nuolat patiria bado grėsmę ir išgyvena tik iš pagalbos maistu, ši šalis yra ketvirta pasaulyje pagal ŽIV paplitimo lygį, jai būdingas kuro trūkumas ir stipriai didėjantis vaikų mirtingumo lygis,

| 1. | reikalauja tučtuojau panaikinti masinių priverstinių iškeldinimų Zimbabvėje grėsmę ir suteikti pagalbos ir humanitarinėms agentūroms neribojamą prieigą, kad jos galėtų padėti žmonėms, kuriems gresia iškeldinimo pavojus, ir kitiems šalies viduje perkeltiems asmenims; |
| --- | --- |

1.

reikalauja tučtuojau panaikinti masinių priverstinių iškeldinimų Zimbabvėje grėsmę ir suteikti pagalbos ir humanitarinėms agentūroms neribojamą prieigą, kad jos galėtų padėti žmonėms, kuriems gresia iškeldinimo pavojus, ir kitiems šalies viduje perkeltiems asmenims;

| 2. | ragina Zimbabvės vyriausybę nedelsiant panaikinti savavališkai taikomus nuomos sutarties pratęsimo mokesčius, kurių gyventojai paprasčiausiai negali susimokėti; atsižvelgdamas į tai reikalauja, kad Zimbabvės valdžios institucijos liautųsi naudojusiosi žemės suskirstymo zonomis įstatymais ir priverstiniais iškeldinimais kaip priemonėmis partijoms gauti politinės naudos, kaip vyko 2005 m. per „Operacijos Murambatsvina“ kampaniją; todėl ragina Zimbabvės vyriausybę, konsultuojantis su visomis priverstinių iškeldinimų aukomis, parengti aprūpinimo būstu politiką, kuri atitiktų gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

2.

ragina Zimbabvės vyriausybę nedelsiant panaikinti savavališkai taikomus nuomos sutarties pratęsimo mokesčius, kurių gyventojai paprasčiausiai negali susimokėti; atsižvelgdamas į tai reikalauja, kad Zimbabvės valdžios institucijos liautųsi naudojusiosi žemės suskirstymo zonomis įstatymais ir priverstiniais iškeldinimais kaip priemonėmis partijoms gauti politinės naudos, kaip vyko 2005 m. per „Operacijos Murambatsvina“ kampaniją; todėl ragina Zimbabvės vyriausybę, konsultuojantis su visomis priverstinių iškeldinimų aukomis, parengti aprūpinimo būstu politiką, kuri atitiktų gyventojų poreikius;

| 3. | primena Zimbabvės vyriausybei, kad remiantis tarptautinėmis konvencijomis ji yra įsipareigojusi suteikti tinkamus būstus visiems mažas pajamas turintiems asmenims, kurie buvo priverstinai iškeldinti iš namų, ir užtikrinti teises į gyvenimą, saugumą ir maistą, taip pat apsaugoti savo piliečius nuo ilgalaikio nesaugumo ir kitų pažeidimų, užtikrinant gyventojų teisę valdyti turtą ir prieinamus nuomos mokėjimo planus, inter alia, panaudojant kasybos sektoriaus pajamas savo gyventojų poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

3.

primena Zimbabvės vyriausybei, kad remiantis tarptautinėmis konvencijomis ji yra įsipareigojusi suteikti tinkamus būstus visiems mažas pajamas turintiems asmenims, kurie buvo priverstinai iškeldinti iš namų, ir užtikrinti teises į gyvenimą, saugumą ir maistą, taip pat apsaugoti savo piliečius nuo ilgalaikio nesaugumo ir kitų pažeidimų, užtikrinant gyventojų teisę valdyti turtą ir prieinamus nuomos mokėjimo planus, inter alia, panaudojant kasybos sektoriaus pajamas savo gyventojų poreikiams patenkinti;

| 4. | siūlo Zimbabvės vyriausybei atlikti materialinių ir socialinių nuostolių, kuriuos lėmė „Operacija Murambatsvina“ ir kiti priverstiniai iškeldinimai, vertinimą, siekiant suteikti kompensacijas visiems, netekusiems namų, pragyvenimo šaltinių ir socialinių tinklų, įskaitant asmenis, gyvenančius Marange regiono deimantų laukuose arba netoli jų, ir ragina Zimbabvės vyriausybę prieš priimant bet kokį sprendimą konsultuotis su vietos bendruomenėmis; |
| --- | --- |

4.

siūlo Zimbabvės vyriausybei atlikti materialinių ir socialinių nuostolių, kuriuos lėmė „Operacija Murambatsvina“ ir kiti priverstiniai iškeldinimai, vertinimą, siekiant suteikti kompensacijas visiems, netekusiems namų, pragyvenimo šaltinių ir socialinių tinklų, įskaitant asmenis, gyvenančius Marange regiono deimantų laukuose arba netoli jų, ir ragina Zimbabvės vyriausybę prieš priimant bet kokį sprendimą konsultuotis su vietos bendruomenėmis;

| 5. | reikalauja, kad Zimbabvės vyriausybė, deramai pasikonsultavusi su išgyvenusiais asmenimis, persvarstytų ir modifikuotų „Operaciją Garikai“, kad būtų atsižvelgta į visų po „Operacijos Murambatsvina“ išgyvenusių asmenų būstų poreikius; |
| --- | --- |

5.

reikalauja, kad Zimbabvės vyriausybė, deramai pasikonsultavusi su išgyvenusiais asmenimis, persvarstytų ir modifikuotų „Operaciją Garikai“, kad būtų atsižvelgta į visų po „Operacijos Murambatsvina“ išgyvenusių asmenų būstų poreikius;

| 6. | giliai apgailestauja dėl to, kad tokie masiniais iškeldinimai tik dar labiau pakenks Zimbabvės mėginimams pasiekti Tūkstančio vystymosi tikslų, kuriuos įgyvendinti jau ir taip vėluojama; |
| --- | --- |

6.

giliai apgailestauja dėl to, kad tokie masiniais iškeldinimai tik dar labiau pakenks Zimbabvės mėginimams pasiekti Tūkstančio vystymosi tikslų, kuriuos įgyvendinti jau ir taip vėluojama;

| 7. | primena, kad kovai su ŽIV/AIDS ir motinų mirtingumu kenkia neteisėta vyriausybės veikla, kaip antai jos iškeldinimo programa, kuri panaikino prieigą prie pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų ir švietimo; |
| --- | --- |

7.

primena, kad kovai su ŽIV/AIDS ir motinų mirtingumu kenkia neteisėta vyriausybės veikla, kaip antai jos iškeldinimo programa, kuri panaikino prieigą prie pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų ir švietimo;

| 8. | ragina Pietų Afriką ir Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB), savo pačių, taip pat Zimbabvės ir platesnio pietinės Afrikos regiono labui, imtis tolesnių priemonių, kad paskatintų grįžimą prie visiškos demokratijos Zimbabvėje ir užtikrintų pagarbą teisinės valstybės principams ir Zimbabvės žmonių žmogaus teisėms; pripažįsta, kad Robertas Mugabe ir jo artimi rėmėjai ir toliau išlieka pagrindine kliūtimi, apsunkinančia politinį ir ekonominį atkūrimą bei susitaikymą Zimbabvėje ekonominių išteklių grobstymu savo naudai; |
| --- | --- |

8.

ragina Pietų Afriką ir Pietų Afrikos vystymosi bendriją (PAVB), savo pačių, taip pat Zimbabvės ir platesnio pietinės Afrikos regiono labui, imtis tolesnių priemonių, kad paskatintų grįžimą prie visiškos demokratijos Zimbabvėje ir užtikrintų pagarbą teisinės valstybės principams ir Zimbabvės žmonių žmogaus teisėms; pripažįsta, kad Robertas Mugabe ir jo artimi rėmėjai ir toliau išlieka pagrindine kliūtimi, apsunkinančia politinį ir ekonominį atkūrimą bei susitaikymą Zimbabvėje ekonominių išteklių grobstymu savo naudai;

| 9. | pabrėžia Europos Sąjungos ir Zimbabvės dialogo svarbą ir džiaugiasi pažanga, padaryta siekiant jį plėtoti; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia Europos Sąjungos ir Zimbabvės dialogo svarbą ir džiaugiasi pažanga, padaryta siekiant jį plėtoti;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Zimbabvės ir Pietų Afrikos vyriausybėms ir parlamentams, ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams, Afrikos Sąjungos institucijoms, įskaitant Visos Afrikos parlamentą, JT Generaliniam Sekretoriui, PAVB generaliniam sekretoriui ir Sandraugos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Zimbabvės ir Pietų Afrikos vyriausybėms ir parlamentams, ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams, Afrikos Sąjungos institucijoms, įskaitant Visos Afrikos parlamentą, JT Generaliniam Sekretoriui, PAVB generaliniam sekretoriui ir Sandraugos generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0288.

(2)  OL L 41, 2010 2 16, p. 6.

(3)  OL L 50, 2004 2 20, p. 66.

(4)  OL L 331, 2008 12 10, p. 11.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/90

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisKambodža, ypač Sam Rainsy atvejis

P7_TA(2010)0389

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kambodžos, ypač dėl Sam Rainsy atvejo

2012/C 70 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl prekybos moterimis ir vaikais Kambodžoje (1), 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Kambodžos (2), 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių Kambodžoje, Laose ir Vietname (3), 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl politinės represijos Kambodžoje (4) ir 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Kambodžos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl prekybos moterimis ir vaikais Kambodžoje (1), 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Kambodžos (2), 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių Kambodžoje, Laose ir Vietname (3), 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl politinės represijos Kambodžoje (4) ir 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Kambodžos (5),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. sudarytą Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą (6), ypač šio susitarimo 1 straipsnį (pagarba žmogaus teisėms), 19 straipsnį (susitarimo taikymo sustabdymas, jei viena šalis pažeidžia 1 straipsnį) ir į I priedą, susijusį su 19 straipsniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. sudarytą Europos bendrijos ir Kambodžos Karalystės bendradarbiavimo susitarimą (6), ypač šio susitarimo 1 straipsnį (pagarba žmogaus teisėms), 19 straipsnį (susitarimo taikymo sustabdymas, jei viena šalis pažeidžia 1 straipsnį) ir į I priedą, susijusį su 19 straipsniu,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. JT žmogaus teisių gynėjų deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. JT žmogaus teisių gynėjų deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 14 d. Tarybos patvirtintas ir 2008 m. atnaujintas Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio 14 d. Tarybos patvirtintas ir 2008 m. atnaujintas Europos Sąjungos gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialaus pranešėjo 2010 m. birželio 17 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Kambodžoje, kuriame apgailestaujama dėl išorės įtakos teismų darbui (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialaus pranešėjo 2010 m. birželio 17 d. pranešimą dėl žmogaus teisių padėties Kambodžoje, kuriame apgailestaujama dėl išorės įtakos teismų darbui (7),

| — | atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos Parlamentų narių žmogaus teisių komiteto 2010 m. liepos 12-15 d. posėdyje priimtą sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos Parlamentų narių žmogaus teisių komiteto 2010 m. liepos 12-15 d. posėdyje priimtą sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos Valdančiosios tarybos 2010 m. spalio 6 d. rezoliuciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpparlamentinės sąjungos Valdančiosios tarybos 2010 m. spalio 6 d. rezoliuciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi per pastaruosius keletą metų Kambodžoje buvo pastebimos nerimą keliančios autoritarinės tendencijos; kadangi tai rodo pablogėjusi žmogaus teisių padėtis, pagrindinių laisvių ribojimas, brutali žemės pasisavinimo politika, dėl kurios daugiausia nukenčia neturtingieji, bet kokio pobūdžio kritikos ir protestų draudimas, parlamentinės opozicijos ir pilietinės visuomenės veikėjų persekiojimas, teismų sistemos panaudojimas politiniais tikslais ir tendencija pereiti prie vienpartinės sistemos, |
| --- | --- |

A.

kadangi per pastaruosius keletą metų Kambodžoje buvo pastebimos nerimą keliančios autoritarinės tendencijos; kadangi tai rodo pablogėjusi žmogaus teisių padėtis, pagrindinių laisvių ribojimas, brutali žemės pasisavinimo politika, dėl kurios daugiausia nukenčia neturtingieji, bet kokio pobūdžio kritikos ir protestų draudimas, parlamentinės opozicijos ir pilietinės visuomenės veikėjų persekiojimas, teismų sistemos panaudojimas politiniais tikslais ir tendencija pereiti prie vienpartinės sistemos,

| B. | kadangi Kambodžos parlamento narys ir antrosios pagal dydį šalies politinės partijos lyderis Sam Rainsy buvo persekiojamas valdančiosios autoritarinės partijos ir Kambodžos vyriausybės, |
| --- | --- |

B.

kadangi Kambodžos parlamento narys ir antrosios pagal dydį šalies politinės partijos lyderis Sam Rainsy buvo persekiojamas valdančiosios autoritarinės partijos ir Kambodžos vyriausybės,

| C. | kadangi 2010 m. rugsėjo 23 d. opozicijos lyderis Sam Rainsy Pnompenio municipaliniame teisme buvo nuteistas jam nedalyvaujant, pateikus kaltinimus dėl klaidingos informacijos skleidimo ir viešųjų dokumentų klastojimo, ir jam paskirta 10 metų kalėjimo bausmė; kadangi šis nuosprendis buvo pagrįstas pilietinio nepaklusnumo veiksmais, t. y. buvo išversti šeši mediniai pasienio stulpeliai prie Vietnamo ir Kambodžos sienos, dėl kurios vis dar nesutaria abi šalys; kadangi šie veiksmai buvo atlikti remiant kaimo gyventojams, kurie teigė, kad nukentėjo dėl žemės pasisavinimo, t. y. kad vietnamiečiai neteisėtai perkėlė stulpelius į Kambodžos teritorijoje esančius jų ryžių laukus ir kad jų skundai vietos institucijoms liko be atsako, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2010 m. rugsėjo 23 d. opozicijos lyderis Sam Rainsy Pnompenio municipaliniame teisme buvo nuteistas jam nedalyvaujant, pateikus kaltinimus dėl klaidingos informacijos skleidimo ir viešųjų dokumentų klastojimo, ir jam paskirta 10 metų kalėjimo bausmė; kadangi šis nuosprendis buvo pagrįstas pilietinio nepaklusnumo veiksmais, t. y. buvo išversti šeši mediniai pasienio stulpeliai prie Vietnamo ir Kambodžos sienos, dėl kurios vis dar nesutaria abi šalys; kadangi šie veiksmai buvo atlikti remiant kaimo gyventojams, kurie teigė, kad nukentėjo dėl žemės pasisavinimo, t. y. kad vietnamiečiai neteisėtai perkėlė stulpelius į Kambodžos teritorijoje esančius jų ryžių laukus ir kad jų skundai vietos institucijoms liko be atsako,

| D. | kadangi 2010 m. spalio 13 d. Pnompenio apeliacinis teismas nusprendė palikti galioti 2 metų kalėjimo bausmę, kuri Sam Rainsy 2010 m. sausio 27 d. buvo paskirta Svay Riengo provincijos teisme jam nedalyvaujant, pateikus kaltinimus dėl protestų prieš įtariamus vietnamiečių atliktus žemės pasisavinimo Kambodžos teritorijoje veiksmus, tačiau nusprendė paleisti laisvėn du kaimo gyventojus, kurie buvo nuteisti kartu su Sam Rainsy ir kurie kalėjime išbuvo devynis mėnesius ir 20 dienų, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. spalio 13 d. Pnompenio apeliacinis teismas nusprendė palikti galioti 2 metų kalėjimo bausmę, kuri Sam Rainsy 2010 m. sausio 27 d. buvo paskirta Svay Riengo provincijos teisme jam nedalyvaujant, pateikus kaltinimus dėl protestų prieš įtariamus vietnamiečių atliktus žemės pasisavinimo Kambodžos teritorijoje veiksmus, tačiau nusprendė paleisti laisvėn du kaimo gyventojus, kurie buvo nuteisti kartu su Sam Rainsy ir kurie kalėjime išbuvo devynis mėnesius ir 20 dienų,

| E. | kadangi Kambodžos valdančiosios partijos strategija grindžiama tuo, kad jai politiniu atžvilgiu pavaldūs teismai susidoroja su visais vyriausybę kritikuojančiais asmenimis, |
| --- | --- |

E.

kadangi Kambodžos valdančiosios partijos strategija grindžiama tuo, kad jai politiniu atžvilgiu pavaldūs teismai susidoroja su visais vyriausybę kritikuojančiais asmenimis,

| F. | kadangi Kambodžoje nepaprastai didelis skaičius žmonių laikomas kalėjime dėl įvairių baudžiamosios teisės sistemos trūkumų ir vis dar neužtikrinamas teismų nepriklausomumas ir nešališkumas, |
| --- | --- |

F.

kadangi Kambodžoje nepaprastai didelis skaičius žmonių laikomas kalėjime dėl įvairių baudžiamosios teisės sistemos trūkumų ir vis dar neužtikrinamas teismų nepriklausomumas ir nešališkumas,

| G. | kadangi žmogaus teisių srityje veikiančios nevyriausybinės organizacijos laikosi nuomonės, kad vyriausybė naudojasi teismais siekdama nutildyti asmenis, kritikuojančius vyriausybės veiksmus reaguojant į žemės pasisavinimą, korupciją ir ginčus dėl sienų, |
| --- | --- |

G.

kadangi žmogaus teisių srityje veikiančios nevyriausybinės organizacijos laikosi nuomonės, kad vyriausybė naudojasi teismais siekdama nutildyti asmenis, kritikuojančius vyriausybės veiksmus reaguojant į žemės pasisavinimą, korupciją ir ginčus dėl sienų,

| H. | kadangi 2010 m. rugpjūčio 30 d. nevyriausybinės organizacijos „Licadho“ darbuotojas Leang Sokchoeun buvo nuteistas Takeo provincijos teismo ir jam paskirta 2 metų kalėjimo bausmė apkaltinus vyriausybės politikai priešiško turinio informacinių lapelių platinimu 2010 m. sausio mėn.; kadangi vykstant teisminiam nagrinėjimui buvo atlikta grubių procesinių pažeidimų, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2010 m. rugpjūčio 30 d. nevyriausybinės organizacijos „Licadho“ darbuotojas Leang Sokchoeun buvo nuteistas Takeo provincijos teismo ir jam paskirta 2 metų kalėjimo bausmė apkaltinus vyriausybės politikai priešiško turinio informacinių lapelių platinimu 2010 m. sausio mėn.; kadangi vykstant teisminiam nagrinėjimui buvo atlikta grubių procesinių pažeidimų,

| I. | kadangi parlamento narys ir opozicijos atstovas Mu Sochua buvo nuteistas apkaltinus jį ministro pirmininko šmeižimu, |
| --- | --- |

I.

kadangi parlamento narys ir opozicijos atstovas Mu Sochua buvo nuteistas apkaltinus jį ministro pirmininko šmeižimu,

| J. | kadangi žurnalistas Hang Chakra kalėjime buvo laikomas devynis mėnesius už tai, kad atskleidė informaciją apie korupciją, susijusią su prezidento pavaduotojo Sok An aplinka, |
| --- | --- |

J.

kadangi žurnalistas Hang Chakra kalėjime buvo laikomas devynis mėnesius už tai, kad atskleidė informaciją apie korupciją, susijusią su prezidento pavaduotojo Sok An aplinka,

| K. | kadangi 1995 m. Sam Rainsy buvo nekonstituciniu būdu pašalintas iš Nacionalinės asamblėjos, tačiau per kitus rinkimus jis sugebėjo atgauti savo vietą parlamente; kadangi jis išvengė keleto pasikėsinimų jį nužudyti (pvz., 1997 m. žmonių aukų pareikalavusio užpuolimo panaudojant granatas metu), tačiau buvo nužudyta apie 80 jo pasekėjų, |
| --- | --- |

K.

kadangi 1995 m. Sam Rainsy buvo nekonstituciniu būdu pašalintas iš Nacionalinės asamblėjos, tačiau per kitus rinkimus jis sugebėjo atgauti savo vietą parlamente; kadangi jis išvengė keleto pasikėsinimų jį nužudyti (pvz., 1997 m. žmonių aukų pareikalavusio užpuolimo panaudojant granatas metu), tačiau buvo nužudyta apie 80 jo pasekėjų,

| L. | kadangi valdančioji partija abejotinais pagrindais tris kartus atėmė iš jo parlamentinę neliečiamybę, kad jam galėtų būti paskirta kalėjimo bausmė, |
| --- | --- |

L.

kadangi valdančioji partija abejotinais pagrindais tris kartus atėmė iš jo parlamentinę neliečiamybę, kad jam galėtų būti paskirta kalėjimo bausmė,

| M. | kadangi ES teikia didžiausią pagalbą Kambodžai pasaulio mastu, |
| --- | --- |

M.

kadangi ES teikia didžiausią pagalbą Kambodžai pasaulio mastu,

| 1. | smerkia visus politiniais motyvais pagrįstus nuosprendžius prieš opozicijos ir nevyriausybinių organizacijų atstovus, ypač 2010 m. rugsėjo 23 d., 2010 m. spalio 13 d. ir 2010 m. sausio 27 d. nuosprendžius prieš Sam Rainsy, taip pat 2010 m. rugpjūčio 30 d. nuosprendį prieš Leang Sokchoeun ir nuosprendžius prieš Mu Sochua ir žurnalistą Hang Chakra; |
| --- | --- |

1.

smerkia visus politiniais motyvais pagrįstus nuosprendžius prieš opozicijos ir nevyriausybinių organizacijų atstovus, ypač 2010 m. rugsėjo 23 d., 2010 m. spalio 13 d. ir 2010 m. sausio 27 d. nuosprendžius prieš Sam Rainsy, taip pat 2010 m. rugpjūčio 30 d. nuosprendį prieš Leang Sokchoeun ir nuosprendžius prieš Mu Sochua ir žurnalistą Hang Chakra;

| 2. | primena Kambodžos vyriausybei, kad ji turi vykdyti savo pareigas ir įsipareigojimus laikytis demokratinių principų ir gerbti pagrindines žmogaus teises, kurie yra pagrindinis minėtojo bendradarbiavimo susitarimo elementas, kaip nurodyta to susitarimo 1 straipsnyje; |
| --- | --- |

2.

primena Kambodžos vyriausybei, kad ji turi vykdyti savo pareigas ir įsipareigojimus laikytis demokratinių principų ir gerbti pagrindines žmogaus teises, kurie yra pagrindinis minėtojo bendradarbiavimo susitarimo elementas, kaip nurodyta to susitarimo 1 straipsnyje;

| 3. | ragina Kambodžos valdžios institucijas užtikrinti, kad šiuo metu rengiamu nevyriausybinių organizacijų įstatymu nebūtų apribota Kambodžos pilietinės visuomenės organizacijų veikla dėl savavališko jo nuostatų interpretavimo ir kad šis įstatymas nebūtų taikomas siekiant pakenkti pilietinei visuomenei ir opozicijai; |
| --- | --- |

3.

ragina Kambodžos valdžios institucijas užtikrinti, kad šiuo metu rengiamu nevyriausybinių organizacijų įstatymu nebūtų apribota Kambodžos pilietinės visuomenės organizacijų veikla dėl savavališko jo nuostatų interpretavimo ir kad šis įstatymas nebūtų taikomas siekiant pakenkti pilietinei visuomenei ir opozicijai;

| 4. | ragina visus politinius veikėjus remti geros kaimynystės politiką regione ir etninių ir kultūrinių grupių sutaikymo politiką Kambodžoje; |
| --- | --- |

4.

ragina visus politinius veikėjus remti geros kaimynystės politiką regione ir etninių ir kultūrinių grupių sutaikymo politiką Kambodžoje;

| 5. | pažymi, kad JT specialusis pranešėjas atkreipė dėmesį į Kambodžos vyriausybės padarytą pažangą ir pastangas, ir tikisi, kad bus imtasi konkrečių priemonių siekiant ženkliai ir tvariai pagerinti žmogaus teisių padėtį ir užtikrinti teismų sistemos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad JT specialusis pranešėjas atkreipė dėmesį į Kambodžos vyriausybės padarytą pažangą ir pastangas, ir tikisi, kad bus imtasi konkrečių priemonių siekiant ženkliai ir tvariai pagerinti žmogaus teisių padėtį ir užtikrinti teismų sistemos nepriklausomumą;

| 6. | ragina Kambodžos valdžios institucijas:






  — | pradėti vykdyti politines ir institucines reformas siekiant sukurti demokratinę valstybę, kurioje būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais ir kuri būtų grindžiama pagarba pagrindinėms laisvėms; |
| --- | --- | --- |

6.

ragina Kambodžos valdžios institucijas:

—

pradėti vykdyti politines ir institucines reformas siekiant sukurti demokratinę valstybę, kurioje būtų vadovaujamasi teisinės valstybės principais ir kuri būtų grindžiama pagarba pagrindinėms laisvėms;

| — | pademonstruoti pasiryžimą veiksmingai kovoti su plačiai paplitusiais korupcijos, masinio miškų kirtimo, dėl kurių vykdomas gyventojų perkėlimas, ir sekso turizmo pramonės reiškiniais, užkirsti kelią dabartinei nebaudžiamumo kultūrai ir patraukti atsakomybėn visus su minėtąja veikla susijusius asmenis; |
| --- | --- |

—

pademonstruoti pasiryžimą veiksmingai kovoti su plačiai paplitusiais korupcijos, masinio miškų kirtimo, dėl kurių vykdomas gyventojų perkėlimas, ir sekso turizmo pramonės reiškiniais, užkirsti kelią dabartinei nebaudžiamumo kultūrai ir patraukti atsakomybėn visus su minėtąja veikla susijusius asmenis;

| — | užtikrinti laisvą ir sąžiningą politinės saviraiškos laisvę užkertant kelią grasinimams ir priekabiavimui; |
| --- | --- |

—

užtikrinti laisvą ir sąžiningą politinės saviraiškos laisvę užkertant kelią grasinimams ir priekabiavimui;

| — | parengti veiksmų programą kartu su tvarkaraščiu siekiant įgyvendinti specialaus pranešėjo pranešime nurodytas rekomendacijas; |
| --- | --- |

—

parengti veiksmų programą kartu su tvarkaraščiu siekiant įgyvendinti specialaus pranešėjo pranešime nurodytas rekomendacijas;

| 7. | susirūpinęs dėl to, kad opozicijos lyderis Sam Rainsy buvo persekiojamas ir nuteistas kalėti 12 metų dėl poelgio, kuris vertintinas kaip simbolinis ir išimtinai politinio pobūdžio veiksmas; |
| --- | --- |

7.

susirūpinęs dėl to, kad opozicijos lyderis Sam Rainsy buvo persekiojamas ir nuteistas kalėti 12 metų dėl poelgio, kuris vertintinas kaip simbolinis ir išimtinai politinio pobūdžio veiksmas;

| 8. | itin susirūpinęs dėl to, kad tuo atveju, jei nuosprendis Sam Rainsy nebus panaikintas, jis negalės iškelti savo kandidatūros 2013 m. parlamento rinkimuose, o tai turėtų daug platesnio masto pasekmių, negu vien tik Sam Rainsy atvejis, nes būtų padarytas poveikis visai opozicijai, juo labiau, kad atsižvelgiant į naujausius atvirai kalbančių opozicijos atstovų persekiojimo atvejus politinė erdvė jau susiaurėjo, taigi minėtieji veiksmai itin pakenktų demokratiniam procesui Kambodžoje; |
| --- | --- |

8.

itin susirūpinęs dėl to, kad tuo atveju, jei nuosprendis Sam Rainsy nebus panaikintas, jis negalės iškelti savo kandidatūros 2013 m. parlamento rinkimuose, o tai turėtų daug platesnio masto pasekmių, negu vien tik Sam Rainsy atvejis, nes būtų padarytas poveikis visai opozicijai, juo labiau, kad atsižvelgiant į naujausius atvirai kalbančių opozicijos atstovų persekiojimo atvejus politinė erdvė jau susiaurėjo, taigi minėtieji veiksmai itin pakenktų demokratiniam procesui Kambodžoje;

| 9. | taigi ragina valdžios institucijas ieškoti naujų būdų ir priemonių klausimams spręsti vykdant politinį dialogą ir leisti Sam Rainsy kuo greičiau atnaujinti savo parlamentinę veiklą; |
| --- | --- |

9.

taigi ragina valdžios institucijas ieškoti naujų būdų ir priemonių klausimams spręsti vykdant politinį dialogą ir leisti Sam Rainsy kuo greičiau atnaujinti savo parlamentinę veiklą;

| 10. | ragina Kambodžos valdžios institucijas atsižvelgti į Jungtinių Tautų specialaus pranešėjo rekomendacijas dėl žmogaus teisių padėties Kambodžoje; ragina Kambodžos parlamentą apsvarstyti šį pranešimą parlamente ir imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad minėtosios rekomendacijos bus įgyvendintos; |
| --- | --- |

10.

ragina Kambodžos valdžios institucijas atsižvelgti į Jungtinių Tautų specialaus pranešėjo rekomendacijas dėl žmogaus teisių padėties Kambodžoje; ragina Kambodžos parlamentą apsvarstyti šį pranešimą parlamente ir imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad minėtosios rekomendacijos bus įgyvendintos;

| 11. | ragina Europos Sąjungą imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių laisvių, kaip numatyta bendradarbiavimo susitarimo 1 straipsnyje, ir kad išpuoliai prieš piliečių laisves neliktų be pasekmių; be to, ragina Europos Sąjungą tęsti savo finansinę pagalbą su sąlyga, kad žmogaus teisių padėtis Kambodžoje pagerės; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Sąjungą imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių laisvių, kaip numatyta bendradarbiavimo susitarimo 1 straipsnyje, ir kad išpuoliai prieš piliečių laisves neliktų be pasekmių; be to, ragina Europos Sąjungą tęsti savo finansinę pagalbą su sąlyga, kad žmogaus teisių padėtis Kambodžoje pagerės;

| 12. | prašo dalyvaujant ES ir koordinuojant JT parengti skubios humanitarinės pagalbos teikimo planą, kad būtų suteikta pagalba Kambodžos gyventojams, kurie labiausiai nukentėjo dėl krizės, ypač tekstilės ir statybų sektorių darbuotojams, kurie prarado savo darbo vietas; |
| --- | --- |

12.

prašo dalyvaujant ES ir koordinuojant JT parengti skubios humanitarinės pagalbos teikimo planą, kad būtų suteikta pagalba Kambodžos gyventojams, kurie labiausiai nukentėjo dėl krizės, ypač tekstilės ir statybų sektorių darbuotojams, kurie prarado savo darbo vietas;

| 13. | paveda savo delegacijai ryšiams su Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) ir Užsienio reikalų komitetui toliau stebėti padėtį; |
| --- | --- |

13.

paveda savo delegacijai ryšiams su Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) ir Užsienio reikalų komitetui toliau stebėti padėtį;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) ir Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) valstybių narių vyriausybėms, ASEM sekretoriatui, JT Generaliniam Sekretoriui ir JT Vyriausiajam žmogaus teisių komisarui bei Kambodžos Karalystės vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) ir Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) valstybių narių vyriausybėms, ASEM sekretoriatui, JT Generaliniam Sekretoriui ir JT Vyriausiajam žmogaus teisių komisarui bei Kambodžos Karalystės vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0012.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0081.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0462.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0032.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0085.

(6)  OL L 269, 1999 10 19, p. 18.

(7)  http://www.un.org.kh/index.php?option=com_content&view=article&id=330:united-nations-special-rapporteur-on-the-situation-of-human-rights-in-cambodia-statement&catid=44:un-speeches-and-statements&Itemid=77.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/93

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisŽmogaus teisių padėtis Šiaurės Kaukaze (Rusijos Federacija) ir Olego Orlovo baudžiamasis persekiojimas

P7_TA(2010)0390

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių padėties Šiaurės Kaukaze (Rusijos Federacija) ir Olego Orlovo baudžiamojo persekiojimo

2012/C 70 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų nužudymo atvejų Rusijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų nužudymo atvejų Rusijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gruodžio 16 d. Sacharavo premija įteikta žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ ir visų kitų Rusijos žmogaus teisių gynėjų atstovams Olegui Orlovui, Sergejui Kovaliovui ir Liudmilai Aleksejevai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gruodžio 16 d. Sacharavo premija įteikta žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ ir visų kitų Rusijos žmogaus teisių gynėjų atstovams Olegui Orlovui, Sergejui Kovaliovui ir Liudmilai Aleksejevai,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1997 m. ir kurio galiojimas pratęstas, kol jis bus pakeistas nauju susitarimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1997 m. ir kurio galiojimas pratęstas, kol jis bus pakeistas nauju susitarimu,

| — | atsižvelgdamas į tebevykstančias derybas dėl naujo susitarimo, pagal kurį bus nustatomas naujas ir išsamus ES ir Rusijos santykių pagrindas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tebevykstančias derybas dėl naujo susitarimo, pagal kurį bus nustatomas naujas ir išsamus ES ir Rusijos santykių pagrindas,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, į Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaraciją ir į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės organų teisės ir atsakomybės remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, į Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaraciją ir į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl asmenų, grupių ir visuomenės organų teisės ir atsakomybės remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Rusija, kaip Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narė ir viena iš JT deklaracijas pasirašiusių šalių, įsipareigojusi saugoti ir skatinti žmogaus teises, pagrindines laisves ir teisinės valstybės principus, |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusija, kaip Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) narė ir viena iš JT deklaracijas pasirašiusių šalių, įsipareigojusi saugoti ir skatinti žmogaus teises, pagrindines laisves ir teisinės valstybės principus,

| B. | kadangi Europos žmogaus teisių teismui nagrinėti pateikta apie 20 000 bylų iš Rusijos Federacijos, daugiausia iš Šiaurės Kaukazo regiono; kadangi Europos žmogaus teisių teismas priėmė daugiau kaip 150 sprendimų, kuriuose pasmerkė Rusijos Federaciją dėl didelių regione įvykdytų žmogaus teisių pažeidimų, ir pabrėžia, kad svarbu skubiai ir visiškai įgyvendinti šiuos sprendimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos žmogaus teisių teismui nagrinėti pateikta apie 20 000 bylų iš Rusijos Federacijos, daugiausia iš Šiaurės Kaukazo regiono; kadangi Europos žmogaus teisių teismas priėmė daugiau kaip 150 sprendimų, kuriuose pasmerkė Rusijos Federaciją dėl didelių regione įvykdytų žmogaus teisių pažeidimų, ir pabrėžia, kad svarbu skubiai ir visiškai įgyvendinti šiuos sprendimus,

Žmogaus teisių padėtis Šiaurės Kaukaze

| C. | kadangi žmogaus teisių gynėjų padėtis Šiaurės Kaukazo regione, ypač Čečėnijos Respublikoje, Ingušijoje ir Dagestane, kelia didžiulį susirūpinimą; kadangi šio regiono nepriklausomiems žurnalistams, pilietinės visuomenės aktyvistams, teisininkams ir žmogaus teisių gynėjams dažnai gresia prievarta, priekabiavimas ir bauginimas arba jie tampa prievartos, priekabiavimo ir bauginimo aukomis, ir teisėsaugos institucijų nariai riboja arba draudžia jų veiklą; kadangi žmogaus teisių pažeidėjai vis dar nebaudžiami ir toliau nepaisoma teisinės valstybės principų; kadangi civiliai gyventojai vis dar patiria ginkluotų opozicijos grupių ir teisėsaugos institucijų smurtą; kadangi paplitę kankinimai ir netinkamas elgesys bei savavališkas sulaikymas; ir kadangi NVO, kurios nepriklauso nuo nacionalinių vyriausybių, yra svarbios plėtojant pilietinę visuomenę, |
| --- | --- |

C.

kadangi žmogaus teisių gynėjų padėtis Šiaurės Kaukazo regione, ypač Čečėnijos Respublikoje, Ingušijoje ir Dagestane, kelia didžiulį susirūpinimą; kadangi šio regiono nepriklausomiems žurnalistams, pilietinės visuomenės aktyvistams, teisininkams ir žmogaus teisių gynėjams dažnai gresia prievarta, priekabiavimas ir bauginimas arba jie tampa prievartos, priekabiavimo ir bauginimo aukomis, ir teisėsaugos institucijų nariai riboja arba draudžia jų veiklą; kadangi žmogaus teisių pažeidėjai vis dar nebaudžiami ir toliau nepaisoma teisinės valstybės principų; kadangi civiliai gyventojai vis dar patiria ginkluotų opozicijos grupių ir teisėsaugos institucijų smurtą; kadangi paplitę kankinimai ir netinkamas elgesys bei savavališkas sulaikymas; ir kadangi NVO, kurios nepriklauso nuo nacionalinių vyriausybių, yra svarbios plėtojant pilietinę visuomenę,

| D. | kadangi visoje Čečėnijoje vyrauja baimė nepaisant to, kad rekonstrukcijos procesas yra neabejotinai sėkmingas ir kad aiškiai pagerėjo regiono infrastruktūra; kadangi žmogaus teisių padėtis ir teisingumo sistemos ir demokratinių institucijų veikimas kelia didžiulį nerimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi visoje Čečėnijoje vyrauja baimė nepaisant to, kad rekonstrukcijos procesas yra neabejotinai sėkmingas ir kad aiškiai pagerėjo regiono infrastruktūra; kadangi žmogaus teisių padėtis ir teisingumo sistemos ir demokratinių institucijų veikimas kelia didžiulį nerimą,

| E. | kadangi niekas nebuvo nubaustas dėl to, kad vienas po kito dingsta vyriausybės oponentai ir žmogaus teisių gynėjai, ir šie atvejai neišaiškinami atliekant kruopštų tyrimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi niekas nebuvo nubaustas dėl to, kad vienas po kito dingsta vyriausybės oponentai ir žmogaus teisių gynėjai, ir šie atvejai neišaiškinami atliekant kruopštų tyrimą,

| F. | kadangi, nepaisant prasidėjusio Ingušijos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės konstruktyvaus dialogo, kuris vyksta nuo tada, kai į valdžią atėjo naujasis prezidentas, nuo 2009 m. padaugėjo nerimą keliančio smurto, kuris tam tikrais atvejais susijęs su žudymais ir vyriausybės oponentų ir žurnalistų dingimu, ir iki šiol niekas nepatrauktas baudžiamojon atsakomybėn, |
| --- | --- |

F.

kadangi, nepaisant prasidėjusio Ingušijos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės konstruktyvaus dialogo, kuris vyksta nuo tada, kai į valdžią atėjo naujasis prezidentas, nuo 2009 m. padaugėjo nerimą keliančio smurto, kuris tam tikrais atvejais susijęs su žudymais ir vyriausybės oponentų ir žurnalistų dingimu, ir iki šiol niekas nepatrauktas baudžiamojon atsakomybėn,

| G. | kadangi dingsta vis daugiau Šiaurės Kaukazo respublikų gyventojų, kurie galbūt pagrobti ir prievarta išvežti į kitus Rusijos regionus; kadangi Sankt Peterburge 2009 m. gruodžio 28 d. apie vidurnaktį be žinios dingo Ali Džanijevas, Jusupas Dobrijevas, Junusas Dobrijevas, Magomedas Adžijevas ir kadangi penki asmenys, t. y., Zelimchanas Achmetovičius Čibijevas, Magomedas Chajbulajevičius Israpilovas, Džamalas Zijadinovičius Magomedovas, Akilas Džavatchanovičius Abdullajevas ir Dovaras Nazimovičius Asadovas, iš kurių trys yra Šiaurės Kaukazo gyventojai, 2010 m. rugsėjo 24–25 d. vakare dingo be žinios po to, kai nuėjo į istorinę Maskvos mečetę, |
| --- | --- |

G.

kadangi dingsta vis daugiau Šiaurės Kaukazo respublikų gyventojų, kurie galbūt pagrobti ir prievarta išvežti į kitus Rusijos regionus; kadangi Sankt Peterburge 2009 m. gruodžio 28 d. apie vidurnaktį be žinios dingo Ali Džanijevas, Jusupas Dobrijevas, Junusas Dobrijevas, Magomedas Adžijevas ir kadangi penki asmenys, t. y., Zelimchanas Achmetovičius Čibijevas, Magomedas Chajbulajevičius Israpilovas, Džamalas Zijadinovičius Magomedovas, Akilas Džavatchanovičius Abdullajevas ir Dovaras Nazimovičius Asadovas, iš kurių trys yra Šiaurės Kaukazo gyventojai, 2010 m. rugsėjo 24–25 d. vakare dingo be žinios po to, kai nuėjo į istorinę Maskvos mečetę,

| H. | kadangi Šiaurės Kaukaze vis dar yra apie 80 000 šalies viduje perkeltų asmenų praėjus daugiau kaip 18 metų po to, kai jie buvo priversti bėgti iš savo namų dėl vienas po kito vykusių karų, kurie 1992 m. kilo tarp Ingušijos ir Šiaurės Osetijos ir 1994 m. bei 1999 m. Čečėnijoje; kadangi šie asmenys susiduria su sunkumais ieškodami būsto, pratęsdami savo leidimą gyventi (tai riboja jų prieigą prie socialinių paslaugų), atnaujindami vidaus pasus ir siekdami gauti vadinamąjį priverstinio migranto statusą, o šių dalykų jiems reikia norint rasti darbą, gauti socialines paslaugas ir pašalpas, |
| --- | --- |

H.

kadangi Šiaurės Kaukaze vis dar yra apie 80 000 šalies viduje perkeltų asmenų praėjus daugiau kaip 18 metų po to, kai jie buvo priversti bėgti iš savo namų dėl vienas po kito vykusių karų, kurie 1992 m. kilo tarp Ingušijos ir Šiaurės Osetijos ir 1994 m. bei 1999 m. Čečėnijoje; kadangi šie asmenys susiduria su sunkumais ieškodami būsto, pratęsdami savo leidimą gyventi (tai riboja jų prieigą prie socialinių paslaugų), atnaujindami vidaus pasus ir siekdami gauti vadinamąjį priverstinio migranto statusą, o šių dalykų jiems reikia norint rasti darbą, gauti socialines paslaugas ir pašalpas,

| I. | kadangi 2010 m. rugsėjo 3 d. Pirmininkas J. Buzekas išreiškė savo didelį solidarumą su Beslano tragedijos aukų šeimomis ir paragino Rusijos Federacijos prezidentą užtikrinti, kad būtų visiškai gerbiamos jų teisės ir kad galų gale būtų atskleista tiesa, susijusi su 2004 m. rugsėjo mėn. įvykiais, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2010 m. rugsėjo 3 d. Pirmininkas J. Buzekas išreiškė savo didelį solidarumą su Beslano tragedijos aukų šeimomis ir paragino Rusijos Federacijos prezidentą užtikrinti, kad būtų visiškai gerbiamos jų teisės ir kad galų gale būtų atskleista tiesa, susijusi su 2004 m. rugsėjo mėn. įvykiais,

| J. | kadangi negalima pateisinti jokių aklo smurto prieš civilius gyventojus atvejų, |
| --- | --- |

J.

kadangi negalima pateisinti jokių aklo smurto prieš civilius gyventojus atvejų,

| K. | atsižvelgdamas į Rusijos ir tarptautinės pilietinės visuomenės atstovų iniciatyvą įsteigti galimų karo nusikaltimų ir kitų didelių žmogaus teisių pažeidimų, padarytų per Čečėnijoje vykusius karus, Natalijos Estemirovos dokumentų centrą, |
| --- | --- |

K.

atsižvelgdamas į Rusijos ir tarptautinės pilietinės visuomenės atstovų iniciatyvą įsteigti galimų karo nusikaltimų ir kitų didelių žmogaus teisių pažeidimų, padarytų per Čečėnijoje vykusius karus, Natalijos Estemirovos dokumentų centrą,

Olego Orlovo baudžiamoji byla

| L. | kadangi žmogaus teisių gynimo organizacijų, pvz., „Memorial“, darbas yra labai svarbus kuriant stabilią ir laisvą Rusijos visuomenę ir užtikrinant tikrą ir ilgalaikį stabilumą, ypač Šiaurės Kaukaze; kadangi Rusijos vyriausybė ir Šiaurės Kaukazo respublikų vyriausybės dėl to gali didžiuotis šių organizacijų atliekamu svarbiu vaidmeniu, |
| --- | --- |

L.

kadangi žmogaus teisių gynimo organizacijų, pvz., „Memorial“, darbas yra labai svarbus kuriant stabilią ir laisvą Rusijos visuomenę ir užtikrinant tikrą ir ilgalaikį stabilumą, ypač Šiaurės Kaukaze; kadangi Rusijos vyriausybė ir Šiaurės Kaukazo respublikų vyriausybės dėl to gali didžiuotis šių organizacijų atliekamu svarbiu vaidmeniu,

| M. | kadangi 2009 m. liepos 15 d. Grozne pagrobta ir kaimyninėje Ingušijoje rasta negyva Čečėnijoje veikusios organizacijos „Memorial“ vadovė Natalija Estemirova; kadangi jos nužudymo tyrime nepasiekta jokios pažangos siekiant nustatyti žudikus ir asmenis, kurie už tai atsakingi, |
| --- | --- |

M.

kadangi 2009 m. liepos 15 d. Grozne pagrobta ir kaimyninėje Ingušijoje rasta negyva Čečėnijoje veikusios organizacijos „Memorial“ vadovė Natalija Estemirova; kadangi jos nužudymo tyrime nepasiekta jokios pažangos siekiant nustatyti žudikus ir asmenis, kurie už tai atsakingi,

| N. | kadangi 2010 m. sausio 21 d. Maskvos miesto civilinis teismas nurodė Olegui Orlovui ir žmogaus teisių gynimo organizacijai „Memorial“ atlyginti nuostolius Čečėnijos prezidentui Ramzanui Kadyrovui, |
| --- | --- |

N.

kadangi 2010 m. sausio 21 d. Maskvos miesto civilinis teismas nurodė Olegui Orlovui ir žmogaus teisių gynimo organizacijai „Memorial“ atlyginti nuostolius Čečėnijos prezidentui Ramzanui Kadyrovui,

| O. | kadangi 2010 m. vasario 9 d. Ramzanas Kadyrovas viešai paskelbė nutrauksiąs baudžiamąją bylą, kurią jis už šmeižtą iškėlė žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ valdybos pirmininkui Olegui Orlovui ir Maskvos ir Helsinkio grupės pirmininkei Ludmilai Aleksejevai, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2010 m. vasario 9 d. Ramzanas Kadyrovas viešai paskelbė nutrauksiąs baudžiamąją bylą, kurią jis už šmeižtą iškėlė žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ valdybos pirmininkui Olegui Orlovui ir Maskvos ir Helsinkio grupės pirmininkei Ludmilai Aleksejevai,

| P. | kadangi 2010 m. liepos 6 d. Olegas Orlovas buvo apkaltintas pagal Rusijos baudžiamojo kodekso 129 straipsnį ir jeigu būtų nustatyta, kad jis yra kaltas, jam galėtų grėsti kalėjimo iki trejų metų bausmė, |
| --- | --- |

P.

kadangi 2010 m. liepos 6 d. Olegas Orlovas buvo apkaltintas pagal Rusijos baudžiamojo kodekso 129 straipsnį ir jeigu būtų nustatyta, kad jis yra kaltas, jam galėtų grėsti kalėjimo iki trejų metų bausmė,

| Q. | kadangi Rusijos Federacijos baudžiamojo proceso kodeksas (ypač jo 72 straipsnis) nagrinėjant Olego Orlovo baudžiamąją bylą buvo iš esmės pažeistas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Rusijos Federacijos baudžiamojo proceso kodeksas (ypač jo 72 straipsnis) nagrinėjant Olego Orlovo baudžiamąją bylą buvo iš esmės pažeistas,

| R. | kadangi 2010 m. rugsėjo 13–16 d. kai kurių svarbiausių žmogaus teisių gynimo organizacijų, taip pat ir „Memorial“, patalpose buvo atliekama krata ir organizacijoms buvo nurodyta per trumpą laiką pateikti daugelį dokumentų apie jų veiklą, |
| --- | --- |

R.

kadangi 2010 m. rugsėjo 13–16 d. kai kurių svarbiausių žmogaus teisių gynimo organizacijų, taip pat ir „Memorial“, patalpose buvo atliekama krata ir organizacijoms buvo nurodyta per trumpą laiką pateikti daugelį dokumentų apie jų veiklą,

| 1. | smerkia visus terorizmo aktus ir pabrėžia, kad negalima pateisinti jokių aklo smurto prieš civilius gyventojus atvejų; reiškia užuojautą visų prievartos aukų, taip pat ir per pastaruosius sprogdinimus Maskvos metro, per neseniai įvykusį Čečėnijos parlamento užpuolimą ir per daugybę kitų nuolat vykdomų Kaukazo respublikų gyventojų puldinėjimų, nukentėjusių asmenų draugams ir šeimoms bei solidarumą su jais; |
| --- | --- |

1.

smerkia visus terorizmo aktus ir pabrėžia, kad negalima pateisinti jokių aklo smurto prieš civilius gyventojus atvejų; reiškia užuojautą visų prievartos aukų, taip pat ir per pastaruosius sprogdinimus Maskvos metro, per neseniai įvykusį Čečėnijos parlamento užpuolimą ir per daugybę kitų nuolat vykdomų Kaukazo respublikų gyventojų puldinėjimų, nukentėjusių asmenų draugams ir šeimoms bei solidarumą su jais;

| 2. | reiškia savo didelį susirūpinimą dėl atsinaujinusios prievartos ir terorizmo aktų Šiaurės Kaukaze; ragina sustabdyti terorizmą ir skatina Rusijos valdžios institucijas nutraukti paplitusį nebaudžiamumą už žmogaus teisių pažeidimus ir regione pradėti laikytis teisinės valstybės principų; |
| --- | --- |

2.

reiškia savo didelį susirūpinimą dėl atsinaujinusios prievartos ir terorizmo aktų Šiaurės Kaukaze; ragina sustabdyti terorizmą ir skatina Rusijos valdžios institucijas nutraukti paplitusį nebaudžiamumą už žmogaus teisių pažeidimus ir regione pradėti laikytis teisinės valstybės principų;

| 3. | pripažįsta Rusijos teisę kovoti su tikru terorizmu ir ginkluotais maištininkais Šiaurės Kaukaze, bet ragina valdžios institucijas tai daryti laikantis tarptautinės žmogaus teisių srities teisės; perspėja, kad dėl besitęsiančio piktnaudžiavimo ir neteisėtų kovos su maištininkais metodų gyventojai ir toliau bus priešiškai nusiteikę ir vietoje stabilumo regione toliau plis smurtas; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta Rusijos teisę kovoti su tikru terorizmu ir ginkluotais maištininkais Šiaurės Kaukaze, bet ragina valdžios institucijas tai daryti laikantis tarptautinės žmogaus teisių srities teisės; perspėja, kad dėl besitęsiančio piktnaudžiavimo ir neteisėtų kovos su maištininkais metodų gyventojai ir toliau bus priešiškai nusiteikę ir vietoje stabilumo regione toliau plis smurtas;

| 4. | ragina Rusijos valdžios institucijas vadovautis JT deklaracija dėl asmenų, grupių ir visuomenės organų teisės ir atsakomybės remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves ir daryti viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrinta žmogaus teisių gynėjų apsauga; |
| --- | --- |

4.

ragina Rusijos valdžios institucijas vadovautis JT deklaracija dėl asmenų, grupių ir visuomenės organų teisės ir atsakomybės remti ir ginti visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves ir daryti viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrinta žmogaus teisių gynėjų apsauga;

| 5. | pabrėžia, kad besitęsiantis nebaudžiamumas Čečėnijoje prisideda prie padėties visame Šiaurės Kaukazo regione destabilizavimo; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad besitęsiantis nebaudžiamumas Čečėnijoje prisideda prie padėties visame Šiaurės Kaukazo regione destabilizavimo;

| 6. | griežtai smerkia bet kokios rūšies kolektyvines nuobaudas asmenims, įtariamiems turint ryšių su maištininkais, įskaitant namų, kurie priklauso esamų arba įtariamų ginkluotosios opozicijos narių šeimoms, deginimą; ragina valdžios institucijas imtis konkrečių veiksmų siekiant, kad tokie pažeidimai daugiau nepasikartotų, ir nubausti visų lygmenų pareigūnus, atsakingus už šiuos pažeidimus; |
| --- | --- |

6.

griežtai smerkia bet kokios rūšies kolektyvines nuobaudas asmenims, įtariamiems turint ryšių su maištininkais, įskaitant namų, kurie priklauso esamų arba įtariamų ginkluotosios opozicijos narių šeimoms, deginimą; ragina valdžios institucijas imtis konkrečių veiksmų siekiant, kad tokie pažeidimai daugiau nepasikartotų, ir nubausti visų lygmenų pareigūnus, atsakingus už šiuos pažeidimus;

| 7. | ragina Rusiją tarptautinėms žmogaus teisių gynimo organizacijoms, žiniasklaidos atstovams ir tarptautinėms vyriausybinėms institucijoms, pvz., Europos Tarybai, Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui, ESBO ir JT, leisti be apribojimų patekti į Šiaurės Kaukazą; be to, ypač ragina kompetentingas valdžios institucijas sudaryti sąlygas, kad organizacija „Memorial“ ir kitos žmogaus teisių gynimo organizacijos galėtų visiškai atnaujinti savo veiklą Šiaurės Kaukaze ir saugiai dirbti; |
| --- | --- |

7.

ragina Rusiją tarptautinėms žmogaus teisių gynimo organizacijoms, žiniasklaidos atstovams ir tarptautinėms vyriausybinėms institucijoms, pvz., Europos Tarybai, Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui, ESBO ir JT, leisti be apribojimų patekti į Šiaurės Kaukazą; be to, ypač ragina kompetentingas valdžios institucijas sudaryti sąlygas, kad organizacija „Memorial“ ir kitos žmogaus teisių gynimo organizacijos galėtų visiškai atnaujinti savo veiklą Šiaurės Kaukaze ir saugiai dirbti;

| 8. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančio skaičiaus Šiaurės Kaukazo respublikų dingusių gyventojų, kurie galbūt pagrobti ir prievarta išgabenti į kitus Rusijos regionus, ir tikisi, kad Rusijos Federacijos generalinio prokuroro tarnyba nustatys ir patvirtins šių piliečių buvimo vietą; |
| --- | --- |

8.

reiškia didelį susirūpinimą dėl didėjančio skaičiaus Šiaurės Kaukazo respublikų dingusių gyventojų, kurie galbūt pagrobti ir prievarta išgabenti į kitus Rusijos regionus, ir tikisi, kad Rusijos Federacijos generalinio prokuroro tarnyba nustatys ir patvirtins šių piliečių buvimo vietą;

| 9. | ragina Rusijos Federacijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmų, susijusių su sprendimais dėl šalies viduje perkeltų asmenų; ragina imtis aktyvesnių vyriausybės lygmens veiksmų, kad būtų remiamos JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro operacijos siekiant tęsti šalies viduje perkeltų asmenų būsto programas ir palengvinti priemones, kurios padeda gerinti jų prieigą prie paslaugų ir pašalpų; pabrėžia, kad būtina nuolat stebėti šalies viduje perkeltus asmenis siekiant užtikrinti, kad jų teisės nebūtų ir toliau pažeidinėjamos; ragina Rusijos vyriausybę oficialiai pripažinti sąvoką „šalies viduje perkeltas asmuo“ ir atitinkamai pritaikyti savo teisės aktus; |
| --- | --- |

9.

ragina Rusijos Federacijos valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmų, susijusių su sprendimais dėl šalies viduje perkeltų asmenų; ragina imtis aktyvesnių vyriausybės lygmens veiksmų, kad būtų remiamos JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro operacijos siekiant tęsti šalies viduje perkeltų asmenų būsto programas ir palengvinti priemones, kurios padeda gerinti jų prieigą prie paslaugų ir pašalpų; pabrėžia, kad būtina nuolat stebėti šalies viduje perkeltus asmenis siekiant užtikrinti, kad jų teisės nebūtų ir toliau pažeidinėjamos; ragina Rusijos vyriausybę oficialiai pripažinti sąvoką „šalies viduje perkeltas asmuo“ ir atitinkamai pritaikyti savo teisės aktus;

| 10. | ragina Rusijos federalines valdžios institucijas greitai, atidžiai ir veiksmingai ištirti Natalijos Estemirovos nužudymo atvejį ir nubausti už jos žiaurią žmogžudystę atsakingus bei su ja susijusius asmenis; |
| --- | --- |

10.

ragina Rusijos federalines valdžios institucijas greitai, atidžiai ir veiksmingai ištirti Natalijos Estemirovos nužudymo atvejį ir nubausti už jos žiaurią žmogžudystę atsakingus bei su ja susijusius asmenis;

| 11. | nepritaria ciniškiems ir beprasmiškiems bandymams organizaciją „Memorial“ apkaltinti padarius nusikaltimą padedant teroristų organizacijoms ir smerkia juos; |
| --- | --- |

11.

nepritaria ciniškiems ir beprasmiškiems bandymams organizaciją „Memorial“ apkaltinti padarius nusikaltimą padedant teroristų organizacijoms ir smerkia juos;

| 12. | smerkia tai, kad buvo pradėta baudžiamoji byla prieš Olegą Orlovą, ir ragina kompetentingas valdžios institucijas persvarstyti sprendimą pradėti baudžiamąjį procesą; pažymi, kad tokie pareiškimai, kuriuos padarė Olegas Orlovas, demokratinėje valstybėje yra teisėti ir jiems neturėtų būti taikomos nei civilinės teisės, nei baudžiamosios teisės nuostatose numatytos bausmės; |
| --- | --- |

12.

smerkia tai, kad buvo pradėta baudžiamoji byla prieš Olegą Orlovą, ir ragina kompetentingas valdžios institucijas persvarstyti sprendimą pradėti baudžiamąjį procesą; pažymi, kad tokie pareiškimai, kuriuos padarė Olegas Orlovas, demokratinėje valstybėje yra teisėti ir jiems neturėtų būti taikomos nei civilinės teisės, nei baudžiamosios teisės nuostatose numatytos bausmės;

| 13. | ragina Rusijos valdžios institucijas tuo atveju, jeigu procesas būtų tęsiamas, užtikrinti, kad vykdant Olego Orlovo bylos tyrimą ir teismo procesą nebebūtų pažeidinėjami įstatymai ir visais atvejais laikytis Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaracijos, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių srities dokumentų, kuriuos ratifikavo Rusijos Federacija; |
| --- | --- |

13.

ragina Rusijos valdžios institucijas tuo atveju, jeigu procesas būtų tęsiamas, užtikrinti, kad vykdant Olego Orlovo bylos tyrimą ir teismo procesą nebebūtų pažeidinėjami įstatymai ir visais atvejais laikytis Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaracijos, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių srities dokumentų, kuriuos ratifikavo Rusijos Federacija;

| 14. | primena, kad Olegui Orlovui 2009 m. įteikta Europos Parlamento Sacharovo premija ir todėl jam taikoma ypatinga Europos Parlamento apsauga etiniu ir politiniu požiūriu; ragina Rusijos vyriausybę leisti Olegui Orlovui be apribojimų dalyvauti 2010 m. Strasbūre vyksiančioje Sacharovo premijos teikimo ceremonijoje; |
| --- | --- |

14.

primena, kad Olegui Orlovui 2009 m. įteikta Europos Parlamento Sacharovo premija ir todėl jam taikoma ypatinga Europos Parlamento apsauga etiniu ir politiniu požiūriu; ragina Rusijos vyriausybę leisti Olegui Orlovui be apribojimų dalyvauti 2010 m. Strasbūre vyksiančioje Sacharovo premijos teikimo ceremonijoje;

| 15. | smerkia įbauginančias žmogaus teisių gynimo organizacijų patalpų kratas ir tikisi, kad bus pateiktas paaiškinimas dėl šių veiksmų teisėtumo ir tikslų; |
| --- | --- |

15.

smerkia įbauginančias žmogaus teisių gynimo organizacijų patalpų kratas ir tikisi, kad bus pateiktas paaiškinimas dėl šių veiksmų teisėtumo ir tikslų;

| 16. | smerkia tai, kad besitęsiantys žmogaus teisių pažeidimai turi labai neigiamą poveikį Rusijos įvaizdžiui ir patikimumui pasaulyje ir trukdo Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos santykiams, kurie yra svarbūs ir turėtų išsivystyti į strateginę partnerystę atsižvelgiant į abiejų šalių abipusę priklausomybę ir įvairius bendrus interesus, ypač susijusius su politiniu, saugumo srities, ekonominiu ir energetikos srities bendradarbiavimu, tačiau taip pat reikėtų laikytis demokratijos principų ir procedūrų bei gerbti pagrindines žmogaus teises; |
| --- | --- |

16.

smerkia tai, kad besitęsiantys žmogaus teisių pažeidimai turi labai neigiamą poveikį Rusijos įvaizdžiui ir patikimumui pasaulyje ir trukdo Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos santykiams, kurie yra svarbūs ir turėtų išsivystyti į strateginę partnerystę atsižvelgiant į abiejų šalių abipusę priklausomybę ir įvairius bendrus interesus, ypač susijusius su politiniu, saugumo srities, ekonominiu ir energetikos srities bendradarbiavimu, tačiau taip pat reikėtų laikytis demokratijos principų ir procedūrų bei gerbti pagrindines žmogaus teises;

| 17. | tvirtai remia 2010 m. birželio 22 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliucijoje patvirtintas rekomendacijas dėl teisinių priemonių, susijusių su žmogaus teisių pažeidimais Šiaurės Kaukaze, kurios galėtų labai padėti siekiant nutraukti žmogaus teisių pažeidėjų nebaudžiamumą ir atkurti žmonių pasitikėjimą teisėsaugos agentūromis; |
| --- | --- |

17.

tvirtai remia 2010 m. birželio 22 d. Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos rezoliucijoje patvirtintas rekomendacijas dėl teisinių priemonių, susijusių su žmogaus teisių pažeidimais Šiaurės Kaukaze, kurios galėtų labai padėti siekiant nutraukti žmogaus teisių pažeidėjų nebaudžiamumą ir atkurti žmonių pasitikėjimą teisėsaugos agentūromis;

| 18. | ragina Rusijos valdžios institucijas laikytis visų Europos žmogaus teisių teismo sprendimų ir įgyvendinti priemones, kurios padėtų ištaisyti atskirais atvejais padarytus pažeidimus, taip pat užtikrinti, kad būtų atliekami veiksmingi tyrimai ir kaltininkai būtų nubausti, ir priimti bendrąsias priemones, pagal kurias būtų įgyvendinami sprendimai, įskaitant politiką ir teisinius pakeitimus, siekiant, kad tokie pažeidimai nepasikartotų; |
| --- | --- |

18.

ragina Rusijos valdžios institucijas laikytis visų Europos žmogaus teisių teismo sprendimų ir įgyvendinti priemones, kurios padėtų ištaisyti atskirais atvejais padarytus pažeidimus, taip pat užtikrinti, kad būtų atliekami veiksmingi tyrimai ir kaltininkai būtų nubausti, ir priimti bendrąsias priemones, pagal kurias būtų įgyvendinami sprendimai, įskaitant politiką ir teisinius pakeitimus, siekiant, kad tokie pažeidimai nepasikartotų;

| 19. | rekomenduoja šioms federalinio, regioninio ir vietos lygmens valstybės institucijoms pradėti konstruktyvų dialogą su pilietinės visuomenės aktyvistais, kad būtų galima plėtoti demokratinių struktūrų veikimą; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja šioms federalinio, regioninio ir vietos lygmens valstybės institucijoms pradėti konstruktyvų dialogą su pilietinės visuomenės aktyvistais, kad būtų galima plėtoti demokratinių struktūrų veikimą;

| 20. | ragina paspartinti ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais ir užtikrinti, kad prie šio konsultacijų proceso veiksmingai prisidėtų Europos Parlamentas, Dūma, Rusijos teisminės institucijos, pilietinė visuomenė ir žmogaus teisių organizacijos; ragina Rusiją visiškai laikytis savo kaip ESBO ir Europos Tarybos narės įsipareigojimų; |
| --- | --- |

20.

ragina paspartinti ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais ir užtikrinti, kad prie šio konsultacijų proceso veiksmingai prisidėtų Europos Parlamentas, Dūma, Rusijos teisminės institucijos, pilietinė visuomenė ir žmogaus teisių organizacijos; ragina Rusiją visiškai laikytis savo kaip ESBO ir Europos Tarybos narės įsipareigojimų;

| 21. | ypatingą dėmesį atkreipia į tūkstančių Šiaurės Kaukazo pabėgėlių padėtį ES valstybėse narėse, ypač į Austrijoje gyvenančius Čečėnijos imigrantus, kurių skaičius siekia 20 000, įskaitant didelį nepilnamečių kiekį; taigi išreiškia didelį susirūpinimą dėl Čečėnijos pabėgėlio nužudymo 2010 m. gegužės mėn. Vienoje ir dėl rimtų kaltinimų Čečėnijos prezidentui dėl dalyvavimo šiame nusikaltime; ragina ES valstybes nares, vadovaujantis savo įsipareigojimais humanitarinės pagalbos ir žmogaus teisių srityje, įgyvendinti labiau koordinuotą, nuoseklesnę ir matomesnę Šiaurės Kaukazo pabėgėlių apsaugos Europos teritorijoje politiką; |
| --- | --- |

21.

ypatingą dėmesį atkreipia į tūkstančių Šiaurės Kaukazo pabėgėlių padėtį ES valstybėse narėse, ypač į Austrijoje gyvenančius Čečėnijos imigrantus, kurių skaičius siekia 20 000, įskaitant didelį nepilnamečių kiekį; taigi išreiškia didelį susirūpinimą dėl Čečėnijos pabėgėlio nužudymo 2010 m. gegužės mėn. Vienoje ir dėl rimtų kaltinimų Čečėnijos prezidentui dėl dalyvavimo šiame nusikaltime; ragina ES valstybes nares, vadovaujantis savo įsipareigojimais humanitarinės pagalbos ir žmogaus teisių srityje, įgyvendinti labiau koordinuotą, nuoseklesnę ir matomesnę Šiaurės Kaukazo pabėgėlių apsaugos Europos teritorijoje politiką;

*

* *

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos Federacijos vyriausybei ir parlamentui, ESBO ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Rusijos Federacijos vyriausybei ir parlamentui, ESBO ir Europos Tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0022.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2010 m. spalio 20 d., trečiadienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/98 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/98

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisPagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių peržiūra

P7_TA(2010)0366

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2010/2118(ACI))

2012/C 70 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. gegužės 26 d. sprendimą dėl pamatinio susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių peržiūrėjimo (1) ir į savo 2010 m. vasario 9 d. rezoliuciją dėl pataisyto Europos Parlamento ir Komisijos pamatinio susitarimo, galiosiančio kitą teisėkūros kadenciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. gegužės 26 d. sprendimą dėl pamatinio susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių peržiūrėjimo (1) ir į savo 2010 m. vasario 9 d. rezoliuciją dėl pataisyto Europos Parlamento ir Komisijos pamatinio susitarimo, galiosiančio kitą teisėkūros kadenciją (2),

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2009 m. lapkričio 26 d. ir 2010 m. liepos 1 d. sprendimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2009 m. lapkričio 26 d. ir 2010 m. liepos 1 d. sprendimus,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėto pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių projektą (toliau – peržiūrėtas susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėto pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių projektą (toliau – peržiūrėtas susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. sprendimą dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimo su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. sprendimą dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimo su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnio 3 dalį, 127 straipsnį ir VII priedo XVIII dalies 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnio 3 dalį, 127 straipsnį ir VII priedo XVIII dalies 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0279/2010),

| A. | kadangi Sutartyse dabar pirmą kartą numatytas specialus tarpinstitucinių susitarimų teisinis pagrindas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Sutartyse dabar pirmą kartą numatytas specialus tarpinstitucinių susitarimų teisinis pagrindas,

| B. | kadangi pagal Lisabonos sutartį Parlamentui ir Komisijai suteikta naujų įgaliojimų ir numatyta nauja tarpinstitucinė pusiausvyra, kuri turėtų būti atspindėta peržiūrėtame susitarime, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Lisabonos sutartį Parlamentui ir Komisijai suteikta naujų įgaliojimų ir numatyta nauja tarpinstitucinė pusiausvyra, kuri turėtų būti atspindėta peržiūrėtame susitarime,

| C. | kadangi Lisabonos sutartimi dar labiau įtvirtinama demokratija ES ir Sąjungos piliečiams (iš esmės per Parlamentą) suteikiama daugiau Komisijos veiklos priežiūros galių, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lisabonos sutartimi dar labiau įtvirtinama demokratija ES ir Sąjungos piliečiams (iš esmės per Parlamentą) suteikiama daugiau Komisijos veiklos priežiūros galių,

| D. | kadangi pagal Lisabonos sutartį Parlamentas ir Taryba lygiomis teisėmis dalyvauja įprastoje teisėkūros procedūroje ir sprendžiant biudžeto klausimus, be to, Parlamentui suteikiamas didesnis vaidmuo vykdant ES išorės politiką, įskaitant bendrą užsienio ir saugumo politiką, atsižvelgiant į atitinkamas susijusias nuostatas, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lisabonos sutartį Parlamentas ir Taryba lygiomis teisėmis dalyvauja įprastoje teisėkūros procedūroje ir sprendžiant biudžeto klausimus, be to, Parlamentui suteikiamas didesnis vaidmuo vykdant ES išorės politiką, įskaitant bendrą užsienio ir saugumo politiką, atsižvelgiant į atitinkamas susijusias nuostatas,

| E. | kadangi peržiūrėtu susitarimu atsižvelgiama į šiuos pokyčius, nors ir būtina pateikti kai kuriuos paaiškinimus, nurodytus toliau, |
| --- | --- |

E.

kadangi peržiūrėtu susitarimu atsižvelgiama į šiuos pokyčius, nors ir būtina pateikti kai kuriuos paaiškinimus, nurodytus toliau,

| 1. | mano, kad peržiūrėtas susitarimas yra svarbus persilaužimas Parlamentui bendradarbiaujant su Komisija; |
| --- | --- |

1.

mano, kad peržiūrėtas susitarimas yra svarbus persilaužimas Parlamentui bendradarbiaujant su Komisija;

| 2. | primena valdžios galių atskyrimo doktrinos požiūriu tradicinius parlamentų įgaliojimus, kurie, visapusiškai atsižvelgiant į Lisabonos sutartį, sudarys peržiūrėto susitarimo laimėjimų pagrindą: teisėkūros kompetenciją, Parlamento atliekamos vykdomosios valdžios priežiūros įgaliojimus (taip pat ir tarptautinių santykių aspektu), pareigą teikti informaciją ir vykdomosios valdžios dalyvavimą Parlamento darbe; |
| --- | --- |

2.

primena valdžios galių atskyrimo doktrinos požiūriu tradicinius parlamentų įgaliojimus, kurie, visapusiškai atsižvelgiant į Lisabonos sutartį, sudarys peržiūrėto susitarimo laimėjimų pagrindą: teisėkūros kompetenciją, Parlamento atliekamos vykdomosios valdžios priežiūros įgaliojimus (taip pat ir tarptautinių santykių aspektu), pareigą teikti informaciją ir vykdomosios valdžios dalyvavimą Parlamento darbe;

| 3. | ypač džiaugiasi, kad peržiūrėtame susitarime numatytos šios naujovės:






  — | teisėkūros procedūra ir planavimas – tarpusavio bendradarbiavimas






  a) | peržiūrėtos nuostatos dėl Komisijos darbo programos ir ES programų sudarymo, didinant Parlamento dalyvavimą (33, 36 bei 53 punktai ir 4 priedas), |
| --- | --- | --- | --- |

3.

ypač džiaugiasi, kad peržiūrėtame susitarime numatytos šios naujovės:

—

teisėkūros procedūra ir planavimas – tarpusavio bendradarbiavimas

a)

peržiūrėtos nuostatos dėl Komisijos darbo programos ir ES programų sudarymo, didinant Parlamento dalyvavimą (33, 36 bei 53 punktai ir 4 priedas),

| b) | visų naujosios Komisijos kadencijos pradžioje nebaigtų svarstyti pasiūlymų peržiūra, tinkamai atsižvelgiant į Parlamento išreikštą nuomonę (39 punktas), |
| --- | --- |

b)

visų naujosios Komisijos kadencijos pradžioje nebaigtų svarstyti pasiūlymų peržiūra, tinkamai atsižvelgiant į Parlamento išreikštą nuomonę (39 punktas),

| c) | reikalavimas, kad srityse, kuriose Parlamentas paprastai dalyvauja teisėkūros procese, Komisija tik tinkamai pagrįstais atvejais bei pasikonsultavusi su Parlamentu priimtų privalomos teisinės galios neturinčius aktus (43 punktas), |
| --- | --- |

c)

reikalavimas, kad srityse, kuriose Parlamentas paprastai dalyvauja teisėkūros procese, Komisija tik tinkamai pagrįstais atvejais bei pasikonsultavusi su Parlamentu priimtų privalomos teisinės galios neturinčius aktus (43 punktas),

| d) | Komisijos įsipareigojimas, susijęs su kuo greitesniu Bendrijos acquis suderinimu su naująja deleguotų teisės aktų priėmimo tvarka (51 punktas), |
| --- | --- |

d)

Komisijos įsipareigojimas, susijęs su kuo greitesniu Bendrijos acquis suderinimu su naująja deleguotų teisės aktų priėmimo tvarka (51 punktas),

| e) | Komisijos įsipareigojimas pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį Parlamento iniciatyva pateiktu prašymu parengti pasiūlymą dėl teisės akto, |
| --- | --- |

e)

Komisijos įsipareigojimas pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį Parlamento iniciatyva pateiktu prašymu parengti pasiūlymą dėl teisės akto,

| — | parlamentinė priežiūra






  f) | išsamios nuostatos dėl Komisijos pirmininko ir pačios Komisijos rinkimų bei jos sudėties, galimų pakeitimų ir pareigų perskirstymo, |
| --- | --- | --- |

—

parlamentinė priežiūra

f)

išsamios nuostatos dėl Komisijos pirmininko ir pačios Komisijos rinkimų bei jos sudėties, galimų pakeitimų ir pareigų perskirstymo,

| g) | naujos Komisijos narių dalyvavimo rinkimų kampanijose taisyklės (4 punktas), |
| --- | --- |

g)

naujos Komisijos narių dalyvavimo rinkimų kampanijose taisyklės (4 punktas),

| h) | Komisijos įsipareigojimas prašyti Parlamento pareikšti nuomonę, kai ji ketina keisti Komisijos narių elgesio kodeksą, |
| --- | --- |

h)

Komisijos įsipareigojimas prašyti Parlamento pareikšti nuomonę, kai ji ketina keisti Komisijos narių elgesio kodeksą,

| i) | kandidatų į reguliavimo agentūrų vykdomuosius direktorius įsipareigojimas atvykti į atsakingo Parlamento komiteto surengtą klausymą (32 punktas), |
| --- | --- |

i)

kandidatų į reguliavimo agentūrų vykdomuosius direktorius įsipareigojimas atvykti į atsakingo Parlamento komiteto surengtą klausymą (32 punktas),

| — | ES tarptautinių santykių tarpinstitucinis aspektas






  j) | išsamios nuostatos dėl didesnio Parlamento vaidmens vedant tarptautines derybas, įskaitant Komisijos įsipareigojimą perduoti su šiomis derybomis susijusius konfidencialius dokumentus taikant tinkamas procedūras ir apsaugos priemones (23–27 punktai ir 3 priedas), |
| --- | --- | --- |

—

ES tarptautinių santykių tarpinstitucinis aspektas

j)

išsamios nuostatos dėl didesnio Parlamento vaidmens vedant tarptautines derybas, įskaitant Komisijos įsipareigojimą perduoti su šiomis derybomis susijusius konfidencialius dokumentus taikant tinkamas procedūras ir apsaugos priemones (23–27 punktai ir 3 priedas),

| — | Pareiga teikti informaciją






  k) | Komisija pripažįsta Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, t. y. taiko pagrindinį vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo atžvilgiu, visų pirma, teisėkūros ir biudžeto srityse (9 punktas), |
| --- | --- | --- |

—

Pareiga teikti informaciją

k)

Komisija pripažįsta Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, t. y. taiko pagrindinį vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo atžvilgiu, visų pirma, teisėkūros ir biudžeto srityse (9 punktas),

| l) | nustatyta, kad Komisijos pirmininkas reguliariai bendraus su Europos Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais, nedarant poveikio Pirmininkų sueigos vaidmeniui ir nustatytoms biudžeto ir teisėkūros procedūroms (11 punkto 2 įtrauka); |
| --- | --- |

l)

nustatyta, kad Komisijos pirmininkas reguliariai bendraus su Europos Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais, nedarant poveikio Pirmininkų sueigos vaidmeniui ir nustatytoms biudžeto ir teisėkūros procedūroms (11 punkto 2 įtrauka);

| m) | informacijos, susijusios su Komisijos susitikimais su nacionaliniais ekspertais ir ES teisės aktų bei privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų rengimu bei įgyvendinimu, perdavimo Parlamentui išsamios nuostatos (15 punktas ir 1 priedas), |
| --- | --- |

m)

informacijos, susijusios su Komisijos susitikimais su nacionaliniais ekspertais ir ES teisės aktų bei privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų rengimu bei įgyvendinimu, perdavimo Parlamentui išsamios nuostatos (15 punktas ir 1 priedas),

| n) | nuostatos dėl bendradarbiavimo ryšių su nacionaliniais parlamentais klausimais (18 punktas), |
| --- | --- |

n)

nuostatos dėl bendradarbiavimo ryšių su nacionaliniais parlamentais klausimais (18 punktas),

| o) | išsamios nuostatos dėl Parlamento galimybės susipažinti su konfidencialia informacija, įskaitant įslaptintus dokumentus (2 priedas), |
| --- | --- |

o)

išsamios nuostatos dėl Parlamento galimybės susipažinti su konfidencialia informacija, įskaitant įslaptintus dokumentus (2 priedas),

| — | Komisijos dalyvavimas Parlamento veikloje






  p) | Komisijos įsipareigojimas teikti pirmenybę dalyvavimui (jei prašoma) plenariniuose posėdžiuose ar kitų Parlamento organų posėdžiuose (45 punktas), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijos dalyvavimas Parlamento veikloje

p)

Komisijos įsipareigojimas teikti pirmenybę dalyvavimui (jei prašoma) plenariniuose posėdžiuose ar kitų Parlamento organų posėdžiuose (45 punktas),

| q) | vadovaujantis klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, numatyta nauja klausimų valandos, kurioje dalyvauja visi Komisijos nariai, rengimo tvarka (46 punktas), |
| --- | --- |

q)

vadovaujantis klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, numatyta nauja klausimų valandos, kurioje dalyvauja visi Komisijos nariai, rengimo tvarka (46 punktas),

| r) | geresnės nuostatos dėl kalbėjimo laiko, kai laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos, |
| --- | --- |

r)

geresnės nuostatos dėl kalbėjimo laiko, kai laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos,

| s) | kvietimas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose (11 punkto 3 įtrauka), |
| --- | --- |

s)

kvietimas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose (11 punkto 3 įtrauka),

| 4. | ragina savo kompetentingą komitetą prašyti Komisijos pareikšti savo nuomonę, kai Parlamentas siūlo peržiūrėti savo Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su santykių su Komisija reglamentavimu, |
| --- | --- |

4.

ragina savo kompetentingą komitetą prašyti Komisijos pareikšti savo nuomonę, kai Parlamentas siūlo peržiūrėti savo Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su santykių su Komisija reglamentavimu,

| 5. | mano, kad peržiūrėto susitarimo 8 punkte numatytą nuomonę turi perduoti Parlamento pirmininkas, po to, kai Pirmininkų sueiga priima sprendimą; mano, kad Pirmininkų sueiga prieš priimdama šį sprendimą turėtų prašyti Komitetų pirmininkų sueigos pareikšti nuomonę dėl peržiūrėto Komisijos narių elgesio kodekso projekto nuostatų, susijusių su interesų konfliktu arba etišku elgesiu; |
| --- | --- |

5.

mano, kad peržiūrėto susitarimo 8 punkte numatytą nuomonę turi perduoti Parlamento pirmininkas, po to, kai Pirmininkų sueiga priima sprendimą; mano, kad Pirmininkų sueiga prieš priimdama šį sprendimą turėtų prašyti Komitetų pirmininkų sueigos pareikšti nuomonę dėl peržiūrėto Komisijos narių elgesio kodekso projekto nuostatų, susijusių su interesų konfliktu arba etišku elgesiu;

| 6. | pažymi, kad visose tarptautinėse konferencijose Komisija turi suteikti Parlamento nariams stebėtojų statusą ir palengvinti jų dalyvavimą visuose susijusiuose susitikimuose, ypač koordinatorių posėdžiuose, kuriuose Komisija privalo informuoti Parlamentą apie savo derybų poziciją; pažymi, kad Komisija gali atsisakyti suteikti Parlamento nariams stebėtojų statusą tik išimties atvejais dėl teisinių, techninių ar diplomatinių galimybių trūkumo, tačiau mano, kad Komisija turėtų iš anksto pranešti Parlamentui apie pastarąsias aplinkybes ir griežtai jas aiškinti; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad visose tarptautinėse konferencijose Komisija turi suteikti Parlamento nariams stebėtojų statusą ir palengvinti jų dalyvavimą visuose susijusiuose susitikimuose, ypač koordinatorių posėdžiuose, kuriuose Komisija privalo informuoti Parlamentą apie savo derybų poziciją; pažymi, kad Komisija gali atsisakyti suteikti Parlamento nariams stebėtojų statusą tik išimties atvejais dėl teisinių, techninių ar diplomatinių galimybių trūkumo, tačiau mano, kad Komisija turėtų iš anksto pranešti Parlamentui apie pastarąsias aplinkybes ir griežtai jas aiškinti;

| 7. | pabrėžia, kad peržiūrėto susitarimo 25 ir 27 punktuose minima sąvoka „tarptautinės konferencijos“ turi būti aiškinama taip, kad ji apimtų ne tik daugiašalius susitarimus, bet ir ypatingos politinės svarbos dvišalius susitarimus (t. y. susijusius su reikšmingu politiniu bendradarbiavimu, prekybos ar žuvininkystės susitarimus), kuriems daugeliu atvejų Parlamentas turi duoti pritarimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad peržiūrėto susitarimo 25 ir 27 punktuose minima sąvoka „tarptautinės konferencijos“ turi būti aiškinama taip, kad ji apimtų ne tik daugiašalius susitarimus, bet ir ypatingos politinės svarbos dvišalius susitarimus (t. y. susijusius su reikšmingu politiniu bendradarbiavimu, prekybos ar žuvininkystės susitarimus), kuriems daugeliu atvejų Parlamentas turi duoti pritarimą;

| 8. | mano, kad peržiūrėto susitarimo 26 punkte minima sąvoka „institucijų, įsteigtų pagal daugiašalius tarptautinius susitarimus, posėdžiai“ taikoma ir pagal dvišalius susitarimus įsteigtoms institucijoms, jei įvykdytos šiame punkte numatytos sąlygos; |
| --- | --- |

8.

mano, kad peržiūrėto susitarimo 26 punkte minima sąvoka „institucijų, įsteigtų pagal daugiašalius tarptautinius susitarimus, posėdžiai“ taikoma ir pagal dvišalius susitarimus įsteigtoms institucijoms, jei įvykdytos šiame punkte numatytos sąlygos;

| 9. | pažymi, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalį Komisija privalo nedelsiant išsamiai informuoti Parlamentą, jei ji ketina pasiūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar pasiūlyti sustabdyti jo taikymą, ir atsižvelgia į Parlamento nuomonę prieš tai, kai Taryba priima atitinkamą sprendimą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalį Komisija privalo nedelsiant išsamiai informuoti Parlamentą, jei ji ketina pasiūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar pasiūlyti sustabdyti jo taikymą, ir atsižvelgia į Parlamento nuomonę prieš tai, kai Taryba priima atitinkamą sprendimą;

| 10. | ragina Komisiją suteikti Parlamentui visą informaciją, susijusią su derybomis dėl tarptautinių susitarimų, įskaitant konfidencialią informaciją, numatytą peržiūrėto susitarimo 2 priedo 1.2.1 punkte, vadovaujantis išsamiomis šio priedo nuostatomis; mano, kad tai taikytina ir konfidencialiems dokumentams iš valstybių narių ar trečiųjų šalių, jei gautas dokumento rengėjo sutikimas; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją suteikti Parlamentui visą informaciją, susijusią su derybomis dėl tarptautinių susitarimų, įskaitant konfidencialią informaciją, numatytą peržiūrėto susitarimo 2 priedo 1.2.1 punkte, vadovaujantis išsamiomis šio priedo nuostatomis; mano, kad tai taikytina ir konfidencialiems dokumentams iš valstybių narių ar trečiųjų šalių, jei gautas dokumento rengėjo sutikimas;

| 11. | mano, kad privalomos teisinės galios neturinčių aktų sąvoka pagal peržiūrėtą susitarimą turi apimti rekomendacijas, aiškinamuosius pranešimus, savanoriškus susitarimus ir papildomas priemones; |
| --- | --- |

11.

mano, kad privalomos teisinės galios neturinčių aktų sąvoka pagal peržiūrėtą susitarimą turi apimti rekomendacijas, aiškinamuosius pranešimus, savanoriškus susitarimus ir papildomas priemones;

| 12. | pritaria prie šio sprendimo pridedamam peržiūrėtam susitarimui; |
| --- | --- |

12.

pritaria prie šio sprendimo pridedamam peržiūrėtam susitarimui;

| 13. | nusprendžia pridėti peržiūrėtą susitarimą prie Darbo tvarkos taisyklių, pakeičiant jų XIV priedą, siekdamas palengvinti galimybę susipažinti ir užtikrinti skaidrumą; |
| --- | --- |

13.

nusprendžia pridėti peržiūrėtą susitarimą prie Darbo tvarkos taisyklių, pakeičiant jų XIV priedą, siekdamas palengvinti galimybę susipažinti ir užtikrinti skaidrumą;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą susipažinti Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą susipažinti Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 117 E, 2006 5 18, p. 123.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0009.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0367.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisPRIEDAS

Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių

Europos Parlamentas ir Europos ▐ Komisija (toliau – dvi institucijos),

atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį
  (ES sutartį)
  ,
  Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 295 straipsnį,
  ir Europos atominės energijos steigimo sutartį (toliau – Sutartys),

atsižvelgdami į tarpinstitucinius susitarimus ir dokumentus, reglamentuojančius dviejų institucijų santykius,

atsižvelgdami į Parlamento darbo tvarkos taisykles (1) ir ypač į jų
  105, 106
  ir
  127
  straipsnius
  ir
  į
  jų VIII ir XIV priedus
  ,

atsižvelgdami į patvirtintas politines gaires ir atitinkamus išrinktojo Komisijos pirmininko 2009 m. rugsėjo 15 d. ir 2010 m. vasario 9 d. pareiškimus bei kiekvieno kandidato į Komisijos narius pareiškimus, padarytus Parlamento komitetuose vykstančiuose klausymuose,

| A. | kadangi
  Lisabonos sutartis stiprina
  Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi
  Lisabonos sutartis stiprina
  Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą,

| B. | kadangi dvi institucijos didžiausią svarbą skiria veiksmingam
  Sąjungos
  teisės perkėlimui ir įgyvendinimui, |
| --- | --- |

B.

kadangi dvi institucijos didžiausią svarbą skiria veiksmingam
  Sąjungos
  teisės perkėlimui ir įgyvendinimui,

| C. | kadangi šis pagrindų susitarimas nedaro įtakos Parlamento, Komisijos ar bet kurios kitos Sąjungos institucijos arba organo įgaliojimams bei išskirtinėms teisėms, tačiau siekia užtikrinti kuo veiksmingesnį
  ir skaidresnį
  tokių įgaliojimų bei išskirtinių teisių įgyvendinimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi šis pagrindų susitarimas nedaro įtakos Parlamento, Komisijos ar bet kurios kitos Sąjungos institucijos arba organo įgaliojimams bei išskirtinėms teisėms, tačiau siekia užtikrinti kuo veiksmingesnį
  ir skaidresnį
  tokių įgaliojimų bei išskirtinių teisių įgyvendinimą,

| D. | kadangi šį pagrindų susitarimą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į Sutartyse nustatytą institucinį pagrindą, |
| --- | --- |

D.

kadangi šį pagrindų susitarimą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į Sutartyse nustatytą institucinį pagrindą,

| E. | kadangi Komisija tinkamai atsižvelgs į Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, ypač vadovaudamasi 9 punkte nustatytu pagrindiniu vienodo požiūrio principu, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija tinkamai atsižvelgs į Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, ypač vadovaudamasi 9 punkte nustatytu pagrindiniu vienodo požiūrio principu,

| F. | kadangi reikia atnaujinti
  2005 m. gegužės
  mėn. sudarytą pagrindų susitarimą (2) ir pakeisti jį šiuo tekstu, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia atnaujinti
  2005 m. gegužės
  mėn. sudarytą pagrindų susitarimą (2) ir pakeisti jį šiuo tekstu,

susitaria:

I.   TAIKYMO SRITIS

| 1. | Siekdamos geriau įgyvendinti naują ypatingąją Parlamento ir Tarybos partnerystę
  , dvi institucijos susitaria dėl toliau išvardytų priemonių, skirtų Komisijos politinei atsakomybei ir teisėtumui stiprinti, konstruktyviam dialogui plėsti ir dviejų institucijų keitimosi informacija sistemai gerinti bei
  bendradarbiavimui
  procedūrų ir planavimo
  klausimais
  gerinti.
  Taip pat jos susitaria dėl konkrečių
  nuostatų:








  — | dėl Komisijos atstovų susitikimų su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta 1 priede; |
| --- | --- | --- |

1.

Siekdamos geriau įgyvendinti naują ypatingąją Parlamento ir Tarybos partnerystę
  , dvi institucijos susitaria dėl toliau išvardytų priemonių, skirtų Komisijos politinei atsakomybei ir teisėtumui stiprinti, konstruktyviam dialogui plėsti ir dviejų institucijų keitimosi informacija sistemai gerinti bei
  bendradarbiavimui
  procedūrų ir planavimo
  klausimais
  gerinti.

Taip pat jos susitaria dėl konkrečių
  nuostatų:

—

dėl Komisijos atstovų susitikimų su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta 1 priede;

| — | dėl konfidencialios informacijos perdavimo Parlamentui,
  kaip numatyta
  2 priede; |
| --- | --- |

—

dėl konfidencialios informacijos perdavimo Parlamentui,
  kaip numatyta
  2 priede;

| — | dėl derybų tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo klausimais, kaip numatyta 3 priede; ir |
| --- | --- |

—

dėl derybų tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo klausimais, kaip numatyta 3 priede; ir

| — | ir dėl Komisijos ▐ darbo programos grafiko, kaip numatyta
  4
  priede. |
| --- | --- |

—

ir dėl Komisijos ▐ darbo programos grafiko, kaip numatyta
  4
  priede.

II.   POLITINĖ ATSAKOMYBĖ

| 2. | Po to, kai jo kandidatūrą pasiūlo Europos Vadovų Taryba, paskirtasis Komisijos pirmininkas pateiks Parlamentui savo kadencijos politines gaires, kad Parlamentas, prieš balsuodamas dėl jo kandidatūros išrinkimo, turėtų pakankamai informacijos ir galėtų keistis nuomonėmis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį Parlamentas su išrinktuoju Komisijos pirmininku susisiekia tinkamu laiku prieš pradedant procedūras, susijusias su naujos Komisijos patvirtinimu. Parlamentas atsižvelgia į išrinktojo Komisijos pirmininko pastabas.



  Pagal SESV 245 straipsnį numatytą nepriklausomumo įsipareigojimą paskirtieji Komisijos nariai užtikrina, kad būtų atskleista visa reikalinga informacija.




  Procedūros turi užtikrinti, kad visa paskirtoji Komisija būtų įvertinta atvirai, sąžiningai ir nuosekliai. |
| --- | --- |

3.

Pagal SESV 245 straipsnį numatytą nepriklausomumo įsipareigojimą paskirtieji Komisijos nariai užtikrina, kad būtų atskleista visa reikalinga informacija.

Procedūros turi užtikrinti, kad visa paskirtoji Komisija būtų įvertinta atvirai, sąžiningai ir nuosekliai.

| 4. | Nepažeidžiant Komisijos kolegialumo principo, kiekvienas Komisijos narys prisiima politinę atsakomybę už jam priskirtą sritį.
  Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už bet kurio interesų konflikto, kuris neleidžia Komisijos nariui atlikti savo pareigų, nustatymą.
  Komisijos pirmininkas taip pat yra atsakingas už visus tolesnius veiksmus, kurių imamasi tokiomis aplinkybėmis,
  ir
  apie juos raštu nedelsdamas informuoja Parlamento pirmininką.


  Komisijos narių dalyvavimą rinkimų kampanijose reglamentuoja Komisijos narių elgesio kodeksas.




  Komisijos nariai, kurie aktyviai dalyvauja rinkimų kampanijose iškeldami savo kandidatūrą Europos Parlamento rinkimuose, turėtų išeiti nemokamų atostogų dėl rinkimų, pasibaigus paskutinei mėnesinei sesijai prieš rinkimus.




  Komisijos pirmininkas tinkamu laiku informuoja Parlamentą apie savo sprendimą leisti tokių atostogų, nurodydamas, kuris Komisijos narys perims atitinkamas pareigas šių atostogų metu. |
| --- | --- |

4.

Nepažeidžiant Komisijos kolegialumo principo, kiekvienas Komisijos narys prisiima politinę atsakomybę už jam priskirtą sritį.

Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už bet kurio interesų konflikto, kuris neleidžia Komisijos nariui atlikti savo pareigų, nustatymą.

Komisijos pirmininkas taip pat yra atsakingas už visus tolesnius veiksmus, kurių imamasi tokiomis aplinkybėmis,
  ir
  apie juos raštu nedelsdamas informuoja Parlamento pirmininką.

Komisijos narių dalyvavimą rinkimų kampanijose reglamentuoja Komisijos narių elgesio kodeksas.

Komisijos nariai, kurie aktyviai dalyvauja rinkimų kampanijose iškeldami savo kandidatūrą Europos Parlamento rinkimuose, turėtų išeiti nemokamų atostogų dėl rinkimų, pasibaigus paskutinei mėnesinei sesijai prieš rinkimus.

Komisijos pirmininkas tinkamu laiku informuoja Parlamentą apie savo sprendimą leisti tokių atostogų, nurodydamas, kuris Komisijos narys perims atitinkamas pareigas šių atostogų metu.

| 5. | Jei Parlamentas
  prašo Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu, Komisijos pirmininkas rimtai apsvarsto, ar reikalauti šio Komisijos nario atsistatydinti pagal ES sutarties 17 straipsnio 6 dalį. Komisijos pirmininkas arba reikalauja šio Komisijos nario atsistatydinimo, arba per kitą Parlamento mėnesinę sesiją paaiškina, kodėl jis atsisakė reikalauti atsistatydinimo. |
| --- | --- |

5.

Jei Parlamentas
  prašo Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu, Komisijos pirmininkas rimtai apsvarsto, ar reikalauti šio Komisijos nario atsistatydinti pagal ES sutarties 17 straipsnio 6 dalį. Komisijos pirmininkas arba reikalauja šio Komisijos nario atsistatydinimo, arba per kitą Parlamento mėnesinę sesiją paaiškina, kodėl jis atsisakė reikalauti atsistatydinimo.

| 6. | Jeigu pagal
  SESV 246 straipsnio antrą pastraipą
  būtina pakeisti Komisijos narį jo kadencijos laikotarpiu, Komisijos pirmininkas,
  prieš pritardamas Tarybos sprendimui, rimtai apsvarsto konsultavimosi su Parlamentu rezultatus
  .
  Siekiant, kad Komisijos pirmininkas
  rimtai apsvarstytų
  Parlamento
  nuomonę
  tinkamu laiku, prieš
  paskiriant
  naują Komisijos narį ▐, Parlamentas užtikrina, kad Parlamento procedūros bus vykdomos laikantis reikalingos skubos.


  Jei iki Komisijos kadencijos pabaigos liko mažai laiko, pagal SESV 246 straipsnio trečią pastraipą Komisijos pirmininkas taip pat rimtai apsvarstys Parlamento poziciją. |
| --- | --- |

6.

Jeigu pagal
  SESV 246 straipsnio antrą pastraipą
  būtina pakeisti Komisijos narį jo kadencijos laikotarpiu, Komisijos pirmininkas,
  prieš pritardamas Tarybos sprendimui, rimtai apsvarsto konsultavimosi su Parlamentu rezultatus
  .

Siekiant, kad Komisijos pirmininkas
  rimtai apsvarstytų
  Parlamento
  nuomonę
  tinkamu laiku, prieš
  paskiriant
  naują Komisijos narį ▐, Parlamentas užtikrina, kad Parlamento procedūros bus vykdomos laikantis reikalingos skubos.

Jei iki Komisijos kadencijos pabaigos liko mažai laiko, pagal SESV 246 straipsnio trečią pastraipą Komisijos pirmininkas taip pat rimtai apsvarstys Parlamento poziciją.

| 7. | Jei Komisijos kadencijos laikotarpiu
  Komisijos pirmininkas
  ketina perskirstyti Komisijos narių pareigas pagal SESV 248 straipsnį, jis turi apie tai pranešti Parlamentui tinkamu laiku, kad Parlamente būtų galima atitinkamai konsultuotis dėl šių pakeitimų. Komisijos pirmininko sprendimas perskirstyti pareigas gali įsigalioti nedelsiant. |
| --- | --- |

7.

Jei Komisijos kadencijos laikotarpiu
  Komisijos pirmininkas
  ketina perskirstyti Komisijos narių pareigas pagal SESV 248 straipsnį, jis turi apie tai pranešti Parlamentui tinkamu laiku, kad Parlamente būtų galima atitinkamai konsultuotis dėl šių pakeitimų. Komisijos pirmininko sprendimas perskirstyti pareigas gali įsigalioti nedelsiant.

| 8. | Kai Komisija siūlo
  Komisijos narių elgesio kodekso
  peržiūrą
  ,
  susijusią
  su interesų konfliktu arba etišku elgesiu,
  ji prašys Parlamento pareikšti nuomonę.


  ▐ |
| --- | --- |

8.

Kai Komisija siūlo
  Komisijos narių elgesio kodekso
  peržiūrą
  ,
  susijusią
  su interesų konfliktu arba etišku elgesiu,
  ji prašys Parlamento pareikšti nuomonę.

▐

III.   KONSTRUKTYVUS DIALOGAS IR KEITIMASIS INFORMACIJA

i)   Bendrosios nuostatos

| 9. | Komisija užtikrina, kad ji taikys pagrindinį vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo požiūriu, visų pirma, teisėkūros ir biudžeto srityse. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pagal savo kompetenciją
  Komisija imasi priemonių, kurios užtikrintų aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę
  bendros užsienio ir saugumo politikos srityje. |
| --- | --- |

10.

Pagal savo kompetenciją
  Komisija imasi priemonių, kurios užtikrintų aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę
  bendros užsienio ir saugumo politikos srityje.

| 11
  . | Parlamentas ir Komisija, siekdami įgyvendinti ypatingąją partnerystę, nustato:







  — | Parlamento prašymu Komisijos pirmininkas ne rečiau kaip du kartus per metus susitiks su Pirmininkų sueigos nariais aptarti bendros svarbos klausimų; |
| --- | --- | --- |

11
  .

—

Parlamento prašymu Komisijos pirmininkas ne rečiau kaip du kartus per metus susitiks su Pirmininkų sueigos nariais aptarti bendros svarbos klausimų;

| — | Komisijos pirmininkas nuolat bendraus su Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais. Šis bendravimas turėtų taip pat apimti kvietimus Parlamento pirmininkui dalyvauti Komisijos narių kolegijos posėdžiuose. |
| --- | --- |

—

Komisijos pirmininkas nuolat bendraus su Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais. Šis bendravimas turėtų taip pat apimti kvietimus Parlamento pirmininkui dalyvauti Komisijos narių kolegijos posėdžiuose.

| — | Komisijos pirmininkas ar jo pavaduotojas, atsakingas už tarpinstitucinius santykius, turi būti kviečiamas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose, kai svarstomi konkretūs su plenarinio posėdžio darbotvarkės nustatymu, tarpinstituciniais Parlamento bei Komisijos santykiais ir teisėkūra bei biudžetu susiję klausimai; |
| --- | --- |

—

Komisijos pirmininkas ar jo pavaduotojas, atsakingas už tarpinstitucinius santykius, turi būti kviečiamas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose, kai svarstomi konkretūs su plenarinio posėdžio darbotvarkės nustatymu, tarpinstituciniais Parlamento bei Komisijos santykiais ir teisėkūra bei biudžetu susiję klausimai;

| — | kasmet rengiami Pirmininkų sueigos bei Komitetų pirmininkų sueigos ir Komisijos narių kolegijos susitikimai, kuriuose siekiama aptarti susijusius klausimus, įskaitant Komisijos darbo programos rengimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

kasmet rengiami Pirmininkų sueigos bei Komitetų pirmininkų sueigos ir Komisijos narių kolegijos susitikimai, kuriuose siekiama aptarti susijusius klausimus, įskaitant Komisijos darbo programos rengimą ir įgyvendinimą;

| — | Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga tinkamu laiku praneša Komisijai savo diskusijų tarptinstitucinės svarbos klausimais rezultatus. Parlamentas taip pat visapusiškai ir reguliariai informuoja Komisiją apie savo posėdžių, kuriuose vyksta pasiruošimas mėnesinėms sesijoms, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, rezultatus. Tai nedaro poveikio 45 punkto nuostatoms; |
| --- | --- |

—

Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga tinkamu laiku praneša Komisijai savo diskusijų tarptinstitucinės svarbos klausimais rezultatus. Parlamentas taip pat visapusiškai ir reguliariai informuoja Komisiją apie savo posėdžių, kuriuose vyksta pasiruošimas mėnesinėms sesijoms, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, rezultatus. Tai nedaro poveikio 45 punkto nuostatoms;

| — | siekdami užtikrinti reguliarius dviejų institucijų informacijos mainus, Parlamento ir Komisijos generaliniai sekretoriai rengia reguliarius susitikimus. |
| --- | --- |

—

siekdami užtikrinti reguliarius dviejų institucijų informacijos mainus, Parlamento ir Komisijos generaliniai sekretoriai rengia reguliarius susitikimus.

| 12. | Kiekvienas Komisijos narys užtikrina, kad Komisijos narys ir atitinkamo Parlamento komiteto pirmininkas reguliariai ir tiesiogiai keistųsi informacija. |
| --- | --- |

12.

Kiekvienas Komisijos narys užtikrina, kad Komisijos narys ir atitinkamo Parlamento komiteto pirmininkas reguliariai ir tiesiogiai keistųsi informacija.

| 13. | Komisija neskelbia jokio teisėkūros pasiūlymo ir jokios svarbios iniciatyvos arba sprendimo prieš tai raštu neinformavusi Parlamento.
  Remdamosi Komisijos ▐ darbo programa ▐, dvi institucijos bendru sutarimu iš anksto nustato
  pagrindines
  iniciatyvas,
  kurios turėtų būti pateiktos
  plenariniame posėdyje.
  Iš esmės Komisija pirmiausia pristatys šias iniciatyvas per plenarinį posėdį ir tik po to viešai jas paskelbs.


  Jos taip pat nustato tuos pasiūlymus ir iniciatyvas, apie kuriuos informacija turi būti teikiama Pirmininkų sueigai arba tinkamu būdu perduodama atitinkamam Parlamento komitetui arba jo pirmininkui.
  Šie sprendimai priimami remiantis šio susitarimo
  11 punkte
  numatytu dviejų institucijų nuolatiniu dialogu ir yra nuolat atnaujinami atsižvelgiant į visus politinius pokyčius. |
| --- | --- |

13.

Komisija neskelbia jokio teisėkūros pasiūlymo ir jokios svarbios iniciatyvos arba sprendimo prieš tai raštu neinformavusi Parlamento.

Remdamosi Komisijos ▐ darbo programa ▐, dvi institucijos bendru sutarimu iš anksto nustato
  pagrindines
  iniciatyvas,
  kurios turėtų būti pateiktos
  plenariniame posėdyje.
  Iš esmės Komisija pirmiausia pristatys šias iniciatyvas per plenarinį posėdį ir tik po to viešai jas paskelbs.

Jos taip pat nustato tuos pasiūlymus ir iniciatyvas, apie kuriuos informacija turi būti teikiama Pirmininkų sueigai arba tinkamu būdu perduodama atitinkamam Parlamento komitetui arba jo pirmininkui.

Šie sprendimai priimami remiantis šio susitarimo
  11 punkte
  numatytu dviejų institucijų nuolatiniu dialogu ir yra nuolat atnaujinami atsižvelgiant į visus politinius pokyčius.

| 14. | Jei Komisijos vidaus dokumentas, apie kurį Parlamentas nebuvo informuotas pagal
  šį pagrindų susitarimą
  , išplatinamas už institucijų ribų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti nedelsiant perduoti šį dokumentą Parlamentui, kad jį būtų galima pateikti Parlamento nariams, kurie jo paprašytų. |
| --- | --- |

14.

Jei Komisijos vidaus dokumentas, apie kurį Parlamentas nebuvo informuotas pagal
  šį pagrindų susitarimą
  , išplatinamas už institucijų ribų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti nedelsiant perduoti šį dokumentą Parlamentui, kad jį būtų galima pateikti Parlamento nariams, kurie jo paprašytų.

| 15. | Rengdama ir įgyvendindama Sąjungos teisės aktus, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, Komisija suteiks visą informaciją ir dokumentus savo susitikimų su nacionaliniais ekspertais klausimu. Parlamento prašymu Komisija taip pat gali pakviesti Parlamento ekspertus dalyvauti šiuose susitikimuose.



  1 priede numatytos išsamesnės atitinkamos nuostatos. |
| --- | --- |

15.

1 priede numatytos išsamesnės atitinkamos nuostatos.

| 16. | Per tris mėnesius nuo Parlamento rezoliucijos priėmimo dienos
  Komisija ▐ raštu teikia
  Parlamentui
  informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi reaguojant į konkrečius Parlamento rezoliucijose pateikiamus prašymus, taip pat informuoja Parlamentą apie tuos atvejus, kai ji negalėjo laikytis Parlamento požiūrio.
  Šis laikotarpis gali būti sutrumpintas, jei prašymas skubus. Šis laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu, kai prašymui išnagrinėti reikia atlikti išsamesnį darbą ir tai tinkamai pagrindžiama. Parlamentas užtikrins, kad ši informacija būtų išplatinta institucijoje.




  Parlamentas stengsis vengti pateikti žodinius ir rašytinius klausimus, susijusius su temomis, dėl kurių Komisija jau pranešė savo poziciją, pateikdama raštu komunikatą dėl tolesnių veiksmų.


  ▐
  Komisija
  įsipareigoja pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu prašymu pateikti pasiūlymą (teisėkūros pranešimas savo iniciatyva), per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos. Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto ne vėliau kaip per vienerius metus arba įtraukia pasiūlymą į savo kitų metų darbo programą. Jei Komisija nepateikia pasiūlymo, Parlamentui ji išsamiai paaiškina savo priežastis.




  Komisija taip pat įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ankstyvuoju etapu svarstant bet kurį piliečių iniciatyva pateiktą prašymą parengti pasiūlymą dėl teisės akto.




  Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos 31 punkte nustatytos konkrečios nuostatos.


  ▐ |
| --- | --- |

16.

Per tris mėnesius nuo Parlamento rezoliucijos priėmimo dienos
  Komisija ▐ raštu teikia
  Parlamentui
  informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi reaguojant į konkrečius Parlamento rezoliucijose pateikiamus prašymus, taip pat informuoja Parlamentą apie tuos atvejus, kai ji negalėjo laikytis Parlamento požiūrio.
  Šis laikotarpis gali būti sutrumpintas, jei prašymas skubus. Šis laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu, kai prašymui išnagrinėti reikia atlikti išsamesnį darbą ir tai tinkamai pagrindžiama. Parlamentas užtikrins, kad ši informacija būtų išplatinta institucijoje.

Parlamentas stengsis vengti pateikti žodinius ir rašytinius klausimus, susijusius su temomis, dėl kurių Komisija jau pranešė savo poziciją, pateikdama raštu komunikatą dėl tolesnių veiksmų.

▐

Komisija
  įsipareigoja pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu prašymu pateikti pasiūlymą (teisėkūros pranešimas savo iniciatyva), per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos. Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto ne vėliau kaip per vienerius metus arba įtraukia pasiūlymą į savo kitų metų darbo programą. Jei Komisija nepateikia pasiūlymo, Parlamentui ji išsamiai paaiškina savo priežastis.

Komisija taip pat įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ankstyvuoju etapu svarstant bet kurį piliečių iniciatyva pateiktą prašymą parengti pasiūlymą dėl teisės akto.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos 31 punkte nustatytos konkrečios nuostatos.

▐

| 17. | Jei
  vadovaujantis SESV 289 straipsnio 4 dalimi pateikiamos iniciatyvos
  ,
  rekomendacijos ar prašymai priimti įstatymo galią turintį teisės aktą,
  Komisija, jeigu jos prašoma, informuoja Parlamentą apie savo poziciją dėl
  šių pasiūlymų
  atitinkamo Parlamento komiteto posėdyje. |
| --- | --- |

17.

Jei
  vadovaujantis SESV 289 straipsnio 4 dalimi pateikiamos iniciatyvos
  ,
  rekomendacijos ar prašymai priimti įstatymo galią turintį teisės aktą,
  Komisija, jeigu jos prašoma, informuoja Parlamentą apie savo poziciją dėl
  šių pasiūlymų
  atitinkamo Parlamento komiteto posėdyje.

| 18. | Dvi institucijos susitaria bendradarbiauti ryšių su nacionaliniais parlamentais klausimais.



  Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja įgyvendinant SESV protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Šis bendradarbiavimas apima nuostatas, susijusias su būtinu pagrįstų nacionalinių parlamentų nuomonių vertimu raštu.




  Jei surenkama SESV protokolo Nr. 2 7 straipsnyje nurodyta balsų kvota, Komisija pateikia visų nacionalinių parlamentų pateiktų pagrįstų nuomonių vertimus raštu ir savo poziciją dėl šių nuomonių. |
| --- | --- |

18.

Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja įgyvendinant SESV protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Šis bendradarbiavimas apima nuostatas, susijusias su būtinu pagrįstų nacionalinių parlamentų nuomonių vertimu raštu.

Jei surenkama SESV protokolo Nr. 2 7 straipsnyje nurodyta balsų kvota, Komisija pateikia visų nacionalinių parlamentų pateiktų pagrįstų nuomonių vertimus raštu ir savo poziciją dėl šių nuomonių.

| 19. | Komisija pateikia Parlamentui savo ekspertų grupių sąrašą, sudarytą siekiant padėti Komisijai pasinaudoti savo iniciatyvos teise. Šis sąrašas reguliariai atnaujinamas ir viešai skelbiamas.
  Šioje srityje, esant konkrečiam ir pagrįstam komiteto pirmininko prašymui, Komisija tinkamai informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie tokių grupių veiklą ir sudėtį. |
| --- | --- |

19.

Komisija pateikia Parlamentui savo ekspertų grupių sąrašą, sudarytą siekiant padėti Komisijai pasinaudoti savo iniciatyvos teise. Šis sąrašas reguliariai atnaujinamas ir viešai skelbiamas.

Šioje srityje, esant konkrečiam ir pagrįstam komiteto pirmininko prašymui, Komisija tinkamai informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie tokių grupių veiklą ir sudėtį.

| 20. | Taikydamos atitinkamas priemones, dvi institucijos palaiko konstruktyvų dialogą svarbiais administraciniais klausimais, ypač klausimais, kurie turi tiesioginę reikšmę paties Parlamento administracijai. |
| --- | --- |

20.

Taikydamos atitinkamas priemones, dvi institucijos palaiko konstruktyvų dialogą svarbiais administraciniais klausimais, ypač klausimais, kurie turi tiesioginę reikšmę paties Parlamento administracijai.

| 21. | Kai Parlamentas siūlo peržiūrėti savo Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su santykių su Komisija reglamentavimu, jis prašys Komisijos pareikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Jeigu reikia išlaikyti bet kokios pagal šį pagrindų susitarimą perduodamos informacijos konfidencialumą, taikomos
  2 priedo
  nuostatos. |
| --- | --- |

22.

Jeigu reikia išlaikyti bet kokios pagal šį pagrindų susitarimą perduodamos informacijos konfidencialumą, taikomos
  2 priedo
  nuostatos.

ii)   ▐ Tarptautiniai susitarimai
  ir plėtra

| 23. | Visais etapais Parlamentui nedelsiant pateikiama visa informacija apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymą, įskaitant derybinių nurodymų rengimą. Komisija veikia visapusiškai įgyvendindama savo įsipareigojimus pagal SESV 218 straipsnį ir atsižvelgdama į kiekvienos institucijos vaidmenį pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalį.



  Komisija taiko 3 priede išdėstytas nuostatas. |
| --- | --- |

23.

Komisija taiko 3 priede išdėstytas nuostatas.

| 24. | 23 punkte
  nurodyta informacija pateikiama Parlamentui taip, kad prireikus jam užtektų laiko pateikti savo nuomonę ir kad Komisija galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę.
  Paprastai ši
  informacija pateikiama
  Parlamentui per atsakingą
  Parlamento
  komitetą
  ir, jei reikia, plenariniame posėdyje.
  Tinkamai pagrįstais atvejais ji pateikiama keliems Parlamento komitetams.


  Parlamentas
  ir Komisija
  įsipareigoja nustatyti tinkamas
  konfidencialios informacijos perdavimo iš Komisijos Parlamentui
  procedūras ir apsaugos priemones pagal
  2
  priedo nuostatas.
  ▐ |
| --- | --- |

24.

23 punkte
  nurodyta informacija pateikiama Parlamentui taip, kad prireikus jam užtektų laiko pateikti savo nuomonę ir kad Komisija galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę.
  Paprastai ši
  informacija pateikiama
  Parlamentui per atsakingą
  Parlamento
  komitetą
  ir, jei reikia, plenariniame posėdyje.
  Tinkamai pagrįstais atvejais ji pateikiama keliems Parlamento komitetams.

Parlamentas
  ir Komisija
  įsipareigoja nustatyti tinkamas
  konfidencialios informacijos perdavimo iš Komisijos Parlamentui
  procedūras ir apsaugos priemones pagal
  2
  priedo nuostatas.

▐

| 25. | Dvi institucijos sutaria, kad, atsižvelgiant į skirtingą jų institucinį vaidmenį, Komisija turi atstovauti Europos Sąjungai vedant tarptautines derybas, išskyrus atvejus, kai tai susiję su bendra užsienio ir saugumo politika, ir kitus Sutartyse numatytus atvejus.

  Kai
  tarptautinėse konferencijose Sąjungai
  atstovauja Komisija, ji Parlamento prašymu sudaro kuo palankesnes sąlygas, kad Europos Parlamento
  narių delegacija
  stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti
  Sąjungos
  delegacijų ▐ darbe
  , kad galėtų būti nedelsiant visapusiškai informuota apie konferencijos eigą.
  Komisija įsipareigoja,
  kur tinka, reguliariai informuoti Parlamento delegaciją apie derybų rezultatus.


  Europos Parlamento nariai negali tiesiogiai
  dalyvauti šiose derybose. Atsižvelgdama į teisines, technines ir diplomatines galimybes, Komisija gali suteikti jiems stebėtojų statusą. Jei Komisija atsisako tai padaryti, ji nurodys Parlamentui atsisakymo priežastis.




  Be to, Komisija sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams dalyvauti stebėtojo teisėmis visuose atitinkamuose jos atsakomybės sričiai priklausančiuose posėdžiuose prieš derybas ir po jų. |
| --- | --- |

25.

Kai
  tarptautinėse konferencijose Sąjungai
  atstovauja Komisija, ji Parlamento prašymu sudaro kuo palankesnes sąlygas, kad Europos Parlamento
  narių delegacija
  stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti
  Sąjungos
  delegacijų ▐ darbe
  , kad galėtų būti nedelsiant visapusiškai informuota apie konferencijos eigą.
  Komisija įsipareigoja,
  kur tinka, reguliariai informuoti Parlamento delegaciją apie derybų rezultatus.

Europos Parlamento nariai negali tiesiogiai
  dalyvauti šiose derybose. Atsižvelgdama į teisines, technines ir diplomatines galimybes, Komisija gali suteikti jiems stebėtojų statusą. Jei Komisija atsisako tai padaryti, ji nurodys Parlamentui atsisakymo priežastis.

Be to, Komisija sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams dalyvauti stebėtojo teisėmis visuose atitinkamuose jos atsakomybės sričiai priklausančiuose posėdžiuose prieš derybas ir po jų.

| 26. | Tokiomis pačiomis sąlygomis Komisija nuolat informuoja Parlamentą ir sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams, kurie dalyvauja Sąjungos delegacijose, stebėtojų teisėmis dalyvauti institucijų, įsteigtų pagal daugiašalius tarptautinius susitarimus (kurių viena iš šalių yra Sąjunga), posėdžiuose, jei šių institucijų buvo paprašyta priimti sprendimus, kuriems reikia gauti Parlamento pritarimą ar kuriems įgyvendinti gali reikėti priimti teisės aktus pagal įprastą teisėkūros procedūrą. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Komisija taip pat suteikia Parlamento delegacijoms, kurios yra įtrauktos į Sąjungos delegacijas tarptautinėse konferencijose, galimybę naudotis visa Sąjungos delegacijų infrastruktūra šiose konferencijose, vadovaudamasi bendruoju gero institucijų bendradarbiavimo principu ir atsižvelgdama į logistikos galimybes.



  Parlamento pirmininkas siunčia Komisijos pirmininkui pasiūlymą dėl Parlamento delegacijos įtraukimo į Sąjungos delegaciją ne vėliau kaip prieš 4 savaites iki konferencijos pradžios, nurodydamas Parlamento delegacijos vadovo pavardę bei delegacijai priskirtinų Europos Parlamento narių skaičių. Tinkamai pagrįstais atvejais šis terminas išimties tvarka gali būti sutrumpintas.




  Į Parlamento delegaciją įtrauktų Europos Parlamento narių ir juos lydinčių darbuotojų skaičius turi būti proporcingas visos Sąjungos delegacijos dydžiui. |
| --- | --- |

27.

Parlamento pirmininkas siunčia Komisijos pirmininkui pasiūlymą dėl Parlamento delegacijos įtraukimo į Sąjungos delegaciją ne vėliau kaip prieš 4 savaites iki konferencijos pradžios, nurodydamas Parlamento delegacijos vadovo pavardę bei delegacijai priskirtinų Europos Parlamento narių skaičių. Tinkamai pagrįstais atvejais šis terminas išimties tvarka gali būti sutrumpintas.

Į Parlamento delegaciją įtrauktų Europos Parlamento narių ir juos lydinčių darbuotojų skaičius turi būti proporcingas visos Sąjungos delegacijos dydžiui.

| 28. | Komisija visapusiškai informuoja Parlamentą apie narystės derybas, ypač apie pagrindinius jų aspektus bei pokyčius, kad Parlamentas, laikydamasis atitinkamų Parlamento procedūrų, galėtų laiku išreikšti savo nuomonę. |
| --- | --- |

28.

Komisija visapusiškai informuoja Parlamentą apie narystės derybas, ypač apie pagrindinius jų aspektus bei pokyčius, kad Parlamentas, laikydamasis atitinkamų Parlamento procedūrų, galėtų laiku išreikšti savo nuomonę.

| 29. | Kai Parlamentas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių
  90 straipsnio 5 dalimi
  ,
  28 punkte
  numatytais klausimais priima rekomendaciją ir kai dėl svarbių priežasčių Komisija nusprendžia negalinti pritarti šiai rekomendacijai, ji paaiškina Parlamentui to priežastis per plenarinį ar per kitą atitinkamo Parlamento komiteto posėdį. |
| --- | --- |

29.

Kai Parlamentas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių
  90 straipsnio 5 dalimi
  ,
  28 punkte
  numatytais klausimais priima rekomendaciją ir kai dėl svarbių priežasčių Komisija nusprendžia negalinti pritarti šiai rekomendacijai, ji paaiškina Parlamentui to priežastis per plenarinį ar per kitą atitinkamo Parlamento komiteto posėdį.

iii)   Biudžeto vykdymas

| 30. | Prieš įsipareigodama rėmėjų konferencijose teikti finansinę paramą, kuri apima naujus finansinius įsipareigojimus ir kuriai turėtų pritarti biudžetą patvirtinanti institucija, Komisija praneša apie tai biudžetą patvirtinančiai institucijai ir išnagrinėja jos pastabas. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Parlamento komiteto, atsakingo už biudžeto įvykdymo patvirtinimą pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių
  VII priedą
  , pirmininko prašymu tam, kad būtų galima atlikti
  SESV 319 straipsnyje
  numatytą metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimą, Komisija perduoda visą informaciją, reikalingą prižiūrėti, kaip vykdomas atitinkamų metų biudžetas.
  Jeigu gaunama naujos informacijos, susijusios su praėjusiais metais, kurių biudžeto įvykdymas buvo patvirtintas, Komisija pateikia visą būtiną su tuo susijusią informaciją, kad būtų surastas abiem šalims priimtinas sprendimas. |
| --- | --- |

31.

Parlamento komiteto, atsakingo už biudžeto įvykdymo patvirtinimą pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių
  VII priedą
  , pirmininko prašymu tam, kad būtų galima atlikti
  SESV 319 straipsnyje
  numatytą metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimą, Komisija perduoda visą informaciją, reikalingą prižiūrėti, kaip vykdomas atitinkamų metų biudžetas.

Jeigu gaunama naujos informacijos, susijusios su praėjusiais metais, kurių biudžeto įvykdymas buvo patvirtintas, Komisija pateikia visą būtiną su tuo susijusią informaciją, kad būtų surastas abiem šalims priimtinas sprendimas.

iv)   Ryšiai su reguliavimo agentūromis

| 32. | Kandidatai į reguliavimo agentūrų vykdomuosius direktorius turėtų atvykti į Parlamento komitetų klausymus.



  Be to, vykstant 2009 m. kovo mėn. sudarytos tarpinstitucinės agentūrų reikalų darbo grupės diskusijoms, Komisija ir Parlamentas sieks bendro požiūrio į decentralizuotų agentūrų vaidmenį ir padėtį Sąjungos institucijų kontekste ir pateiks bendras šių agentūrų steigimo, struktūros bei veikimo gaires ir apibrėš finansavimo, biudžeto, priežiūros ir valdymo klausimus. |
| --- | --- |

32.

Be to, vykstant 2009 m. kovo mėn. sudarytos tarpinstitucinės agentūrų reikalų darbo grupės diskusijoms, Komisija ir Parlamentas sieks bendro požiūrio į decentralizuotų agentūrų vaidmenį ir padėtį Sąjungos institucijų kontekste ir pateiks bendras šių agentūrų steigimo, struktūros bei veikimo gaires ir apibrėš finansavimo, biudžeto, priežiūros ir valdymo klausimus.

IV.   BENDRADARBIAVIMAS TEISĖKŪROS PROCEDŪRŲ IR PLANAVIMO KLAUSIMAIS

i)   Komisijos darbo programa bei Europos Sąjungos ▐ programų sudarymas

| 33. | Siekdama, kad
  būtų priimti tarpinstituciniai susitarimai
  , Komisija
  inicijuoja
  Sąjungos
  metinių ir
  daugiamečių programų
  sudarymą
  . |
| --- | --- |

33.

Siekdama, kad
  būtų priimti tarpinstituciniai susitarimai
  , Komisija
  inicijuoja
  Sąjungos
  metinių ir
  daugiamečių programų
  sudarymą
  .

| 34. | Kasmet
  Komisija ▐ pristato savo
  darbo programą
  . |
| --- | --- |

34.

Kasmet
  Komisija ▐ pristato savo
  darbo programą
  .

| 35. | Dvi
  institucijos bendradarbiauja pagal
  4
  priede numatytą grafiką.
  Komisija atsižvelgia į Parlamento nurodytus prioritetus.
  Komisija pakankamai išsamiai paaiškina kiekvieno
  savo
  darbo programos punkto nuostatas. |
| --- | --- |

35.

Dvi
  institucijos bendradarbiauja pagal
  4
  priede numatytą grafiką.

Komisija atsižvelgia į Parlamento nurodytus prioritetus.

Komisija pakankamai išsamiai paaiškina kiekvieno
  savo
  darbo programos punkto nuostatas.

| 36. | Komisija pateikia paaiškinimų, jei savo atitinkamų metų darbo programoje ji negali pateikti atskirų numatytų pasiūlymų arba jei ji nukrypsta nuo šios programos.

  Už tarpinstitucinius ryšius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas įsipareigoja
  reguliariai
  pranešti Komitetų pirmininkų sueigai kaip politiniu aspektu įgyvendinama einamųjų metų
  Komisijos
  darbo programa ▐. |
| --- | --- |

36.

Už tarpinstitucinius ryšius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas įsipareigoja
  reguliariai
  pranešti Komitetų pirmininkų sueigai kaip politiniu aspektu įgyvendinama einamųjų metų
  Komisijos
  darbo programa ▐.

ii)   
  Teisės aktų priėmimo procedūros

| 37. | Komisija įsipareigoja atidžiai išnagrinėti Parlamento priimtus pakeitimus jos teisėkūros pasiūlymams, kad galėtų atsižvelgti į juos pakeistame pasiūlyme.
  Komisija, pateikdama savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų, kaip nurodyta
  SESV 294
  straipsnyje, įsipareigoja kiek įmanoma labiau atsižvelgti į pakeitimus, priimtus per antrąjį svarstymą; jeigu dėl svarbių priežasčių ir po šių pakeitimų apsvarstymo kolegijoje ji nuspręstų jų nepriimti ar jiems nepritarti, ji paaiškina savo sprendimą Parlamentui ir bet kuriuo atveju pareiškia savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų
  pagal SESV 294 straipsnio 7 dalies c punktą
  . |
| --- | --- |

37.

Komisija įsipareigoja atidžiai išnagrinėti Parlamento priimtus pakeitimus jos teisėkūros pasiūlymams, kad galėtų atsižvelgti į juos pakeistame pasiūlyme.

Komisija, pateikdama savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų, kaip nurodyta
  SESV 294
  straipsnyje, įsipareigoja kiek įmanoma labiau atsižvelgti į pakeitimus, priimtus per antrąjį svarstymą; jeigu dėl svarbių priežasčių ir po šių pakeitimų apsvarstymo kolegijoje ji nuspręstų jų nepriimti ar jiems nepritarti, ji paaiškina savo sprendimą Parlamentui ir bet kuriuo atveju pareiškia savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų
  pagal SESV 294 straipsnio 7 dalies c punktą
  .

| 38. | Parlamentas, svarstydamas iniciatyvą dėl teisės akto, kurią pagal SESV 76 straipsnį pateikė mažiausiai ketvirtadalis valstybių narių, įsipareigoja nepriimti jokio pranešimo atsakingame komitete negavęs Komisijos nuomonės dėl šios iniciatyvos.



  Komisija įsipareigoja pateikti savo nuomonę dėl tokios iniciatyvos ne vėliau kaip per 10 savaičių nuo jos pateikimo dienos. |
| --- | --- |

38.

Komisija įsipareigoja pateikti savo nuomonę dėl tokios iniciatyvos ne vėliau kaip per 10 savaičių nuo jos pateikimo dienos.

| 39. | Prieš atšaukdama
  bet kokius
  pasiūlymus,
  dėl kurių Parlamentas jau pateikė savo poziciją per pirmąjį svarstymą,
  Komisija
  tinkamu laiku pateikia išsamių paaiškinimų.




  Kiekvienos naujosios Komisijos kadencijos pradžioje Komisija peržiūri visus nebaigtus svarstyti pasiūlymus, kad juos politiškai patvirtintų ar atšauktų, atsižvelgdama į Parlamento išreikštą nuomonę. |
| --- | --- |

39.

Prieš atšaukdama
  bet kokius
  pasiūlymus,
  dėl kurių Parlamentas jau pateikė savo poziciją per pirmąjį svarstymą,
  Komisija
  tinkamu laiku pateikia išsamių paaiškinimų.

Kiekvienos naujosios Komisijos kadencijos pradžioje Komisija peržiūri visus nebaigtus svarstyti pasiūlymus, kad juos politiškai patvirtintų ar atšauktų, atsižvelgdama į Parlamento išreikštą nuomonę.

| 40. | Specialių t
  eisėkūros procedūrų,
  kai reikia konsultuotis su Parlamentu, įskaitant kitas procedūras kaip, pvz., numatyta SESV 148 straipsnyje
  , atvejais Komisija:








  i) | imasi priemonių, užtikrinančių aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę ir ypač kad užtikrintų, jog Parlamentui būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- | --- |

40.

Specialių t
  eisėkūros procedūrų,
  kai reikia konsultuotis su Parlamentu, įskaitant kitas procedūras kaip, pvz., numatyta SESV 148 straipsnyje
  , atvejais Komisija:

i)

imasi priemonių, užtikrinančių aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę ir ypač kad užtikrintų, jog Parlamentui būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti Komisijos pasiūlymą;

| ii) | užtikrina, kad Tarybos organams būtų laiku priminta nepriimti politinio susitarimo dėl jos pasiūlymų, kol Parlamentas nepatvirtino savo nuomonės. Ji paprašo, kad diskusijos ministrų lygmeniu būtų baigtos po to, kai Tarybos nariams nustatomas tinkamas terminas, iki kurio jie galėtų išnagrinėti Parlamento nuomonę; |
| --- | --- |

ii)

užtikrina, kad Tarybos organams būtų laiku priminta nepriimti politinio susitarimo dėl jos pasiūlymų, kol Parlamentas nepatvirtino savo nuomonės. Ji paprašo, kad diskusijos ministrų lygmeniu būtų baigtos po to, kai Tarybos nariams nustatomas tinkamas terminas, iki kurio jie galėtų išnagrinėti Parlamento nuomonę;

| iii) | užtikrina, kad Taryba laikytųsi Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismo suformuluotų taisyklių, reikalaujančių iš naujo konsultuotis su Parlamentu, jei Taryba iš esmės keičia Komisijos pasiūlymą. Komisija informuoja Parlamentą apie kiekvieną priminimą Tarybai iš naujo konsultuotis su Parlamentu; |
| --- | --- |

iii)

užtikrina, kad Taryba laikytųsi Europos
  Sąjungos
  Teisingumo Teismo suformuluotų taisyklių, reikalaujančių iš naujo konsultuotis su Parlamentu, jei Taryba iš esmės keičia Komisijos pasiūlymą. Komisija informuoja Parlamentą apie kiekvieną priminimą Tarybai iš naujo konsultuotis su Parlamentu;

| iv) | įsipareigoja atšaukti, jei reikia, Parlamento atmestus pasiūlymus dėl teisės aktų. Jei Komisija dėl svarbių priežasčių ir apsvarsčiusi klausimą kolegijoje nusprendžia išlaikyti savo pasiūlymą, ji paaiškina tokio sprendimo motyvus padarydama pareiškimą Parlamente. |
| --- | --- |

iv)

įsipareigoja atšaukti, jei reikia, Parlamento atmestus pasiūlymus dėl teisės aktų. Jei Komisija dėl svarbių priežasčių ir apsvarsčiusi klausimą kolegijoje nusprendžia išlaikyti savo pasiūlymą, ji paaiškina tokio sprendimo motyvus padarydama pareiškimą Parlamente.

| 41. | Savo ruožtu, siekdamas pagerinti teisėkūros planavimą, Parlamentas įsipareigoja:






  i) | planuoti savo darbotvarkių dalis, susijusias su teisėkūra, atsižvelgdamas į galiojančią
  Komisijos darbo
  programą ir į priimtas rezoliucijas dėl šios programos,
  ypač siekdamas pagerinti prioritetinių diskusijų planavimą; |
| --- | --- | --- |

41.

Savo ruožtu, siekdamas pagerinti teisėkūros planavimą, Parlamentas įsipareigoja:

i)

planuoti savo darbotvarkių dalis, susijusias su teisėkūra, atsižvelgdamas į galiojančią
  Komisijos darbo
  programą ir į priimtas rezoliucijas dėl šios programos,
  ypač siekdamas pagerinti prioritetinių diskusijų planavimą;

| ii) | laikytis tinkamų terminų, kiek tai procedūriškai naudinga priimant savo
  poziciją
  per pirmąjį svarstymą
  įprastos teisėkūros procedūros
  bei konsultavimosi
  procedūros
  metu; |
| --- | --- |

ii)

laikytis tinkamų terminų, kiek tai procedūriškai naudinga priimant savo
  poziciją
  per pirmąjį svarstymą
  įprastos teisėkūros procedūros
  bei konsultavimosi
  procedūros
  metu;

| iii) | kiek įmanoma greičiau po
  Komisijos darbo
  programos patvirtinimo skirti už būsimus pasiūlymus atsakingus pranešėjus; |
| --- | --- |

iii)

kiek įmanoma greičiau po
  Komisijos darbo
  programos patvirtinimo skirti už būsimus pasiūlymus atsakingus pranešėjus;

| iv) | teikti visišką pirmenybę prašymams iš naujo konsultuotis su Parlamentu, su sąlyga, kad jam buvo perduota visa reikalinga informacija. |
| --- | --- |

iv)

teikti visišką pirmenybę prašymams iš naujo konsultuotis su Parlamentu, su sąlyga, kad jam buvo perduota visa reikalinga informacija.

▐

iii)
     
  Geresnės teisėkūros klausimai

| 42. | Komisija užtikrina, kad jai pavestas poveikio vertinimas būtų atliekamas laikantis skaidrios procedūros, pagal kurią užtikrinamas nepriklausomas vertinimas. Poveikio vertinimo ataskaitos turi būti skelbiamos tinkamu laiku, atsižvelgiant į įvairias galimybes, įskaitant galimybę nesiimti jokių veiksmų, ir paprastai turi būti pateiktos atitinkamam Parlamento komitetui SESV protokoluose Nr. 1 ir Nr. 2 numatytu nacionalinių parlamentų informavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Srityse, kuriose Parlamentas paprastai dalyvauja teisėkūros procese, prireikus bei tinkamai pagrįstais atvejais Komisija, suteikusi Parlamentui galimybę pateikti savo nuomonę, priima privalomos teisinės galios neturinčius aktus. Komisija pateikia Parlamentui išsamius paaiškinimus, kaip ji atsižvelgė į Parlamento nuomonę priimdama savo pasiūlymą. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Siekdami užtikrinti geresnę Sąjungos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėseną, Komisija ir Parlamentas stengiasi naudoti privalomas atitikties lenteles ir nustatyti privalomus perkėlimo į nacionalinę teisę terminus, kurie direktyvų atveju paprastai neturėtų būti ilgesni negu dveji metai
  .


  Be specialių ataskaitų ir metinių Sąjungos teisės taikymo ataskaitų Komisija pateikia Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, atskirai apie kiekvieną atvejį ir laikantis konfidencialumo reikalavimų, ypač tų, kuriuos pripažino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo. |
| --- | --- |

44.

Siekdami užtikrinti geresnę Sąjungos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėseną, Komisija ir Parlamentas stengiasi naudoti privalomas atitikties lenteles ir nustatyti privalomus perkėlimo į nacionalinę teisę terminus, kurie direktyvų atveju paprastai neturėtų būti ilgesni negu dveji metai
  .

Be specialių ataskaitų ir metinių Sąjungos teisės taikymo ataskaitų Komisija pateikia Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, atskirai apie kiekvieną atvejį ir laikantis konfidencialumo reikalavimų, ypač tų, kuriuos pripažino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo.

V.   KOMISIJOS DALYVAVIMAS PARLAMENTO PROCEDŪROSE

| 45. | Jei tuo pat metu vyksta keli renginiai ar gauti kvietimai į kelis renginius, Komisija teikia pirmenybę dalyvavimui (jei prašoma) plenariniuose posėdžiuose ar kitų Parlamento organų posėdžiuose.



  Ypač Komisija užtikrina, kad, kai to prašo Parlamentas, Komisijos nariai paprastai dalyvautų plenariniuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi jų atsakomybės sričiai priklausantys darbotvarkės klausimai. Tai taikytina ir Pirmininkų sueigos per praėjusią mėnesinę sesiją patvirtintiems preliminariems darbotvarkės projektams.


  Paprastai Parlamentas siekia užtikrinti, kad visi
  mėnesinės sesijos darbotvarkės
  klausimai, priklausantys tam tikro Komisijos nario atsakomybės sričiai, būtų svarstomi kartu. |
| --- | --- |

45.

Ypač Komisija užtikrina, kad, kai to prašo Parlamentas, Komisijos nariai paprastai dalyvautų plenariniuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi jų atsakomybės sričiai priklausantys darbotvarkės klausimai. Tai taikytina ir Pirmininkų sueigos per praėjusią mėnesinę sesiją patvirtintiems preliminariems darbotvarkės projektams.

Paprastai Parlamentas siekia užtikrinti, kad visi
  mėnesinės sesijos darbotvarkės
  klausimai, priklausantys tam tikro Komisijos nario atsakomybės sričiai, būtų svarstomi kartu.

| 46. | Parlamento prašymu bus pasirūpinama reguliariai rengti klausimų valandą, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas. Šią klausimų valandą sudarys dvi dalys: pirma dalis, dalyvaujant frakcijų vadovams ar jų atstovams, pagrįsta visišku spontaniškumu; antra dalis skirta iš anksto, ne vėliau kaip ketvirtadienį prieš atitinkamą mėnesinę sesiją, sutartai politikos temai, tačiau klausimai iš anksto neruošiami.



  Be to, siekiant pertvarkyti esamą klausimų valandą ir vadovaujantis dabartiniu klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, pradedama rengti klausimų valanda, kurioje dalyvauja Komisijos nariai, įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai. Ši klausimų valanda susijusi su atitinkamų Komisijos narių atsakomybės sritimis. |
| --- | --- |

46.

Be to, siekiant pertvarkyti esamą klausimų valandą ir vadovaujantis dabartiniu klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, pradedama rengti klausimų valanda, kurioje dalyvauja Komisijos nariai, įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai. Ši klausimų valanda susijusi su atitinkamų Komisijos narių atsakomybės sritimis.

| 47. | Žodžio prašantys Komisijos nariai turi būti išklausyti.



  Nepažeisdamos SESV 230 straipsnio, dvi institucijos susitaria dėl bendrųjų žodžio suteikimo institucijoms reikalavimų.




  Dvi institucijos susitaria, kad turėtų būti laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos. |
| --- | --- |

47.

Nepažeisdamos SESV 230 straipsnio, dvi institucijos susitaria dėl bendrųjų žodžio suteikimo institucijoms reikalavimų.

Dvi institucijos susitaria, kad turėtų būti laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos.

| 48. | Siekdamas užtikrinti Komisijos narių dalyvavimą, Parlamentas įsipareigoja stengtis, kad galutiniai darbotvarkės projektai nebūtų keičiami.
  Parlamentas, keisdamas savo galutinį darbotvarkės projektą arba perkeldamas mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimus, nedelsdamas praneša Komisijai. Komisija stengiasi užtikrinti, kad atsakingas Komisijos narys dalyvautų posėdyje. |
| --- | --- |

48.

Siekdamas užtikrinti Komisijos narių dalyvavimą, Parlamentas įsipareigoja stengtis, kad galutiniai darbotvarkės projektai nebūtų keičiami.

Parlamentas, keisdamas savo galutinį darbotvarkės projektą arba perkeldamas mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimus, nedelsdamas praneša Komisijai. Komisija stengiasi užtikrinti, kad atsakingas Komisijos narys dalyvautų posėdyje.

| 49. | Komisija gali siūlyti įrašyti tam tikrus klausimus į darbotvarkę ne vėliau kaip iki galutinio Pirmininkų sueigos posėdžio, kuriame patvirtinamas galutinis sesijos darbotvarkės projektas. Parlamentas deramai atsižvelgia į šiuos pasiūlymus.
  ▐ |
| --- | --- |

49.

Komisija gali siūlyti įrašyti tam tikrus klausimus į darbotvarkę ne vėliau kaip iki galutinio Pirmininkų sueigos posėdžio, kuriame patvirtinamas galutinis sesijos darbotvarkės projektas. Parlamentas deramai atsižvelgia į šiuos pasiūlymus.

▐

| 50. | Parlamento komitetai stengiasi nekeisti savo darbotvarkių projektų ir galutinių darbotvarkių.
  Jei Parlamento komitetas pakeičia darbotvarkės projektą arba galutinę darbotvarkę, apie tai nedelsiant pranešama Komisijai.
  Ypač Parlamento komitetai siekia laikytis tinkamų terminų, kad Komisijos nariai galėtų dalyvauti jų posėdžiuose.


  Kai Komisijos nario dalyvavimas Parlamento komiteto posėdyje nėra aiškiai reikalingas, Komisija pasirūpina, kad jai atstovautų kompetentingas atitinkamo lygio pareigūnas.


  Parlamento komitetai sieks derinti savo darbą, taip pat vengti vienu metu vykstančių posėdžių ta pačia tema, be to, sieks nenukrypti nuo darbotvarkės projekto, kad Komisija galėtų užtikrinti atitinkamą jos atstovų dalyvavimą.




  Jei prašoma, kad komiteto posėdyje, kuriame svarstomas Komisijos pasiūlymas, dalyvautų aukšto lygio pareigūnas (generalinis direktorius ar direktorius), Komisijos atstovui turi būti leista pasisakyti. |
| --- | --- |

50.

Parlamento komitetai stengiasi nekeisti savo darbotvarkių projektų ir galutinių darbotvarkių.

Jei Parlamento komitetas pakeičia darbotvarkės projektą arba galutinę darbotvarkę, apie tai nedelsiant pranešama Komisijai.
  Ypač Parlamento komitetai siekia laikytis tinkamų terminų, kad Komisijos nariai galėtų dalyvauti jų posėdžiuose.

Kai Komisijos nario dalyvavimas Parlamento komiteto posėdyje nėra aiškiai reikalingas, Komisija pasirūpina, kad jai atstovautų kompetentingas atitinkamo lygio pareigūnas.

Parlamento komitetai sieks derinti savo darbą, taip pat vengti vienu metu vykstančių posėdžių ta pačia tema, be to, sieks nenukrypti nuo darbotvarkės projekto, kad Komisija galėtų užtikrinti atitinkamą jos atstovų dalyvavimą.

Jei prašoma, kad komiteto posėdyje, kuriame svarstomas Komisijos pasiūlymas, dalyvautų aukšto lygio pareigūnas (generalinis direktorius ar direktorius), Komisijos atstovui turi būti leista pasisakyti.

VI.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

▐

| 51. | Komisija patvirtina savo įsipareigojimą kuo greičiau persvarstyti teisės aktus, kurie prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai nebuvo suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kad įvertintų, ar šios priemonės turi būti suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta deleguotų teisės aktų priėmimo tvarka.



  Galiausiai turėtų būti nustatyta nuosekli, su Sutartimi suderinta deleguotų teisės aktų ir įgyvendinimo aktų sistema, palaipsniui vertinant priemonių, kurioms šiuo metu taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pobūdį ir turinį, kad per tinkamą laiką šios priemonės būtų suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

51.

Galiausiai turėtų būti nustatyta nuosekli, su Sutartimi suderinta deleguotų teisės aktų ir įgyvendinimo aktų sistema, palaipsniui vertinant priemonių, kurioms šiuo metu taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pobūdį ir turinį, kad per tinkamą laiką šios priemonės būtų suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta tvarka.

| 52. | Šio pagrindų susitarimo nuostatos papildo Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (3) ir nedaro jam įtakos bei neriboja teisės jį peržiūrėti. Nedarydamos poveikio būsimoms Parlamento, Komisijos ir Tarybos deryboms, dvi institucijos įsipareigoja susitarti dėl pagrindinių pokyčių rengiantis būsimoms deryboms dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros suderinimo su naujomis Lisabonos sutartimi numatytomis nuostatomis, atsižvelgdamos į galiojančią tvarką ir šį pagrindų susitarimą.



  Jos taip pat susitaria politiniu ir techniniu lygmeniu sustiprinti esamą tarpinstitucinių ryšių sistemą, kad atsižvelgiant į geresnę teisėkūrą būtų užtikrintas veiksmingas Parlamento, Komisijos ir Tarybos tarpinstitucinis bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

52.

Jos taip pat susitaria politiniu ir techniniu lygmeniu sustiprinti esamą tarpinstitucinių ryšių sistemą, kad atsižvelgiant į geresnę teisėkūrą būtų užtikrintas veiksmingas Parlamento, Komisijos ir Tarybos tarpinstitucinis bendradarbiavimas.

| 53. | Komisija įsipareigoja skubiai inicijuoti Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą, kad būtų sudaryti tarpinstituciniai susitarimai, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.



  Komisijos darbo programa – tai Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą. Komisijai patvirtinus savo darbo programą, turėtų būti surengtas Parlamento, Tarybos ir Komisijos trialogas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl Sąjungos programos sudarymo.




  Atsižvelgiant į tai ir kai tik Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekia bendrą susitarimą dėl Sąjungos programos sudarymo, dvi institucijos peržiūri šio pagrindų susitarimo nuostatas, susijusias su programų sudarymu.




  Parlamentas ir Komisija ragina Tarybą kuo skubiau pradėti dalyvauti diskusijose dėl Sąjungos programų sudarymo, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje. |
| --- | --- |

53.

Komisijos darbo programa – tai Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą. Komisijai patvirtinus savo darbo programą, turėtų būti surengtas Parlamento, Tarybos ir Komisijos trialogas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl Sąjungos programos sudarymo.

Atsižvelgiant į tai ir kai tik Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekia bendrą susitarimą dėl Sąjungos programos sudarymo, dvi institucijos peržiūri šio pagrindų susitarimo nuostatas, susijusias su programų sudarymu.

Parlamentas ir Komisija ragina Tarybą kuo skubiau pradėti dalyvauti diskusijose dėl Sąjungos programų sudarymo, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.

| 54. | Dvi institucijos nuolat vertina, kaip
  praktiškai
  įgyvendinamos šio pagrindų susitarimo ir jo priedų nuostatos.
  Peržiūra atliekama iki 2011 m. pabaigos
  , atsižvelgiant į praktinę patirtį.
  ▐ |
| --- | --- |

54.

Dvi institucijos nuolat vertina, kaip
  praktiškai
  įgyvendinamos šio pagrindų susitarimo ir jo priedų nuostatos.
  Peržiūra atliekama iki 2011 m. pabaigos
  , atsižvelgiant į praktinę patirtį.

▐

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Komisijos vardu

Pirmininkas

1 PRIEDAS

Komisijos atstovų susitikimai su nacionaliniais ekspertais

Šiame priede numatomos pagrindų susitarimo 15 punkto įgyvendinimo nuostatos.

1.
     
  Taikymo sritis

Pagrindų susitarimo 15 punkto nuostatos taikomos šiems susitikimams:

| 1) | Komisijos susitikimams, kurie yra Komisijos sudarytų ekspertų grupės susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų atstovai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

1)

Komisijos susitikimams, kurie yra Komisijos sudarytų ekspertų grupės susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų atstovai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu;

| 2) | ad hoc Komisijos susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionaliniai ekspertai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu.



  Nedarant poveikio esamoms ir būsimoms specialioms nuostatoms dėl Parlamento informavimo apie Komisijos įgyvendinimo įgaliojimų vykdymą (4), šios nuostatos netaikomos komitologijos komitetų posėdžiams. |
| --- | --- |

2)

ad hoc Komisijos susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionaliniai ekspertai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu.

2.
     
  Parlamentui perduodama informacija

Komisija įsipareigoja persiųsti Parlamentui tuos pačius pirmiau minėtų susitikimų dokumentus, kuriuos ji siunčia nacionalinėms valdžios institucijoms. Komisija persiųs šiuos dokumentus, įskaitant darbotvarkes, į tam skirtą Parlamento pašto dėžutę tuo pačiu metu kaip ir nacionaliniams ekspertams.

3.
     
  Parlamento ekspertų kvietimas

Parlamento prašymu Komisija gali nuspręsti pasiūlyti Parlamentui deleguoti Parlamento ekspertus į Komisijos atstovų susitikimą su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta 1 punkte.

2 PRIEDAS

Konfidencialios informacijos perdavimas ▐ Parlamentui

1.   Taikymo sritis

| 1.1. | Šis priedas reglamentuoja
  1.2 punkte apibrėžtos
  konfidencialios informacijos perdavimą iš Komisijos Parlamentui ▐, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis
  ir įgaliojimais
  . Dvi institucijos dirba atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti visiško abipusio pasitikėjimo dvasia ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarčių nuostatų▐. |
| --- | --- |

1.1.

Šis priedas reglamentuoja
  1.2 punkte apibrėžtos
  konfidencialios informacijos perdavimą iš Komisijos Parlamentui ▐, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis
  ir įgaliojimais
  . Dvi institucijos dirba atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti visiško abipusio pasitikėjimo dvasia ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarčių nuostatų▐.

| 1.2. | „Informacija“ reiškia rašytinę ar žodinę informaciją, kokia bebūtų jos laikmena ar autorius.








  1.2.1. | „Konfidenciali informacija“ reiškia „ES įslaptintą informaciją“ (ESĮI) ir neįslaptintą „kitą konfidencialią informaciją“. |
| --- | --- | --- |

1.2.

„Informacija“ reiškia rašytinę ar žodinę informaciją, kokia bebūtų jos laikmena ar autorius.

1.2.1.

„Konfidenciali informacija“ reiškia „ES įslaptintą informaciją“ (ESĮI) ir neįslaptintą „kitą konfidencialią informaciją“.

| 1.2.2. | „ES įslaptinta informacija“ (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“, „RESTREINT UE“ ar kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis slaptumo žymomis, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos Sąjungos interesams arba vienai ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija atsirado Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų.




  a)
     „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“:

  taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta ypatingai didelė žala esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.



  b)
     „SECRET UE“:

  taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti labai pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.



  c)
     „CONFIDENTIEL UE“:

  taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.



  d)
     „RESTREINT UE“:

  taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurių atskleidimas be leidimo gali būti nenaudingas Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. |
| --- | --- |

1.2.2.

„ES įslaptinta informacija“ (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“, „RESTREINT UE“ ar kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis slaptumo žymomis, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos Sąjungos interesams arba vienai ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija atsirado Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų.

a)
     „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“:

b)
     „SECRET UE“:

c)
     „CONFIDENTIEL UE“:

d)
     „RESTREINT UE“:

| 1.2.3. | „Kita konfidenciali informacija“ reiškia bet kokią kitą Parlamento prašomą perduoti ir (arba) Komisijos perduodamą konfidencialią informaciją, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga. |
| --- | --- |

1.2.3.

„Kita konfidenciali informacija“ reiškia bet kokią kitą Parlamento prašomą perduoti ir (arba) Komisijos perduodamą konfidencialią informaciją, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga.

| 1.3. | Komisija pasirūpina, kad Parlamentas galėtų susipažinti, remiantis šio priedo nuostatomis, su
  konfidencialia
  informacija, gavusi vieno iš 1.4 punkte
  paminėtų
  Parlamento organų
  ar atitinkamas pareigas einančių asmenų
  prašymą dėl konfidencialios informacijos perdavimo.
  Be to, Komisija, vadovaudamasi šio priedo nuostatomis, savo iniciatyva gali perduoti Parlamentui bet kokią konfidencialią informaciją. |
| --- | --- |

1.3.

Komisija pasirūpina, kad Parlamentas galėtų susipažinti, remiantis šio priedo nuostatomis, su
  konfidencialia
  informacija, gavusi vieno iš 1.4 punkte
  paminėtų
  Parlamento organų
  ar atitinkamas pareigas einančių asmenų
  prašymą dėl konfidencialios informacijos perdavimo.
  Be to, Komisija, vadovaudamasi šio priedo nuostatomis, savo iniciatyva gali perduoti Parlamentui bet kokią konfidencialią informaciją.

| 1.4. | Pagal šį priedą prašyti Komisijos pateikti konfidencialią informaciją gali:






  — | Europos Parlamento pirmininkas, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Pagal šį priedą prašyti Komisijos pateikti konfidencialią informaciją gali:

—

Europos Parlamento pirmininkas,

| — | atitinkamų Parlamento komitetų pirmininkai, |
| --- | --- |

—

atitinkamų Parlamento komitetų pirmininkai,

| — | Biuras bei Pirmininkų sueiga
  ir |
| --- | --- |

—

Biuras bei Pirmininkų sueiga
  ir

| — | Parlamento delegacijos, įtrauktos į Sąjungos delegaciją tarptautinėje konferencijoje, vadovas. |
| --- | --- |

—

Parlamento delegacijos, įtrauktos į Sąjungos delegaciją tarptautinėje konferencijoje, vadovas.

| 1.5. | Į šio priedo taikymo sritį nepatenka informacija, susijusi su įsipareigojimų nevykdymo procedūromis ir procedūromis konkurencijos srityje, jei dėl šių procedūrų Parlamento organų
  ir (arba) 1.4 punkte minimų atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymo
  gavimo dieną
  nėra priimtas galutinis
  Komisijos
  sprendimas arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, ir taip pat informacija, susijusi su Sąjungos finansinių interesų apsauga. Ši nuostata nedaro poveikio pagrindų susitarimo 44 punktui ir Parlamento biudžeto kontrolės teisėms. |
| --- | --- |

1.5.

Į šio priedo taikymo sritį nepatenka informacija, susijusi su įsipareigojimų nevykdymo procedūromis ir procedūromis konkurencijos srityje, jei dėl šių procedūrų Parlamento organų
  ir (arba) 1.4 punkte minimų atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymo
  gavimo dieną
  nėra priimtas galutinis
  Komisijos
  sprendimas arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, ir taip pat informacija, susijusi su Sąjungos finansinių interesų apsauga. Ši nuostata nedaro poveikio pagrindų susitarimo 44 punktui ir Parlamento biudžeto kontrolės teisėms.

| 1.6. | Šios nuostatos taikomos nedarant poveikio 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (5), taip pat 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas, dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (6) atitinkamoms nuostatoms. |
| --- | --- |

1.6.

Šios nuostatos taikomos nedarant poveikio 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (5), taip pat 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas, dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (6) atitinkamoms nuostatoms.

2.   Bendrosios taisyklės

| 2.1. | Vieno iš 1.4 punkte minimų
  Parlamento
  organų
  ir (arba) atitinkamas pareigas einančių asmenų
  prašymu Komisija kaip galima greičiau perduoda
  tam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui
  konfidencialią informaciją, būtiną Parlamentui vykdyti savo
  įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis
  . Dvi institucijos, kiekviena savo kompetencijos ir atsakomybės srityje, gerbia:






  — | pagrindines žmogaus teises, įskaitant teisę į teisingą teismą ir teisę į privatumo neliečiamumą; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Vieno iš 1.4 punkte minimų
  Parlamento
  organų
  ir (arba) atitinkamas pareigas einančių asmenų
  prašymu Komisija kaip galima greičiau perduoda
  tam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui
  konfidencialią informaciją, būtiną Parlamentui vykdyti savo
  įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis
  . Dvi institucijos, kiekviena savo kompetencijos ir atsakomybės srityje, gerbia:

—

pagrindines žmogaus teises, įskaitant teisę į teisingą teismą ir teisę į privatumo neliečiamumą;

| — | teisminių ir drausminių procedūrų nuostatas; |
| --- | --- |

—

teisminių ir drausminių procedūrų nuostatas;

| — | komercinės paslapties ir komercinių santykių apsaugą; |
| --- | --- |

—

komercinės paslapties ir komercinių santykių apsaugą;

| — | Sąjungos interesų, ypač susijusių su visuomenės apsauga,
  gynyba,
  tarptautiniais santykiais, monetariniu stabilumu ir finansiniais interesais, apsaugą. |
| --- | --- |

—

Sąjungos interesų, ypač susijusių su visuomenės apsauga,
  gynyba,
  tarptautiniais santykiais, monetariniu stabilumu ir finansiniais interesais, apsaugą.

Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas dviejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą.

Iš valstybės, institucijos ar tarptautinės organizacijos atėjusi konfidenciali informacija perduodama tik jų sutikimu.

| 2.2. | ESĮI perduodama Parlamentui, kuris ją tvarko ir saugo, vadovaudamasis bendraisiais būtiniausiais saugumo standartais, kuriuos taiko kitos Sąjungos institucijos, visų pirma Komisija.



  Įslaptindama informaciją, kurios autorius yra ji pati, Komisija užtikrins, kad būtų taikomas tinkamas slaptumo lygis, atsižvelgiant į tarptautinius standartus bei apibrėžtis ir jos vidaus taisykles, tuo pačiu skirdama pakankamai dėmesio Parlamento poreikiui susipažinti su įslaptintais dokumentais, kad šis galėtų veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

2.2.

Įslaptindama informaciją, kurios autorius yra ji pati, Komisija užtikrins, kad būtų taikomas tinkamas slaptumo lygis, atsižvelgiant į tarptautinius standartus bei apibrėžtis ir jos vidaus taisykles, tuo pačiu skirdama pakankamai dėmesio Parlamento poreikiui susipažinti su įslaptintais dokumentais, kad šis galėtų veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis.

| 2.3. | Jei kyla abejonių dėl konfidencialaus informacijos vieneto pobūdžio
  ar jo slaptumo lygmens tinkamumo arba
  jei būtina nustatyti jo perdavimo tvarką pasirenkant vieną iš 3.2 punkte numatytų galimybių,
  dvi institucijos, prieš perduodamos dokumentą, nedelsdamos konsultuojasi viena su kita
  .
  Vykstant šioms konsultacijoms Parlamentui atstovauja prašymą pateikęs susijusio Parlamento organo pirmininkas,
  jei reikia, kartu su pranešėju,
  arba prašymą pateikęs atitinkamas pareigas einantis asmuo
  .
  Komisijai atstovauja
  už tą sritį
  atsakingas
  Komisijos
  narys, pasikonsultavęs su Komisijos nariu, atsakingu už saugumo klausimus.
  Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas abiejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą. |
| --- | --- |

2.3.

Jei kyla abejonių dėl konfidencialaus informacijos vieneto pobūdžio
  ar jo slaptumo lygmens tinkamumo arba
  jei būtina nustatyti jo perdavimo tvarką pasirenkant vieną iš 3.2 punkte numatytų galimybių,
  dvi institucijos, prieš perduodamos dokumentą, nedelsdamos konsultuojasi viena su kita
  .
  Vykstant šioms konsultacijoms Parlamentui atstovauja prašymą pateikęs susijusio Parlamento organo pirmininkas,
  jei reikia, kartu su pranešėju,
  arba prašymą pateikęs atitinkamas pareigas einantis asmuo
  .
  Komisijai atstovauja
  už tą sritį
  atsakingas
  Komisijos
  narys, pasikonsultavęs su Komisijos nariu, atsakingu už saugumo klausimus.
  Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas abiejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą.

| 2.4. | Jei po
  2.3
  punkte nurodytos procedūros susitarimas nepasiekiamas, Parlamento pirmininkas
  Parlamento organo ar prašymą pateikusio atitinkamas pareigas einančio asmens
  motyvuotu prašymu pasiūlo Komisijai iki aiškiai nurodyto termino šią konfidencialią informaciją perduoti pasirenkant perdavimo tvarką iš šio priedo
  3.2
  punkte numatytų galimybių. Komisija raštu informuoja Parlamentą iki pasibaigiant šiam terminui apie savo galutinę poziciją, dėl kurios Parlamentas pasilieka sau teisę, jei reikalinga, pasinaudoti apskundimo teise. |
| --- | --- |

2.4.

Jei po
  2.3
  punkte nurodytos procedūros susitarimas nepasiekiamas, Parlamento pirmininkas
  Parlamento organo ar prašymą pateikusio atitinkamas pareigas einančio asmens
  motyvuotu prašymu pasiūlo Komisijai iki aiškiai nurodyto termino šią konfidencialią informaciją perduoti pasirenkant perdavimo tvarką iš šio priedo
  3.2
  punkte numatytų galimybių. Komisija raštu informuoja Parlamentą iki pasibaigiant šiam terminui apie savo galutinę poziciją, dėl kurios Parlamentas pasilieka sau teisę, jei reikalinga, pasinaudoti apskundimo teise.

| 2.5. | Su ESĮI leidžiama susipažinti taikant galiojančias asmenų patikimumo tikrinimo taisykles.









  2.5.1. | Su informacija, pažymėta slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ ir „CONFIDENTIEL UE“, gali būti leista susipažinti tik tiems Parlamento pareigūnams ir griežtą būtinybę turintiems Parlamento frakcijų darbuotojams, kuriuos Parlamento organas ir (arba) atitinkamas pareigas einantis asmuo iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kuriems išduotas atitinkamas patikimumo pažymėjimas. |
| --- | --- | --- |

2.5.

2.5.1.

Su informacija, pažymėta slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ ir „CONFIDENTIEL UE“, gali būti leista susipažinti tik tiems Parlamento pareigūnams ir griežtą būtinybę turintiems Parlamento frakcijų darbuotojams, kuriuos Parlamento organas ir (arba) atitinkamas pareigas einantis asmuo iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kuriems išduotas atitinkamas patikimumo pažymėjimas.

| 2.5.2 | Atsižvelgiant į Parlamento išimtines teises ir įgaliojimus, tiems Parlamento nariams, kuriems neišduotas asmeninis patikimumo pažymėjimas, leidžiama susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE“ pažymėtais dokumentais, vadovaujantis bendruoju susitarimu apibrėžtomis praktinėmis nuostatomis, įskaitant iškilmingo pasižadėjimo, kad jie neatskleis šių dokumentų turinio jokiam trečiam asmeniui, pasirašymą.



  Su dokumentais, pažymėtais slaptumo žyma „SECRET UE“, leidžiama susipažinti Parlamento nariams, kuriems išduotas atitinkamas asmeninis patikimumo pažymėjimas. |
| --- | --- |

2.5.2

Atsižvelgiant į Parlamento išimtines teises ir įgaliojimus, tiems Parlamento nariams, kuriems neišduotas asmeninis patikimumo pažymėjimas, leidžiama susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE“ pažymėtais dokumentais, vadovaujantis bendruoju susitarimu apibrėžtomis praktinėmis nuostatomis, įskaitant iškilmingo pasižadėjimo, kad jie neatskleis šių dokumentų turinio jokiam trečiam asmeniui, pasirašymą.

| 2.5.3. | Komisijai padedant priimamos nuostatos, pagal kurias užtikrinama, kad nacionalinės valdžios institucijos kuo greičiau suteiktų Parlamentui reikiamą paramą atliekant patikimumo patikrinimo procedūrą.



  Išsamesnė informacija apie asmenų, kuriems turi būti leidžiama susipažinti su konfidencialia informacija, kategoriją ar kategorijas nurodoma pateikiant prašymą.


  Prieš asmeniui suteikiant leidimą susipažinti su tokia informacija, jis iš anksto informuojamas apie informacijos konfidencialumo lygį ir su juo susijusius saugumo įsipareigojimus.


  Peržiūrint šį priedą ir būsimąsias saugumo nuostatas, nurodytas 4.1 ir 4.2 punktuose, patikimumo tikrinimo klausimas bus svarstomas dar kartą. |
| --- | --- |

2.5.3.

Komisijai padedant priimamos nuostatos, pagal kurias užtikrinama, kad nacionalinės valdžios institucijos kuo greičiau suteiktų Parlamentui reikiamą paramą atliekant patikimumo patikrinimo procedūrą.

3.   Susipažinimo su konfidencialia informacija ir jos naudojimo tvarka

| 3.1. | Pagal
  2.3
  punkte, ir, jei reikia,
  2.4
  punktą nurodytas procedūras pateikta konfidenciali informacija Komisijos pirmininko ar jos nario atsakomybe
  suteikiama
  jos paprašiusiam
  Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, vadovaujantis šiomis sąlygomis:




  Parlamentas ir Komisija užtikrins, kad konfidenciali informacija būtų registruojama ir atsekama.




  Konkrečiai, ESĮI, įslaptinta kaip „CONFIDENTIEL UE“ ir „SECRET UE“, perduodama iš Komisijos generalinio sekretoriato centrinio registro atitinkamai kompetentingai Parlamento tarnybai, kuri bus atsakinga už informacijos pateikimą pagal sutartas nuostatas šios informacijos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui.




  ESĮI, įslaptintos kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, perdavimas priklauso nuo papildomų sąlygų, sutartų Komisijos ir šios informacijos paprašiusio Parlamento organo ir (arba) atitinkamo pareigas einančio asmens, pagal kurias siekiama užtikrinti šį įslaptinimo lygį atitinkantį apsaugos lygį. |
| --- | --- |

3.1.

Pagal
  2.3
  punkte, ir, jei reikia,
  2.4
  punktą nurodytas procedūras pateikta konfidenciali informacija Komisijos pirmininko ar jos nario atsakomybe
  suteikiama
  jos paprašiusiam
  Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, vadovaujantis šiomis sąlygomis:

Parlamentas ir Komisija užtikrins, kad konfidenciali informacija būtų registruojama ir atsekama.

Konkrečiai, ESĮI, įslaptinta kaip „CONFIDENTIEL UE“ ir „SECRET UE“, perduodama iš Komisijos generalinio sekretoriato centrinio registro atitinkamai kompetentingai Parlamento tarnybai, kuri bus atsakinga už informacijos pateikimą pagal sutartas nuostatas šios informacijos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui.

ESĮI, įslaptintos kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, perdavimas priklauso nuo papildomų sąlygų, sutartų Komisijos ir šios informacijos paprašiusio Parlamento organo ir (arba) atitinkamo pareigas einančio asmens, pagal kurias siekiama užtikrinti šį įslaptinimo lygį atitinkantį apsaugos lygį.

| 3.2. | Nedarant poveikio
  2.2 ir 2.4 punktų
  nuostatoms
  bei būsimų 4.1 punkte nurodytų saugumo nuostatoms
  , susipažinimo su konfidencialia informacija ir informacijos konfidencialumo apsaugojimo
  tvarka nustatoma
  bendru susitarimu
  prieš šios informacijos perdavimą. Šiame
  už atitinkamą
  politikos
  sritį atsakingo Komisijos
  nario ir prašymą pateikusio
  Parlamento
  organo (atstovaujamo jo pirmininko) ir (arba) atitinkamas pareigas einančio asmens susitarime numatoma, kad siekiant užtikrinti tinkamą konfidencialumo lygį, pasirenkama viena
  iš
  3.2.1. ir 3.2.2. punktuose numatytų
  galimybių
  .










  3.2.1. | Konfidencialios informacijos gavėjai turėtų būti vieni iš šiame sąraše nurodytų subjektų:








  — | ▐ informacija skiriama tik Europos Parlamento pirmininkui
  , absoliučiai išimtiniais atvejais; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Nedarant poveikio
  2.2 ir 2.4 punktų
  nuostatoms
  bei būsimų 4.1 punkte nurodytų saugumo nuostatoms
  , susipažinimo su konfidencialia informacija ir informacijos konfidencialumo apsaugojimo
  tvarka nustatoma
  bendru susitarimu
  prieš šios informacijos perdavimą. Šiame
  už atitinkamą
  politikos
  sritį atsakingo Komisijos
  nario ir prašymą pateikusio
  Parlamento
  organo (atstovaujamo jo pirmininko) ir (arba) atitinkamas pareigas einančio asmens susitarime numatoma, kad siekiant užtikrinti tinkamą konfidencialumo lygį, pasirenkama viena
  iš
  3.2.1. ir 3.2.2. punktuose numatytų
  galimybių
  .

3.2.1.

Konfidencialios informacijos gavėjai turėtų būti vieni iš šiame sąraše nurodytų subjektų:

—

▐ informacija skiriama tik Europos Parlamento pirmininkui
  , absoliučiai išimtiniais atvejais;

| — | Biuras ir (arba) Pirmininkų sueiga; |
| --- | --- |

—

Biuras ir (arba) Pirmininkų sueiga;

| — | atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas ir pranešėjas; |
| --- | --- |

—

atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas ir pranešėjas;

| — | visi (tikrieji ir pavaduojantieji) atitinkamo Parlamento komiteto nariai; |
| --- | --- |

—

visi (tikrieji ir pavaduojantieji) atitinkamo Parlamento komiteto nariai;

| — | visi Europos Parlamento nariai. |
| --- | --- |

—

visi Europos Parlamento nariai.

Be Komisijos sutikimo
  draudžiama skelbti šią
  konfidencialią
  informaciją ar perduoti ją bet kuriam kitam asmeniui.

| 3.2.2. | Turėtų būti numatytos šios konfidencialios informacijos naudojimo tvarkos galimybės:










  a) | jei informacijos slaptumo lygis yra „CONFIDENTIEL UE“ ir didesnis, su dokumentais susipažįstama saugioje skaitykloje; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Turėtų būti numatytos šios konfidencialios informacijos naudojimo tvarkos galimybės:

a)

jei informacijos slaptumo lygis yra „CONFIDENTIEL UE“ ir didesnis, su dokumentais susipažįstama saugioje skaitykloje;

| b) | organizuojamas uždaras posėdis, kuriame dalyvauja tik Biuro nariai, Pirmininkų sueigos nariai ar atsakingo Parlamento komiteto tikrieji bei pavaduojantieji nariai, taip pat Parlamento pareigūnai ir tie Parlamento frakcijų darbuotojai, kuriuos frakcijos pirmininkas iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kurių dalyvavimas yra griežtai būtinas, su sąlyga, kad jiems išduotas atitinkamo lygmens patikimumo pažymėjimas; organizuojant posėdį laikomasi šių sąlygų:








  — | visi dokumentai gali būti sunumeruoti, išdalijami posėdžio pradžioje ir vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Negalima konspektuoti ir daryti tų dokumentų kopijų; |
| --- | --- | --- |

b)

organizuojamas uždaras posėdis, kuriame dalyvauja tik Biuro nariai, Pirmininkų sueigos nariai ar atsakingo Parlamento komiteto tikrieji bei pavaduojantieji nariai, taip pat Parlamento pareigūnai ir tie Parlamento frakcijų darbuotojai, kuriuos frakcijos pirmininkas iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kurių dalyvavimas yra griežtai būtinas, su sąlyga, kad jiems išduotas atitinkamo lygmens patikimumo pažymėjimas; organizuojant posėdį laikomasi šių sąlygų:

—

visi dokumentai gali būti sunumeruoti, išdalijami posėdžio pradžioje ir vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Negalima konspektuoti ir daryti tų dokumentų kopijų;

| — | posėdžio protokole klausimo, kuris buvo svarstomas taikant konfidencialumo procedūrą, nagrinėjimas neminimas. |
| --- | --- |

—

posėdžio protokole klausimo, kuris buvo svarstomas taikant konfidencialumo procedūrą, nagrinėjimas neminimas.

| 3.2.3 | Kai su raštu pateikta informacija turi būti susipažįstama saugioje skaitykloje, Europos Parlamentas pasirūpina, kad būtų veiksmingai įdiegtos šios priemonės:








  — | saugi
  konfidencialios informacijos saugojimo
  sistema▐; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Kai su raštu pateikta informacija turi būti susipažįstama saugioje skaitykloje, Europos Parlamentas pasirūpina, kad būtų veiksmingai įdiegtos šios priemonės:

—

saugi
  konfidencialios informacijos saugojimo
  sistema▐;

| — | saugi skaitykla, ▐ kurioje nėra kopijavimo aparatų, telefonų, faksų, skaitytuvų ar kitų dauginimo ar dokumentų perdavimo priemonių ir t. t.▐; |
| --- | --- |

—

saugi skaitykla, ▐ kurioje nėra kopijavimo aparatų, telefonų, faksų, skaitytuvų ar kitų dauginimo ar dokumentų perdavimo priemonių ir t. t.▐;

| — | patekimą į skaityklą reglamentuojančios saugumo nuostatos, numatančios reikalavimą pasirašyti lankytojų registre ir pasižadėti neplatinti konfidencialios informacijos, su kuria buvo susipažinta. |
| --- | --- |

—

patekimą į skaityklą reglamentuojančios saugumo nuostatos, numatančios reikalavimą pasirašyti lankytojų registre ir pasižadėti neplatinti konfidencialios informacijos, su kuria buvo susipažinta.

| 3.2.4. | pirmiau numatytos nuostatos neužkerta kelio nustatyti kitokią lygiavertę dviejų institucijų sutartą tvarką. |
| --- | --- |

3.2.4.

pirmiau numatytos nuostatos neužkerta kelio nustatyti kitokią lygiavertę dviejų institucijų sutartą tvarką.

| 3.3. | Jei nesilaikoma šios tvarkos, taikomos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių
  VIII
  priedo nuostatos dėl sankcijų
  Parlamento nariams, o Parlamento pareigūnų ir kitų darbuotojų atžvilgiu taikomos galiojančios Pareigūnų tarnybos nuostatų

   (7)

  86 straipsnio arba Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 49 straipsnio nuostatos.
  ▐ |
| --- | --- |

3.3.

Jei nesilaikoma šios tvarkos, taikomos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių
  VIII
  priedo nuostatos dėl sankcijų
  Parlamento nariams, o Parlamento pareigūnų ir kitų darbuotojų atžvilgiu taikomos galiojančios Pareigūnų tarnybos nuostatų

   (7)

  86 straipsnio arba Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 49 straipsnio nuostatos.
  ▐

4.
     
  Baigiamosios nuostatos

| 4.1. | Komisija
  ir Parlamentas
  imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendintos šio priedo nuostatos.


  Šiuo tikslu kompetentingos Komisijos ir Parlamento tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, koordinuodamos šio priedo įgyvendinimą. Ši veikla apima konfidencialių dokumentų atsekamumo tikrinimą ir periodiškai atliekamą bendrą taikomų saugumo nuostatų ir standartų stebėseną.




  Parlamentas įsipareigoja, prireikus, pritaikyti savo vidaus nuostatas, kad įgyvendintų šiame priede įtvirtintas konfidencialios informacijos saugumo nuostatas.




  Parlamentas įsipareigoja kuo greičiau priimti būsimas saugumo nuostatas ir bendru sutarimu su Komisija patikrinti šias nuostatas, kad būtų nustatyti lygiaverčiai saugumo standartai. Šio priedo nuostatos galios:








  — | techniniams saugumo standartams ir konfidencialios informacijos naudojimo bei saugojimo standartams, įskaitant saugumo priemones fizinio, personalo, dokumentų ir IT saugumo srityse; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija
  ir Parlamentas
  imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendintos šio priedo nuostatos.

Šiuo tikslu kompetentingos Komisijos ir Parlamento tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, koordinuodamos šio priedo įgyvendinimą. Ši veikla apima konfidencialių dokumentų atsekamumo tikrinimą ir periodiškai atliekamą bendrą taikomų saugumo nuostatų ir standartų stebėseną.

Parlamentas įsipareigoja, prireikus, pritaikyti savo vidaus nuostatas, kad įgyvendintų šiame priede įtvirtintas konfidencialios informacijos saugumo nuostatas.

Parlamentas įsipareigoja kuo greičiau priimti būsimas saugumo nuostatas ir bendru sutarimu su Komisija patikrinti šias nuostatas, kad būtų nustatyti lygiaverčiai saugumo standartai. Šio priedo nuostatos galios:

—

techniniams saugumo standartams ir konfidencialios informacijos naudojimo bei saugojimo standartams, įskaitant saugumo priemones fizinio, personalo, dokumentų ir IT saugumo srityse;

| — | specialiojo priežiūros komiteto, sudaryto iš Parlamento narių, kurių patikimumas buvo atitinkamai patikrintas ir kurie gavo leidimą naudotis ESĮI, įslaptinta kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, įkūrimui. |
| --- | --- |

—

specialiojo priežiūros komiteto, sudaryto iš Parlamento narių, kurių patikimumas buvo atitinkamai patikrintas ir kurie gavo leidimą naudotis ESĮI, įslaptinta kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, įkūrimui.

| 4.2. | Parlamentas ir Komisija ne vėliau kaip iki pagrindų susitarimo 54 punkte nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos peržiūrės šį priedą ir prireikus pakeis jį, atsižvelgdami į pokyčius, susijusius su:







  — | būsimomis saugumo nuostatomis, turinčiomis ryšį su Parlamentu ir Komisija; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

būsimomis saugumo nuostatomis, turinčiomis ryšį su Parlamentu ir Komisija;

| — | kitomis nuostatomis ar teisės aktais, susijusiais su informacijos perdavimo iš vienos institucijos į kitą. |
| --- | --- |

—

kitomis nuostatomis ar teisės aktais, susijusiais su informacijos perdavimo iš vienos institucijos į kitą.

3 PRIEDAS

Derybos dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymas

Šiame priede išsamiau reglamentuojama pagrindų susitarimo 23, 24 ir 25 punktuose minima Parlamento informavimo apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo tvarka:

| 1. | Apie savo ketinimą pasiūlyti pradėti derybas Komisija informuoja Parlamentą ir Tarybą tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

1.

Apie savo ketinimą pasiūlyti pradėti derybas Komisija informuoja Parlamentą ir Tarybą tuo pačiu metu.

| 2. | Kai Komisija siūlo Tarybai patvirtinti derybinių nurodymų projektą, pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas ji tuo pat metu pateikia šį projektą ir Parlamentui. |
| --- | --- |

2.

Kai Komisija siūlo Tarybai patvirtinti derybinių nurodymų projektą, pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas ji tuo pat metu pateikia šį projektą ir Parlamentui.

| 3. | Komisija tinkamai atsižvelgia į Parlamento pastabas, padarytas derybų metu. |
| --- | --- |

3.

Komisija tinkamai atsižvelgia į Parlamento pastabas, padarytas derybų metu.

| 4. | Pagal pagrindų susitarimo 23 punkto nuostatas iki susitarimo parafavimo Komisija reguliariai ir nedelsdama informuoja Parlamentą apie derybų eigą ir paaiškina, ar į derybinius tekstus buvo įtraukti Parlamento komentarai ir kokiu būdu, o jei ne – kodėl. |
| --- | --- |

4.

Pagal pagrindų susitarimo 23 punkto nuostatas iki susitarimo parafavimo Komisija reguliariai ir nedelsdama informuoja Parlamentą apie derybų eigą ir paaiškina, ar į derybinius tekstus buvo įtraukti Parlamento komentarai ir kokiu būdu, o jei ne – kodėl.

| 5. | Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti reikia gauti Parlamento sutikimą, atveju Komisija viso derybų proceso metu pateikia Parlamentui visą susijusią informaciją, kurią ji taip pat pateikia Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui). Ši informacija apima priimtų derybinių nurodymų pakeitimų projektus, derybinių tekstų projektus, sutartus straipsnius, dieną, kurią sutarta parafuoti susitarimą, ir parafuojamo susitarimo tekstą. Kaip ir Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui) Komisija taip pat perduoda Parlamentui visus iš trečiųjų šalių gautus susijusius dokumentus, gavusi dokumentų rengėjo sutikimą. Komisija informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie derybų eigą ir, visų pirma, paaiškina, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento nuomonę. |
| --- | --- |

5.

Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti reikia gauti Parlamento sutikimą, atveju Komisija viso derybų proceso metu pateikia Parlamentui visą susijusią informaciją, kurią ji taip pat pateikia Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui). Ši informacija apima priimtų derybinių nurodymų pakeitimų projektus, derybinių tekstų projektus, sutartus straipsnius, dieną, kurią sutarta parafuoti susitarimą, ir parafuojamo susitarimo tekstą. Kaip ir Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui) Komisija taip pat perduoda Parlamentui visus iš trečiųjų šalių gautus susijusius dokumentus, gavusi dokumentų rengėjo sutikimą. Komisija informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie derybų eigą ir, visų pirma, paaiškina, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento nuomonę.

| 6. | Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti nereikia gauti Parlamento sutikimo, atveju Komisija užtikrina, kad Parlamentas būtų nedelsiant visapusiškai informuotas ir jam būtų suteikta informacija bent apie derybinių nurodymų projektą, priimtus derybinius nurodymus, tolesnę derybų eigą ir derybų rezultatus. |
| --- | --- |

6.

Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti nereikia gauti Parlamento sutikimo, atveju Komisija užtikrina, kad Parlamentas būtų nedelsiant visapusiškai informuotas ir jam būtų suteikta informacija bent apie derybinių nurodymų projektą, priimtus derybinius nurodymus, tolesnę derybų eigą ir derybų rezultatus.

| 7. | Pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas Komisija tinkamu laiku pateikia Parlamentui išsamią informaciją apie tai, kada tarptautinis susitarimas bus parafuojamas ir kuo anksčiau informuoja Parlamentą apie tai, kada ji ketina pasiūlyti Tarybai pradėti preliminariai jį taikyti, ir pateikia to priežastis, išskyrus skubos atvejus, sutrukdančius jai tą padaryti. |
| --- | --- |

7.

Pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas Komisija tinkamu laiku pateikia Parlamentui išsamią informaciją apie tai, kada tarptautinis susitarimas bus parafuojamas ir kuo anksčiau informuoja Parlamentą apie tai, kada ji ketina pasiūlyti Tarybai pradėti preliminariai jį taikyti, ir pateikia to priežastis, išskyrus skubos atvejus, sutrukdančius jai tą padaryti.

| 8. | Komisija tinkamu laiku vienu metu informuoja Tarybą ir Parlamentą apie savo ketinimą pasiūlyti Tarybai sustabdyti tarptautinio susitarimo taikymą ir pateikia to priežastis. |
| --- | --- |

8.

Komisija tinkamu laiku vienu metu informuoja Tarybą ir Parlamentą apie savo ketinimą pasiūlyti Tarybai sustabdyti tarptautinio susitarimo taikymą ir pateikia to priežastis.

| 9. | Tarptautinių susitarimų, kuriems taikoma pritarimo procedūra, kaip numatyta SESV, atveju Komisija taip pat visapusiškai informuoja Parlamentą prieš patvirtindama susitarimo pakeitimus, kuriems pritarė Taryba, nukrypdama nuo atitinkamų nuostatų pagal SESV 218 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

9.

Tarptautinių susitarimų, kuriems taikoma pritarimo procedūra, kaip numatyta SESV, atveju Komisija taip pat visapusiškai informuoja Parlamentą prieš patvirtindama susitarimo pakeitimus, kuriems pritarė Taryba, nukrypdama nuo atitinkamų nuostatų pagal SESV 218 straipsnio 7 dalį.

4 PRIEDAS

Komisijos darbo programos grafikas

Prie Komisijos darbo programos pridedami pasiūlymai dėl įstatymo galią turinčių ir įstatymo galios neturinčių teisės aktų ateinantiems metams. Komisijos darbo programa sudaroma atitinkamai kitiems metams ir joje išsamiai nurodomi Komisijos kitų metų prioritetai. Taigi Komisijos darbo programa gali sudaryti struktūrinio dialogo su Parlamentu pagrindą, siekiant tarpusavio supratimo.

Komisijos darbo programoje taip pat nurodomos planuojamos iniciatyvos dėl privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų, dėl pasiūlymų panaikinimo ir supaprastinimo.

| 1. | Pirmąjį metų pusmetį Komisijos nariai su atitinkamais Parlamento komitetais pradeda nenutrūkstamą reguliarų dialogą dėl Komisijos tų metų darbo programos įgyvendinimo ir dėl būsimos Komisijos darbo programos rengimo. Remiantis tuo dialogui kiekvienas Parlamento komitetas praneša apie jo rezultatus Komitetų pirmininkų sueigai. |
| --- | --- |

1.

Pirmąjį metų pusmetį Komisijos nariai su atitinkamais Parlamento komitetais pradeda nenutrūkstamą reguliarų dialogą dėl Komisijos tų metų darbo programos įgyvendinimo ir dėl būsimos Komisijos darbo programos rengimo. Remiantis tuo dialogui kiekvienas Parlamento komitetas praneša apie jo rezultatus Komitetų pirmininkų sueigai.

| 2. | Tuo pat metu Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai keičiasi nuomonėmis su Komisijos Pirmininko pavaduotoju, atsakingu už tarpinstitucinius ryšius, kad būtų įvertinta dabartinė Komisijos darbo programos įgyvendinimo padėtis, aptaria, kaip ruošiama būsima Komisijos darbo programa, ir įvertina vykstančios dvišalės diskusijos tarp susijusių Parlamento komitetų ir Komisijos narių rezultatus. |
| --- | --- |

2.

Tuo pat metu Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai keičiasi nuomonėmis su Komisijos Pirmininko pavaduotoju, atsakingu už tarpinstitucinius ryšius, kad būtų įvertinta dabartinė Komisijos darbo programos įgyvendinimo padėtis, aptaria, kaip ruošiama būsima Komisijos darbo programa, ir įvertina vykstančios dvišalės diskusijos tarp susijusių Parlamento komitetų ir Komisijos narių rezultatus.

| 3. | Birželio mėnesį Komitetų pirmininkų sueiga pateikia Pirmininkų sueigai apibendrinamąją ataskaitą, kurioje turėtų būti pateikiami Komisijos darbo programos įgyvendinimo tikrinimo rezultatai ir Parlamento prioritetai būsimos Komisijos darbo programos atžvilgiu, ir Parlamentas informuoja apie tai Komisiją. |
| --- | --- |

3.

Birželio mėnesį Komitetų pirmininkų sueiga pateikia Pirmininkų sueigai apibendrinamąją ataskaitą, kurioje turėtų būti pateikiami Komisijos darbo programos įgyvendinimo tikrinimo rezultatai ir Parlamento prioritetai būsimos Komisijos darbo programos atžvilgiu, ir Parlamentas informuoja apie tai Komisiją.

| 4. | Remdamasis ta apibendrinamąja ataskaita Parlamentas priima rezoliuciją per liepos mėnesinę sesiją, pabrėždamas savo poziciją ir ypač įtraukdamas prašymus, paremtus teisėkūros pranešimais savo iniciatyva. |
| --- | --- |

4.

Remdamasis ta apibendrinamąja ataskaita Parlamentas priima rezoliuciją per liepos mėnesinę sesiją, pabrėždamas savo poziciją ir ypač įtraukdamas prašymus, paremtus teisėkūros pranešimais savo iniciatyva.

| 5. | Kiekvienais metais per pirmąją rugsėjo mėnesinę sesiją bus organizuojamos „Sąjungos padėties“ diskusijos, kurių metu Komisijos pirmininkas pateikia pranešimą, kuriame įvertina einamuosius metus ir apžvelgia kitų metų prioritetus. Šiuo tikslu Komisijos pirmininkas tuo pat metu raštu pateiks Parlamentui pagrindines pasirengimo kitų metų Komisijos darbo programai gaires. |
| --- | --- |

5.

Kiekvienais metais per pirmąją rugsėjo mėnesinę sesiją bus organizuojamos „Sąjungos padėties“ diskusijos, kurių metu Komisijos pirmininkas pateikia pranešimą, kuriame įvertina einamuosius metus ir apžvelgia kitų metų prioritetus. Šiuo tikslu Komisijos pirmininkas tuo pat metu raštu pateiks Parlamentui pagrindines pasirengimo kitų metų Komisijos darbo programai gaires.

| 6. | Nuo rugsėjo mėnesio pradžios
  atsakingi
  Parlamento
  komitetai ir atitinkami Komisijos nariai
  gali susitikti, kad išsamiau aptartų kiekvienos politikos srities būsimus prioritetus. Šie susitikimai baigiami atitinkamai Komitetų pirmininkų sueigos bei Komisijos narių kolegijos posėdžiu ir Pirmininkų sueigos bei Komisijos pirmininko posėdžiu
  . ▐ |
| --- | --- |

6.

Nuo rugsėjo mėnesio pradžios
  atsakingi
  Parlamento
  komitetai ir atitinkami Komisijos nariai
  gali susitikti, kad išsamiau aptartų kiekvienos politikos srities būsimus prioritetus. Šie susitikimai baigiami atitinkamai Komitetų pirmininkų sueigos bei Komisijos narių kolegijos posėdžiu ir Pirmininkų sueigos bei Komisijos pirmininko posėdžiu
  . ▐

| 7. | Spalio mėnesį Komisija priima kitų metų savo darbo programą. Po to
  Komisijos pirmininkas
  atitinkamu lygmeniu
  pristato
  šią
  darbo programą
  Parlamentui. |
| --- | --- |

7.

Spalio mėnesį Komisija priima kitų metų savo darbo programą. Po to
  Komisijos pirmininkas
  atitinkamu lygmeniu
  pristato
  šią
  darbo programą
  Parlamentui.

| 8. | Parlamentas gali surengti diskusijas ir per gruodžio mėnesinę sesiją priimti rezoliuciją. |
| --- | --- |

8.

Parlamentas gali surengti diskusijas ir per gruodžio mėnesinę sesiją priimti rezoliuciją.

| 9. | Toks grafikas taikomas kiekvieno reguliaraus programų sudarymo ciklo atveju, išskyrus rinkimų į Parlamentą metus, sutampančius su Komisijos kadencijos pabaiga. |
| --- | --- |

9.

Toks grafikas taikomas kiekvieno reguliaraus programų sudarymo ciklo atveju, išskyrus rinkimų į Parlamentą metus, sutampančius su Komisijos kadencijos pabaiga.

| 10. | Šiuo grafiku nedaromas poveikis jokių būsimų susitarimų dėl tarpinstitucinių programų sudarymui. |
| --- | --- |

10.

Šiuo grafiku nedaromas poveikis jokių būsimų susitarimų dėl tarpinstitucinių programų sudarymui.

---

(1)  OL L 44, 2005 2 15, p. 1.

1

(2)  OL C 117 E, 2006 5 18, p. 125.

2

(3)  

  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

3

OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

(4)  
  Parlamentui teikiama informacija apie komitologijos komitetų darbą ir išimtines Parlamento dalyvavimo komitologijos procedūrose teises aiškiai apibrėžtos kitose priemonėse: 1) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23); 2) 2008 m. birželio 3 d. Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl komitologijos procedūrų; ir 3) priemonės, kurių reikia siekiant įgyvendinti SESV 291 straipsnį.

4

Parlamentui teikiama informacija apie komitologijos komitetų darbą ir išimtines Parlamento dalyvavimo komitologijos procedūrose teises aiškiai apibrėžtos kitose priemonėse: 1) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23); 2) 2008 m. birželio 3 d. Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl komitologijos procedūrų; ir 3) priemonės, kurių reikia siekiant įgyvendinti SESV 291 straipsnį.

(5)  OL L 113, 1995 5 19, p. 1.

5

(6)  OL L 136, 1999 5 31, p. 20.

6

(7)  
  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones

7

1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/119

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisParlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimas su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių

P7_TA(2010)0367

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių suderinimo su peržiūrėtu pagrindų susitarimu dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2010/2127(REG))

2012/C 70 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 127, 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 127, 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. sprendimą dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. sprendimą dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (1),

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0278/2010),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | pažymi, kad pakeitimai įsigalios pirmą dieną po peržiūrėto pagrindų susitarimo įsigaliojimo datos; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad pakeitimai įsigalios pirmą dieną po peržiūrėto pagrindų susitarimo įsigaliojimo datos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  9 straipsnio 2 dalis |
| 2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui ir neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ar trikdyti ramybės visose Parlamento patalpose. | 2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui ir neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ar trikdyti ramybės visose Parlamento patalpose.
  Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių. |
| Nesilaikant šių reikalavimų gali būti taikomos 152, 153 ir 154 straipsniuose
  numatytos
  priemonės. | Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių gali būti taikomos 152, 153 ir 154 straipsniuose
  nustatytos
  priemonės. |
| Pakeitimas 2 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  23 straipsnio 11 a dalis (nauja) |
| | 11a.
     
  Biuras nustato Parlamento ir jo organų, pareigūnų ir kitų narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių. |
| | (VIII priedo A skirsnio 1 dalies ketvirta pastraipa išbraukiama.) |
| Pakeitimas 3 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  35 straipsnis |
| Komisijos
  teisėkūros ir
  darbo programa | Komisijos darbo programa |
| 1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje. | 1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje. |
| Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos
  teisėkūros ir
  darbo programą pagal abiejų institucijų sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede nurodytą darbo grafiką bei tvarką. | Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą
  , kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą,
  pagal abiejų institucijų sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede nurodytą darbo grafiką bei tvarką. |
| 2.   Skubiai s ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą
  metinę teisėkūros ir
  darbo programą. | 2.   Skubiais ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą
  Komisijos
  darbo programą. |
| 3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento priimtą rezoliuciją kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams. | 3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento priimtą rezoliuciją kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams. |
| Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos
  metinės teisėkūros ir
  darbo programos ir Parlamento rezoliucijos. | Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos darbo programos ir Parlamento rezoliucijos. |
| 4.   Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką. | 4.   Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką. |
| Pakeitimas 4 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  43 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| Kai pasiūlymas yra įrašytas į
  metinę teisėkūros
  programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą. | Kai pasiūlymas yra įrašytas į
  Komisijos darbo
  programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą. |
| Pakeitimas 5 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  44 straipsnio 3 dalis |
| 3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji
  priėmė poziciją
  dėl iniciatyvos
  ir, teigiamo atsakymo atveju, prašo Komisijos pristatyti ją komitetui
  . | 3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji
  rengia nuomonę
  dėl iniciatyvos.
  Jeigu Komisijos atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė. |
| Pakeitimas 6 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  45 straipsnio 2 dalis |
| 2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei netaikomas 46 straipsnis, komitetas skiria už pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas tvirtinant
  metinę teisėkūros
  programą pagal 35 straipsnį. | 2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei netaikomas 46 straipsnis, komitetas skiria už pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas tvirtinant
  Komisijos darbo
  programą pagal 35 straipsnį. |
| Pakeitimas 7 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  90 straipsnio 1 dalis |
| 1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo
  , įskaitant susitarimus tokiose specifinėse srityse kaip pinigų politikos klausimai ar prekyba,
  sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę remiantis 49 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 188 straipsnio 2 dalis, 50 arba 51 straipsniai. | 1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę remiantis 49 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 188 straipsnio 2 dalis, 50 arba 51 straipsniai. |
| Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad
  Komisija išsamiai
  , o atitinkamais atvejais ir slaptai,
  informuotų Parlamentą apie savo rekomendacijas dėl įgaliojimų derėtis ir pateiktų 3 ir 4 dalyse nurodytą informaciją. | Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad
  visais derybų ir tarpinstitucinių susitarimų sudarymo etapais Parlamentui nedelsiant ir nuolat
  , o atitinkamais atvejais ir slaptai,
  būtų pateikta išsami informacija, įskaitant derybų nurodymų projektą ir priimtus derybų nurodymus, taip pat 3 dalyje nurodyta informacija, kurią turi pateikti:








  — | Komisija, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ir |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 2 dalis

2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui ir neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ar trikdyti ramybės visose Parlamento patalpose.

2.   Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui ir neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ar trikdyti ramybės visose Parlamento patalpose.
  Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.

Nesilaikant šių reikalavimų gali būti taikomos 152, 153 ir 154 straipsniuose
  numatytos
  priemonės.

Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių gali būti taikomos 152, 153 ir 154 straipsniuose
  nustatytos
  priemonės.

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

23 straipsnio 11 a dalis (nauja)

11a.
     
  Biuras nustato Parlamento ir jo organų, pareigūnų ir kitų narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių.

(VIII priedo A skirsnio 1 dalies ketvirta pastraipa išbraukiama.)

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

35 straipsnis

Komisijos
  teisėkūros ir
  darbo programa

Komisijos darbo programa

1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje.

1.   Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje.

Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos
  teisėkūros ir
  darbo programą pagal abiejų institucijų sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede nurodytą darbo grafiką bei tvarką.

Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą
  , kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą,
  pagal abiejų institucijų sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede nurodytą darbo grafiką bei tvarką.

2.   Skubiai s ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą
  metinę teisėkūros ir
  darbo programą.

2.   Skubiais ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą
  Komisijos
  darbo programą.

3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento priimtą rezoliuciją kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams.

3.   Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento priimtą rezoliuciją kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams.

Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos
  metinės teisėkūros ir
  darbo programos ir Parlamento rezoliucijos.

Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos darbo programos ir Parlamento rezoliucijos.

4.   Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką.

4.   Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

43 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

Kai pasiūlymas yra įrašytas į
  metinę teisėkūros
  programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą.

Kai pasiūlymas yra įrašytas į
  Komisijos darbo
  programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą.

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

44 straipsnio 3 dalis

3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji
  priėmė poziciją
  dėl iniciatyvos
  ir, teigiamo atsakymo atveju, prašo Komisijos pristatyti ją komitetui
  .

3.   Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji
  rengia nuomonę
  dėl iniciatyvos.
  Jeigu Komisijos atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė.

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

45 straipsnio 2 dalis

2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei netaikomas 46 straipsnis, komitetas skiria už pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas tvirtinant
  metinę teisėkūros
  programą pagal 35 straipsnį.

2.   Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei netaikomas 46 straipsnis, komitetas skiria už pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas tvirtinant
  Komisijos darbo
  programą pagal 35 straipsnį.

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

90 straipsnio 1 dalis

1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo
  , įskaitant susitarimus tokiose specifinėse srityse kaip pinigų politikos klausimai ar prekyba,
  sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę remiantis 49 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 188 straipsnio 2 dalis, 50 arba 51 straipsniai.

1.   Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę remiantis 49 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 188 straipsnio 2 dalis, 50 arba 51 straipsniai.

Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad
  Komisija išsamiai
  , o atitinkamais atvejais ir slaptai,
  informuotų Parlamentą apie savo rekomendacijas dėl įgaliojimų derėtis ir pateiktų 3 ir 4 dalyse nurodytą informaciją.

Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad
  visais derybų ir tarpinstitucinių susitarimų sudarymo etapais Parlamentui nedelsiant ir nuolat
  , o atitinkamais atvejais ir slaptai,
  būtų pateikta išsami informacija, įskaitant derybų nurodymų projektą ir priimtus derybų nurodymus, taip pat 3 dalyje nurodyta informacija, kurią turi pateikti:

—

Komisija, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ir

| — | Taryba, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo. |
| --- | --- |

—

Taryba, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo.

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

90 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Derybų metu Komisija ir Taryba reguliariai ir išsamiai, o prireikus ir slaptai informuoja atsakingą komitetą apie derybų eigą.

Išbraukta.

Pakeitimas 9

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

91 straipsnis

Kai,
  remiantis Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo
  218 straipsnio 2 dalimi, Komisija ir (arba) Taryba įpareigotos nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą, plenarinio posėdžio metu pateikiamas pareiškimas, po kurio vyksta diskusijos
  . Parlamentas gali pateikti rekomendacijas pagal Darbo tvarkos taisyklių 90 ar 97 straipsnius.

Kai
  Komisija
  ,
  vadovaudamasi savo pagal Sutartį
  dėl Europos Sąjungos veikimo
  ir Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nustatytais įpareigojimais, informuoja Parlamentą ir Tarybą apie savo ketinimą siūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar sustabdyti jo galiojimą, Parlamentas parengia pareiškimą ir po to surengia diskusiją
  . Parlamentas gali pateikti rekomendacijas pagal Darbo tvarkos taisyklių 90 ar 97 straipsnius.

Ta pati procedūra taikoma tada, kai Komisija informuoja Parlamentą apie pasiūlymą dėl pozicijos, kurią Sąjungos vardu ketinama patvirtinti tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje.

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

137 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis bei atsižvelgdama į suderintą
  metinę teisėkūros ir
  darbo programą, nurodytą 35 straipsnyje.

1.   Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis bei atsižvelgdama į suderintą
  Komisijos
  darbo programą, nurodytą 35 straipsnyje.

Pakeitimas 11

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

193 straipsnio 2 dalies 3 a pastraipos (naujos) aiškinimas

Šios dalies nuostatos aiškinamos atsižvelgiant į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 50 dalį.

Pakeitimas 12

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II priedo A skirsnio 3 dalis

| 3. | Klausimas nepriimtinas, jei per paskutinius tris mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas, išskyrus tuos atvejus, kai toje srityje atsirado naujų pokyčių arba kai klausimo teikėjas siekia gauti papildomos informacijos. Pirmuoju atveju klausimo teikėjui pateikiama klausimo ir atsakymo kopija. |
| --- | --- |

3.

Klausimas nepriimtinas, jei per paskutinius tris mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas, išskyrus tuos atvejus, kai toje srityje atsirado naujų pokyčių arba kai klausimo teikėjas siekia gauti papildomos informacijos. Pirmuoju atveju klausimo teikėjui pateikiama klausimo ir atsakymo kopija.

| 3. | Klausimas nepriimtinas, jei per paskutinius tris mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas,
  arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą,
  išskyrus tuos atvejus, kai toje srityje atsirado naujų pokyčių arba kai klausimo teikėjas siekia gauti papildomos informacijos. Pirmuoju atveju klausimo teikėjui pateikiama klausimo ir atsakymo kopija. |
| --- | --- |

3.

Klausimas nepriimtinas, jei per paskutinius tris mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas,
  arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą,
  išskyrus tuos atvejus, kai toje srityje atsirado naujų pokyčių arba kai klausimo teikėjas siekia gauti papildomos informacijos. Pirmuoju atveju klausimo teikėjui pateikiama klausimo ir atsakymo kopija.

Pakeitimas 13

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

III priedo 3 dalis

| 3. | Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai klausimo teikėjas nurodo svarbių pokyčių arba siekia gauti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

3.

Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai klausimo teikėjas nurodo svarbių pokyčių arba siekia gauti papildomos informacijos.

| 3. | Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas
  arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą
  , sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai klausimo teikėjas nurodo svarbių pokyčių arba siekia gauti papildomos informacijos. |
| --- | --- |

3.

Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas
  arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą
  , sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai klausimo teikėjas nurodo svarbių pokyčių arba siekia gauti papildomos informacijos.

Pakeitimas 14

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

VIII priedo A skirsnio 5 dalis

| 5. | Nuobaudos: jei nustatomas pažeidimas, komiteto pirmininkas
  , pasitaręs su pavaduotojais, pagrįstu sprendimu paskiria atitinkamas nuobaudas (papeikimą, pašalinimą iš komiteto trumpesniam, ilgesniam arba visam laikui)
  .


  Atitinkamas narys gali apskųsti šį sprendimą, tačiau skundo pateikimas nesustabdo sprendimo vykdymo. Šį skundą kartu nagrinėja Europos Parlamento pirmininkų sueiga ir atitinkamo komiteto biuras. Daugumos priimtas sprendimas yra galutinis.




  Jei nustatoma, kad pareigūnas neišsaugojo paslapties, taikomos Pareigūnų tarnybos nuostatuose numatytos nuobaudos. |
| --- | --- |

5.

Nuobaudos: jei nustatomas pažeidimas, komiteto pirmininkas
  , pasitaręs su pavaduotojais, pagrįstu sprendimu paskiria atitinkamas nuobaudas (papeikimą, pašalinimą iš komiteto trumpesniam, ilgesniam arba visam laikui)
  .

Atitinkamas narys gali apskųsti šį sprendimą, tačiau skundo pateikimas nesustabdo sprendimo vykdymo. Šį skundą kartu nagrinėja Europos Parlamento pirmininkų sueiga ir atitinkamo komiteto biuras. Daugumos priimtas sprendimas yra galutinis.

Jei nustatoma, kad pareigūnas neišsaugojo paslapties, taikomos Pareigūnų tarnybos nuostatuose numatytos nuobaudos.

| 5. | Nuobaudos: jei nustatomas pažeidimas, komiteto pirmininkas
  imasi tolesnių veiksmų, vadovaudamasis 9 straipsnio 2 dalies ir 152, 153 bei 154 straipsnių nuostatomis
  . |
| --- | --- |

5.

Nuobaudos: jei nustatomas pažeidimas, komiteto pirmininkas
  imasi tolesnių veiksmų, vadovaudamasis 9 straipsnio 2 dalies ir 152, 153 bei 154 straipsnių nuostatomis
  .

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0366.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2010 m. spalio 19 d., antradienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/124 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/124

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisKrovinių ir keleivių vežimo jūra statistinės ataskaitos ***I

P7_TA(2010)0358

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų (COM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

2012/C 70 E/14

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0065),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7–0068/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7–0068/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2010 m. rugsėjo 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal SESV 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2010 m. rugsėjo 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal SESV 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0217/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7–0217/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0041

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2010 m. spalio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1090/2010.)

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/125

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas („Nordjylland“, Danija)

P7_TA(2010)0359

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/001 DK/Nordjylland“) (COM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

2012/C 70 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0451 – C7–0222/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0451 – C7–0222/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0270/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0270/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Danija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 951 darbuotojų atleidimu iš 45 įmonių, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame Europos ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE) 2 red. 28 skyriui (mašinų ir įrangos gamyba), Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) Šiaurės Jutlandijos regione, |
| --- | --- |

D.

kadangi Danija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 951 darbuotojų atleidimu iš 45 įmonių, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame Europos ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE) 2 red. 28 skyriui (mašinų ir įrangos gamyba), Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) Šiaurės Jutlandijos regione,

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės;

| 6. | pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis;

| 7. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

7.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą;

| 8. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti;

| 9. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

9.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

...

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/001 DK/Nordjylland“)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2010 m. sausio 22 d. Danija pateikė paraišką skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo mašinų ir įrangos gamybos sektoriuje Šiaurės Jutlandijos regione, o iki 2010 m. balandžio 28 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 7 521 359 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. sausio 22 d. Danija pateikė paraišką skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo mašinų ir įrangos gamybos sektoriuje Šiaurės Jutlandijos regione, o iki 2010 m. balandžio 28 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 7 521 359 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Danijos pateiktą paraišką suteikti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Danijos pateiktą paraišką suteikti.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 7 521 359 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/128

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas („NXP Semiconductors“, Nyderlandai)

P7_TA(2010)0360

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška „EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors“) (COM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

2012/C 70 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0446 – C7–0210/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0446 – C7–0210/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0269/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0269/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Nyderlandai paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 512 darbuotojų atleidimu iš „NXP Semiconductors“ įmonės, kuri vykdo veiklą elektronikos sektoriuje Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) regionuose – Gelderlande ir Eindhovene, |
| --- | --- |

D.

kadangi Nyderlandai paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 512 darbuotojų atleidimu iš „NXP Semiconductors“ įmonės, kuri vykdo veiklą elektronikos sektoriuje Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) regionuose – Gelderlande ir Eindhovene,

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės;

| 6. | pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis;

| 7. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

7.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą;

| 8. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti;

| 9. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

9.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

...

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Nyderlandų paraiška „EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors“)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių dėl globalizacijos, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių dėl globalizacijos, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2010 m. kovo 26 d. Nyderlandai pateikė paraišką skirti EGF lėšų dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės NXP Semiconductors Netherlands BV, o iki 2010 m. birželio 3 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 1 809 434 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. kovo 26 d. Nyderlandai pateikė paraišką skirti EGF lėšų dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės NXP Semiconductors Netherlands BV, o iki 2010 m. birželio 3 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 1 809 434 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Nyderlandų pateiktą paraišką suteikti, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Nyderlandų pateiktą paraišką suteikti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 1 809 434 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/131

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas („Qimonda“, Portugalija)

P7_TA(2010)0361

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška „EGF/2009/023 PT/Qimonda“) (COM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

2012/C 70 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0452 – C7–0223/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0452 – C7–0223/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0271/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0271/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Portugalija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 839 darbuotojų atleidimu iš tarptautinės įmonės „Qimonda AG“, kuri vykdo veiklą elektronikos sektoriuje Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) šiaurės regione, |
| --- | --- |

D.

kadangi Portugalija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 839 darbuotojų atleidimu iš tarptautinės įmonės „Qimonda AG“, kuri vykdo veiklą elektronikos sektoriuje Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) šiaurės regione,

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės;

| 6. | pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis;

| 7. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

7.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą;

| 8. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti;

| 9. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

9.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

...

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Portugalijos paraiška „EGF/2009/023 PT/Qimonda“)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. gruodžio 17 d. Portugalija skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės „Qimonda Portugal S.A.“, o iki 2010 m. balandžio 28 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 2 405 671 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. gruodžio 17 d. Portugalija skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės „Qimonda Portugal S.A.“, o iki 2010 m. balandžio 28 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 2 405 671 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Portugalijos pateiktą paraišką suteikti, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Portugalijos pateiktą paraišką suteikti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 2 405 671 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/134

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimas („Cataluña automoción“, Ispanija)

P7_TA(2010)0362

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“) (COM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

2012/C 70 E/18

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0453 – C7–0224/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0453 – C7–0224/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0272/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0272/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų paskirti EGF lėšas priėmimo, Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Ispanija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 1 429 darbuotojų atleidimu iš 23 įmonių, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame Europos ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE) 2 red. 29 skyriui (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba), Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) Katalonijos regione, |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 1 429 darbuotojų atleidimu iš 23 įmonių, kurios vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame Europos ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE) 2 red. 29 skyriui (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba), Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygio (NUTS II) Katalonijos regione,

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas, siekiant greičiau paskirti EGF lėšas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų paskyrimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia vaidmenį, kurį EGF gali atlikti vėl į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; pakartoja savo raginimą ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį šių duomenų vertinimą;

| 5. | džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi tuo, kad EGF lėšų paskyrimo srityje Komisija pasiūlė alternatyvų mokėjimų asignavimų šaltinį nepanaudotoms Europos socialinio fondo lėšoms po to, kai Europos Parlamentas ne vieną kartą priminė, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai keliami jai nustatyti tikslai ir nustatomi terminai, ir kad dėl to turi būti nustatytos atitinkamos pervedimams skirtos biudžeto eilutės;

| 6. | pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus pervesti iš biudžeto eilutės, skirtos paramai MVĮ ir naujovėms; apgailestauja dėl didelių trūkumų Komisijai įgyvendinant bendrąsias konkurencingumo ir naujovių programas, ypač ekonominės krizės, dėl kurios šios paramos poreikis turėtų labai padidėti, sąlygomis;

| 7. | primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

7.

primena, kad EGF veiklą ir papildomą naudą reikėtų įvertinti atsižvelgiant į bendrą programų ir kitų įvairių priemonių, kurios sukurtos pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS, vertinimą atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą;

| 8. | palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos naujo tipo pasiūlymą, parengtą atsižvelgiant į Parlamento reikalavimus, kuriame pateikiamas aiškinamasis memorandumas, aiški ir išsami informacija apie paraiškos teikimą, analizuojami tinkamumo kriterijai ir paaiškinamos priežastys, dėl kurių ją nutarta patenkinti;

| 9. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

9.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą kartu su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

...

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio. |
| --- | --- |

(2)

EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė paskirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2010 m. sausio 29 d. Ispanija skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš 23 įmonių, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 29 skyriaus (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba) sektoriuje viename NUTS II Katalonijos regione (ES51), o iki 2010 m. balandžio 26 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 2 752 935 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2010 m. sausio 29 d. Ispanija skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš 23 įmonių, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 29 skyriaus (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba) sektoriuje viename NUTS II Katalonijos regione (ES51), o iki 2010 m. balandžio 26 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo paskirti 2 752 935 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 2 752 935 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.

2 straipsnis

Šis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/137

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisKontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse ***I

P7_TA(2010)0363

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse (COM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

2012/C 70 E/19

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0151), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0151),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0009/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0009/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2010 m. kovo 17 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2010 m. kovo 17 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7–0260/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7–0260/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją;

| 2. | patvirtina bendrus Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

patvirtina bendrus Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisP7_TC1-COD(2009)0051

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2010 m. spalio 19 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2791/1999

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1236/2010.)

PRIEDAS

Pareiškimai dėl 51 straipsnio

pareiškia, kad bet kuri iš pagrindinio teisės akto neesminio pobūdžio nuostatų, kurios šiuo metu yra išvardytos reglamento 51 straipsnyje (įgaliojimų delegavimas), ateityje bet kuriuo metu gali tapti politiniu požiūriu svarbia esamos ŽŠRAK kontrolės sistemos dalimi, todėl Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad abu teisės aktų leidėjai – Taryba arba Europos parlamentas, gali nedelsdami pasinaudoti arba teise prieštarauti Komisijos deleguotajam aktui, arba teise atšaukti deleguotuosius įgaliojimus, suteiktus pagal šio reglamento 48 ir 49 straipsnius.

sutinka, kad, jei į bet kokius būsimuosius reglamentus, kitus nei šis reglamentas, kaip neesminė nuostata įtraukiama bet kokia ŽŠRAK kontrolės sistemos reglamento nuostata, šiuo metu nurodyta 51 straipsnyje pateiktame sąraše, tai savaime nereiškia, kad tokias nuostatas teisės aktų leidėjai automatiškai laikys neesminio pobūdžio nuostatomis.

pareiškia, kad šio reglamento nuostatos nedaro įtakos būsimai institucijų pozicijai dėl Sutarties dėl ES veikimo 290 straipsnio, taip pat dėl atskirų teisės aktų, kuriuose įrašytos tokios nuostatos, įgyvendinimo.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/138

---

2010 m. spalio 19 d., antradienisKonvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimas Europos Sąjungos vardu ***

P7_TA(2010)0364

2010 m. spalio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

2012/C 70 E/20

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (11076/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (11076/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0181/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0181/2010),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A7-0262/2010),

| 1. | pritaria Konvencijos pakeitimų patvirtinimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Konvencijos pakeitimų patvirtinimui;

| 2. | prašo Tarybos ir Komisijos prieš pradedant derybas dėl regioninių žuvininkystės organizacijų sistemos nuostatų peržiūros, kurią turi atlikti ES, nustatyti tvarką, būtiną užtikrinti tinkamą Parlamento stebėtojų dalyvavimą derybose; |
| --- | --- |

2.

prašo Tarybos ir Komisijos prieš pradedant derybas dėl regioninių žuvininkystės organizacijų sistemos nuostatų peržiūros, kurią turi atlikti ES, nustatyti tvarką, būtiną užtikrinti tinkamą Parlamento stebėtojų dalyvavimą derybose;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijai.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/139

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisTarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento dalinis keitimas dėl Europos išorės veiksmų tarnybos ***I

P7_TA(2010)0368

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (COM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

2012/C 70 E/21

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0085), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0085),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 322 straipsnį, taip pat į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0086/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 322 straipsnį, taip pat į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0086/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Audito rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Audito rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2010 m. spalio 13 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2010 m. spalio 13 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7–0263/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7–0263/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 145, 2010 6 3, p. 4.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0054

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. .../2010, kuriuo dėl Europos išorės veiksmų tarnybos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1081/2010.)

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisPRIEDAS

Komisijos pareiškimas

„Komisija spręs Europos plėtros fondo priemonės klausimą siekdama įtraukti jį į Sąjungos biudžetą pateikdama savo pasiūlymus, susijusius su kita daugiamete finansine programa.“

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/140

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisEuropos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų dalinis keitimas ***I

P7_TA(2010)0369

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos (COM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

2012/C 70 E/22

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0309), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0309),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 336 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0146/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 336 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0146/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2010 m. spalio 20 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2010 m. spalio 20 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7–0288/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7–0288/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos vicepirmininkės (Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai) pareiškimą ir Komisijos pareiškimą, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos vicepirmininkės (Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai) pareiškimą ir Komisijos pareiškimą, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 201, 2010 8 3, p. 30.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0171

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiami Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1080/2010.)

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisPRIEDAS

Vyriausiosios įgaliotinės pareiškimas geografinės pusiausvyros EIVT klausimu

Vyriausioji įgaliotinė atkreipia dėmesį į tai, jog itin svarbu, kad įdarbinant Sąjungos valstybių narių piliečius būtų užtikrinta kuo didesnė geografinė aprėptis, taip pat kad tarnybos personalo sudėties požiūriu būtų užtikrintas tinkamas ir prasmingas atstovavimas visų valstybių narių piliečiams.

EIVT turėtų visapusiškai pasinaudoti įvairiapusiška ir turtinga įvairiose Sąjungos užsienio reikalų tarnybose įgyta patirtimi ir profesine kompetencija.

Kad pasiektų šiuos tikslus, vyriausioji įgaliotinė pasinaudos visomis EIVT įdarbinimo procedūros siūlomomis galimybėmis. Skirsnį, kuriame ketinama aptarti šį klausimą, ketinama įtraukti į jos rengiamą kasmetinę skyrimo į pareigas ataskaitą.

Vyriausiosios įgaliotinės pareiškimas lyčių pusiausvyros EIVT klausimu

Vyriausioji įgaliotinė atkreipia dėmesį į tai, kad priimant darbuotojus į EIVT itin svarbu skatinti lyčių pusiausvyrą.

Siekiant užtikrinti lyčių pusiausvyrą, svarbiausia skatinti moteris teikti paraiškas pareigoms EIVT užimti ir šalinti kliūtis šioje srityje. EIVT, remdamasi patirtimi, įgyta 2010 m. paskyrimo procedūros, susijusios su delegacijų vadovų rotacija, metu, įvertins, kaip būsimųjų skyrimo procedūrų metu geriau atsižvelgti į dažnai nelinijinę moterų paraiškų teikimo sistemą ir šalinti kitas galimas kliūtis. Vyriausioji įgaliotinė taip pat nustatys pažangiausią nacionalinių diplomatinių tarnybų praktiką ir esant galimybių pritaikys ją EIVT.

Vyriausioji įgaliotinė, siekdama skatinti moteris įsidarbinti tarnyboje, visapusiškai pasinaudos visomis Tarnybos nuostatų 1d straipsnio 2 ir 3 dalyse siūlomomis galimybėmis.

Į kasmetinę vyriausiosios įgaliotinės rengiamą ataskaitą dėl skyrimo į pareigas EIVT bus įtrauktas skirsnis, kuriame ketinama aptarti lyčių pusiausvyros klausimą.

Komisijos pareiškimas, remiantis Tarnybos nuostatų 95 straipsnio 2 dalimi

Komisija, pateikdama bet kokią neigiamą nuomonę apie asmenį, įtrauktą į kandidatų sąrašą, tinkamai ją pagrįs vyriausiajam įgaliotiniui.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/142

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisTaisomasis biudžetas Nr. 6/2010. II skirsnis – Europos Vadovų Taryba ir Taryba. III skirsnis – Komisija. X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba

P7_TA(2010)0370

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 6/2010, II skirsnis – Europos Vadovų Taryba ir Taryba, III skirsnis – Komisija, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

2012/C 70 E/23

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 d. patvirtintą 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 d. patvirtintą 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. birželio 17 d. (COM(2010)0315), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. birželio 17 d. (COM(2010)0315),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projekto, kurį Taryba parengė 2010 m. rugsėjo 13 d. (13475/2010 – C7–0262/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projekto, kurį Taryba parengė 2010 m. rugsėjo 13 d. (13475/2010 – C7–0262/2010),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0283/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0283/2010),

| A. | kadangi šis taisomasis biudžetas yra trečioji paskutinė teisės aktų rinkinio, būtino įgyvendinti politinį susitarimą ir tolesnį Tarybos sprendimą, pagal kurį įsteigiama Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau - EIVT), dalis (kitos dvi dalys – Finansinio reglamento ir Pareigūnų tarnybos nuostatų pakeitimai), |
| --- | --- |

A.

kadangi šis taisomasis biudžetas yra trečioji paskutinė teisės aktų rinkinio, būtino įgyvendinti politinį susitarimą ir tolesnį Tarybos sprendimą, pagal kurį įsteigiama Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau - EIVT), dalis (kitos dvi dalys – Finansinio reglamento ir Pareigūnų tarnybos nuostatų pakeitimai),

| B. | kadangi EIVT turi būti steigiama vadovaujantis sąnaudų naudingumo, biudžeto neutralumo ir patikimo bei veiksmingo valdymo principais visapusiškai atsižvelgiant į ekonomikos krizės poveikį valstybės finansams ir į būtinybę taikyti griežtas biudžeto valdymo priemones, |
| --- | --- |

B.

kadangi EIVT turi būti steigiama vadovaujantis sąnaudų naudingumo, biudžeto neutralumo ir patikimo bei veiksmingo valdymo principais visapusiškai atsižvelgiant į ekonomikos krizės poveikį valstybės finansams ir į būtinybę taikyti griežtas biudžeto valdymo priemones,

| C. | kadangi taip pat būtina dėti visas pastangas siekiant išvengti bet kokio kompetencijos dubliavimosi ir galimo konflikto, ypač todėl, kad dėl šios priežasties ne tik nukentėtų išorės politikos veiksmingumas, bet ir būtų neveiksmingai naudojami ir taip nedideli biudžeto ištekliai, |
| --- | --- |

C.

kadangi taip pat būtina dėti visas pastangas siekiant išvengti bet kokio kompetencijos dubliavimosi ir galimo konflikto, ypač todėl, kad dėl šios priežasties ne tik nukentėtų išorės politikos veiksmingumas, bet ir būtų neveiksmingai naudojami ir taip nedideli biudžeto ištekliai,

| D. | kadangi 2011 m. reikmes aprėpia 2011 m. biudžeto taisomasis raštas Nr. 1/2010 ir kadangi jos bus įtrauktos į tų metų bendrąjį biudžetą, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. reikmes aprėpia 2011 m. biudžeto taisomasis raštas Nr. 1/2010 ir kadangi jos bus įtrauktos į tų metų bendrąjį biudžetą,

| E. | kadangi, nors didžioji būtinų išteklių dalis bus paprasčiausiai perkelta iš Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai bei Komisijai skirtų skirsnių, taip pat prašoma skirti tam tikrą naujų išteklių sumą išlaidoms už personalą ir pagal sutartis įdarbintą personalą padengti, |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors didžioji būtinų išteklių dalis bus paprasčiausiai perkelta iš Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai bei Komisijai skirtų skirsnių, taip pat prašoma skirti tam tikrą naujų išteklių sumą išlaidoms už personalą ir pagal sutartis įdarbintą personalą padengti,

| F. | kadangi remiantis šiuo Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projektu ši biudžeto korekcija bus oficialiai įtraukta į 2010 m. biudžetą, įskaitant tai, kad remiantis politiniu susitarimu bus sukurtas naujas atskiras X skirsnis, |
| --- | --- |

F.

kadangi remiantis šiuo Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projektu ši biudžeto korekcija bus oficialiai įtraukta į 2010 m. biudžetą, įskaitant tai, kad remiantis politiniu susitarimu bus sukurtas naujas atskiras X skirsnis,

| G. | kadangi turi būti apsaugotos Parlamento teisės patvirtinti biudžeto įvykdymą, |
| --- | --- |

G.

kadangi turi būti apsaugotos Parlamento teisės patvirtinti biudžeto įvykdymą,

| H. | kadangi dar kartą turi būti priminta, jog itin svarbu, kad ES būtų užtikrintos sąlygos visoms jos išorės priemonėms visapusiškai išnaudoti remiantis nuosekliai parengta struktūra, ir kadangi politinis šio pranešimo tikslas – užtikrinti 2010 m. biudžeto išteklius šiai struktūrai pradiniu etapu parengti, |
| --- | --- |

H.

kadangi dar kartą turi būti priminta, jog itin svarbu, kad ES būtų užtikrintos sąlygos visoms jos išorės priemonėms visapusiškai išnaudoti remiantis nuosekliai parengta struktūra, ir kadangi politinis šio pranešimo tikslas – užtikrinti 2010 m. biudžeto išteklius šiai struktūrai pradiniu etapu parengti,

| I. | kadangi 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė poziciją, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2010 m. rugsėjo 13 d. Taryba priėmė poziciją,

| 1. | atkreipia dėmesį į Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projektą; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projektą;

| 2. | pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 6/2010 galutinai patvirtintas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 6/2010 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 6/2010 galutinai patvirtintas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 64, 2010 3 12.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/144

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisTaisomasis biudžetas Nr. 3/2010. III skirsnis – Komisija

P7_TA(2010)0371

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, III skirsnis – Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

2012/C 70 E/24

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 310 ir 314 straipsnius bei į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 310 ir 314 straipsnius bei į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2009 m. gruodžio 17 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2009 m. gruodžio 17 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 8 d. (COM(2010)0149), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 8 d. (COM(2010)0149),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 8 d. (COM(2010)0150), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 8 d. (COM(2010)0150),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, kurį Komisija pateikė 2010 m. kovo 17 d. (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, kurį Komisija pateikė 2010 m. kovo 17 d. (COM(2010)0102),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, kurį Taryba parengė 2010 m. rugsėjo 13 d. (13472/2010 – C7–0263/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, kurį Taryba parengė 2010 m. rugsėjo 13 d. (13472/2010 – C7–0263/2010),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0281/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0281/2010),

| A. | kadangi Komisija siūlo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 (4), kad 2010–2013 m. galima būtų finansuoti papildomas prekybos bananais priemones iš viso skiriant 190 mln. eurų biudžetą ir numatant galimybę skirti dar 10 mln. eurų, jei užteks maržos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija siūlo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 (4), kad 2010–2013 m. galima būtų finansuoti papildomas prekybos bananais priemones iš viso skiriant 190 mln. eurų biudžetą ir numatant galimybę skirti dar 10 mln. eurų, jei užteks maržos,

| B. | kadangi pagal siūlomą metinį finansinės pagalbos papildomoms prekybos bananais priemonėms paskirstymą 2010 m. numatyta 75 mln. eurų suma, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal siūlomą metinį finansinės pagalbos papildomoms prekybos bananais priemonėms paskirstymą 2010 m. numatyta 75 mln. eurų suma,

| C. | kadangi 4 išlaidų kategorijos marža yra tik 875 530 eurų dėl to, kad 2010 m. reikia kuo daugiau finansuoti ES prioritetus jai atliekant pasaulinio masto veikėjos vaidmenį, |
| --- | --- |

C.

kadangi 4 išlaidų kategorijos marža yra tik 875 530 eurų dėl to, kad 2010 m. reikia kuo daugiau finansuoti ES prioritetus jai atliekant pasaulinio masto veikėjos vaidmenį,

| D. | kadangi 2010 m. didžiausią šios finansinės pagalbos dalį sudaro lėšos, gautos perskirsčius 4 išlaidų kategorijos biudžetą (55,8 mln. eurų iš 75 mln. eurų), |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. didžiausią šios finansinės pagalbos dalį sudaro lėšos, gautos perskirsčius 4 išlaidų kategorijos biudžetą (55,8 mln. eurų iš 75 mln. eurų),

| E. | kadangi siūlomas lėšų perskirstymas susijęs su tomis priemonėmis ir veiksmais, kuriuos ES ir ypač Europos Parlamentas apibūdino kaip labai svarbius, |
| --- | --- |

E.

kadangi siūlomas lėšų perskirstymas susijęs su tomis priemonėmis ir veiksmais, kuriuos ES ir ypač Europos Parlamentas apibūdino kaip labai svarbius,

| F. | kadangi poreikis teikti finansinę pagalbą papildomoms prekybos bananais priemonėms nebuvo numatytas priimant dabartinę daugiametę finansinę programą, |
| --- | --- |

F.

kadangi poreikis teikti finansinę pagalbą papildomoms prekybos bananais priemonėms nebuvo numatytas priimant dabartinę daugiametę finansinę programą,

| G. | kadangi ankstesnių biudžeto sudarymo procedūrų metu paaiškėjo, kad šiai išlaidų kategorijai tenka itin didelė našta, |
| --- | --- |

G.

kadangi ankstesnių biudžeto sudarymo procedūrų metu paaiškėjo, kad šiai išlaidų kategorijai tenka itin didelė našta,

| H. | kadangi neturėtų būti abejojama dėl ES finansinės pagalbos bananus tiekiančioms AKR šalims, kurioms daro įtaką PPO lygmeniu vykdomas tvarkos dėl palankiausio režimo statuso suteikimo liberalizavimas, ir neturėtų būti delsiama imtis atitinkamų biudžetinių priemonių, |
| --- | --- |

H.

kadangi neturėtų būti abejojama dėl ES finansinės pagalbos bananus tiekiančioms AKR šalims, kurioms daro įtaką PPO lygmeniu vykdomas tvarkos dėl palankiausio režimo statuso suteikimo liberalizavimas, ir neturėtų būti delsiama imtis atitinkamų biudžetinių priemonių,

| I. | kadangi iš esmės Parlamentas pasirengęs per taikinimo posėdį derėtis su kita biudžeto valdymo institucija, |
| --- | --- |

I.

kadangi iš esmės Parlamentas pasirengęs per taikinimo posėdį derėtis su kita biudžeto valdymo institucija,

| J. | kadangi likusi 875 530 eurų marža galėtų būti naudojama papildomoms prekybos bananais priemonėms, |
| --- | --- |

J.

kadangi likusi 875 530 eurų marža galėtų būti naudojama papildomoms prekybos bananais priemonėms,

| 1. | atkreipia dėmesį į taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projektą ir į Tarybos poziciją; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projektą ir į Tarybos poziciją;

| 2. | primena savo esminę nuostatą, kad nauji prioritetai turėtų būti finansuojami naujomis lėšomis; |
| --- | --- |

2.

primena savo esminę nuostatą, kad nauji prioritetai turėtų būti finansuojami naujomis lėšomis;

| 3. | mano, kad papildomų prekybos bananais priemonių finansavimas atitinka 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 27 punkte nustatytas sąlygas dėl lankstumo priemonės naudojimo; |
| --- | --- |

3.

mano, kad papildomų prekybos bananais priemonių finansavimas atitinka 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 27 punkte nustatytas sąlygas dėl lankstumo priemonės naudojimo;

| 4. | ragina Komisiją pateikti naują pasiūlymą dėl lankstumo priemonės mobilizavimo dėl likusios 74 124 470 eurų sumos; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją pateikti naują pasiūlymą dėl lankstumo priemonės mobilizavimo dėl likusios 74 124 470 eurų sumos;

| 5. | nusprendžia iš dalies pakeisti Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, kaip nustatyta toliau pateikiamoje lentelėje; |
| --- | --- |

5.

nusprendžia iš dalies pakeisti Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, kaip nustatyta toliau pateikiamoje lentelėje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su pakeitimus Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su pakeitimus Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

III SKIRSNIS –   Komisija

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 07 02 04. Parengiamieji veiksmai. Juodosios jūros baseino aplinkos stebėsena |
| Asignav. | 2 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 1 500 000 | 0 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

07 02 04. Parengiamieji veiksmai. Juodosios jūros baseino aplinkos stebėsena

Asignav.

2 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

1 500 000

0

2 000 000

2 000 000

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 19 06 08. Reagavimo į finansų ir ekonomikos krizę besivystančiose šalyse priemonės |
| Asignav. | 3 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 2 500 000 | 0 | 3 000 000 | 2 000 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

19 06 08. Reagavimo į finansų ir ekonomikos krizę besivystančiose šalyse priemonės

Asignav.

3 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

2 500 000

0

3 000 000

2 000 000

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 19 09 01. Bendradarbiavimas su besivystančiomis Lotynų Amerikos šalimis |
| Asignav. | 356 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 1 000 000 | 0 | 356 268 000 | 306 484 268 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

19 09 01. Bendradarbiavimas su besivystančiomis Lotynų Amerikos šalimis

Asignav.

356 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

1 000 000

0

356 268 000

306 484 268

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 19 10 01 01. Bendradarbiavimas su besivystančiomis Azijos šalimis |
| Asignav. | 523 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 2 000 000 | 0 | 523 450 000 | 483 097 103 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

19 10 01 01. Bendradarbiavimas su besivystančiomis Azijos šalimis

Asignav.

523 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

2 000 000

0

523 450 000

483 097 103

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 21 02 01. Maisto sauga |
| Asignav. | 238 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 1 000 000 | 0 | 238 766 452 | 190 000 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

21 02 01. Maisto sauga

Asignav.

238 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

1 000 000

0

238 766 452

190 000 000

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 21 05 01 01. Sveikata |
| Asignav. | 45 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 1 000 000 | 0 | 45 885 491 | 16 817 430 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

21 05 01 01. Sveikata

Asignav.

45 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

1 000 000

0

45 885 491

16 817 430

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 21 05 01 06. Parengiamieji veiksmai – Technologijų, susijusių su farmacijos sektoriumi, perdavimas besivystančioms šalims |
| Asignav. | 3 300 000 | 3 000 000 | p.m. | 3 000 000 | p.m. | 3 000 000 | 3 300 000 | 0 | 3 300 000 | 3 000 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

21 05 01 06. Parengiamieji veiksmai – Technologijų, susijusių su farmacijos sektoriumi, perdavimas besivystančioms šalims

Asignav.

3 300 000

3 000 000

p.m.

3 000 000

p.m.

3 000 000

3 300 000

0

3 300 000

3 000 000

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 21 06 03. Parama pertvarkymui cukraus protokolo šalims |
| Asignav. | 175 756 786 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 24 324 470 | 0 | 175 756 786 | 80 000 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

21 06 03. Parama pertvarkymui cukraus protokolo šalims

Asignav.

175 756 786

80 000 000

151 432 316

80 000 000

151 432 316

80 000 000

24 324 470

0

175 756 786

80 000 000

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 21 07 04. Susitarimai dėl prekių |
| Asignav. | 4 600 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 1 800 000 | 1 800 000 | 4 600 000 | 4 600 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

21 07 04. Susitarimai dėl prekių

Asignav.

4 600 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

1 800 000

1 800 000

4 600 000

4 600 000

Rezervas

| | 2010 m. biudžetas | Komisija
  TBP Nr. 3/2010 | Tarybos pozicija | EP pakeitimas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. | Įsipareigoj. | Mokėj. |
| 21 02 03 Greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose valstybėse priemonė |
| Asignav. | 162 700 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 17 400 000 | 0 | 162 700 000 | 342 700 000 |
| Rezervas | | | | | | | | | | |

2010 m. biudžetas

Komisija

TBP Nr. 3/2010

Tarybos pozicija

EP pakeitimas

Nauja suma

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

Įsipareigoj.

Mokėj.

21 02 03 Greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose valstybėse priemonė

Asignav.

162 700 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

17 400 000

0

162 700 000

342 700 000

Rezervas

NOMENKLATŪRA:

Nepasikeitė

PASTABOS:

Nepasikeitė

PAGRINDIMAS

Žiūrėti Parlamento priimtą rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos.

---

(1)  OL L 248, 2002.9.16, p. 1.

(2)  OL L 64, 2010.3.12.

(3)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

(4)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/149

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisParlamento pozicija dėl 2011 m. biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais. Visi skirsniai

P7_TA(2010)0372

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto. Visi skirsniai (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

2012/C 70 E/25

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB (Euratomas) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB (Euratomas) dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą (III skirsnis. Komisija) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą (III skirsnis. Komisija) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2011 m. biudžeto projekto (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 27 d. (COM(2010)0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija pateikė 2010 m. balandžio 27 d. (COM(2010)0300),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 12 d. priimtą Tarybos poziciją dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (12699/2010 – C7–0202/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 12 d. priimtą Tarybos poziciją dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (12699/2010 – C7–0202/2010),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. rugsėjo 15 d. pateiktą Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2011, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. rugsėjo 15 d. pateiktą Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2011,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A7–0284/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A7–0284/2010),

III
     
  SKIRSNIS

Pagrindiniai klausimai ir 2011 m. biudžeto prioritetai

| 1. | yra tvirtai įsitikinęs, kad taikant biudžeto procedūrą, numatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), reikia, kad tinkamai ir aukštu politiniu lygmeniu dalyvautų visos susijusios institucijos; pabrėžia, kad taikinimo procedūros tikslas – suderinti abiejų biudžeto valdymo institucijų požiūrius ir kad bendrą 2011 m. biudžeto projektą vis dar turi patvirtinti abi institucijos pagal savo taisykles ir SESV 314 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

1.

yra tvirtai įsitikinęs, kad taikant biudžeto procedūrą, numatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), reikia, kad tinkamai ir aukštu politiniu lygmeniu dalyvautų visos susijusios institucijos; pabrėžia, kad taikinimo procedūros tikslas – suderinti abiejų biudžeto valdymo institucijų požiūrius ir kad bendrą 2011 m. biudžeto projektą vis dar turi patvirtinti abi institucijos pagal savo taisykles ir SESV 314 straipsnio 7 dalį;

| 2. | mano, kad biudžeto procedūrai būtų itin netinkama taikyti rašytinę Tarybos pozicijos priėmimo procedūrą ir vargu, ar būtų tikslinga, kai nėra viešo ir aiškaus politinio Tarybos pritarimo ministrų lygmeniu esminiam ES teisės aktui; |
| --- | --- |

2.

mano, kad biudžeto procedūrai būtų itin netinkama taikyti rašytinę Tarybos pozicijos priėmimo procedūrą ir vargu, ar būtų tikslinga, kai nėra viešo ir aiškaus politinio Tarybos pritarimo ministrų lygmeniu esminiam ES teisės aktui;

| 3. | be to, yra susirūpinęs dėl to, kad neaišku, kaip vertinti Tarybos poziciją dėl 2011 m. biudžeto projekto (BP), kadangi jos patvirtintas lėšų sumažinimas neatitinka aiškiai nustatytų tikslų ir netgi atrodo, kad lėšos visame biudžete iš esmės sumažintos labai daug ir kaip pakliuvo; mano, kad arbitralinis asignavimų sumažinimas nesuderinamas su patikimo biudžeto valdymo principu; |
| --- | --- |

3.

be to, yra susirūpinęs dėl to, kad neaišku, kaip vertinti Tarybos poziciją dėl 2011 m. biudžeto projekto (BP), kadangi jos patvirtintas lėšų sumažinimas neatitinka aiškiai nustatytų tikslų ir netgi atrodo, kad lėšos visame biudžete iš esmės sumažintos labai daug ir kaip pakliuvo; mano, kad arbitralinis asignavimų sumažinimas nesuderinamas su patikimo biudžeto valdymo principu;

| 4. | mano, kad įsigaliojus SESV, kuri sustiprina ES politiką ir sukuria naujas kompetencijos sritis (būtent bendra užsienio ir saugumo politika, konkurencingumas ir inovacijos, kosmosas, energetikos politika, turizmas, kova su klimato kaita, sportas ir jaunimas, socialinė politika, teisingumas ir vidaus reikalai), reikia prie Lisabonos sutarties priderinti biudžetą, Europos Sąjungai derėtų suteikti reikiamas finansines priemones jos tikslams pasiekti, taigi abi biudžeto valdymo institucijos turi būti darnios ir nuoseklios padidėjusių finansinių pajėgumų atžvilgiu; |
| --- | --- |

4.

mano, kad įsigaliojus SESV, kuri sustiprina ES politiką ir sukuria naujas kompetencijos sritis (būtent bendra užsienio ir saugumo politika, konkurencingumas ir inovacijos, kosmosas, energetikos politika, turizmas, kova su klimato kaita, sportas ir jaunimas, socialinė politika, teisingumas ir vidaus reikalai), reikia prie Lisabonos sutarties priderinti biudžetą, Europos Sąjungai derėtų suteikti reikiamas finansines priemones jos tikslams pasiekti, taigi abi biudžeto valdymo institucijos turi būti darnios ir nuoseklios padidėjusių finansinių pajėgumų atžvilgiu;

| 5. | primena, kad, nepaisant nuoseklių Sutarties pokyčių ir į Sąjungos lygmenį perkeltos atsakomybės, ES biudžetas padidėjo tik 1 proc. BNP; taigi nesutinka su Tarybos atliktais dideliais lėšų mažinimais; |
| --- | --- |

5.

primena, kad, nepaisant nuoseklių Sutarties pokyčių ir į Sąjungos lygmenį perkeltos atsakomybės, ES biudžetas padidėjo tik 1 proc. BNP; taigi nesutinka su Tarybos atliktais dideliais lėšų mažinimais;

| 6. | supranta kai kurių Tarybos delegacijų susirūpinimą dėl to, kad 2011 finansiniais metais našta valstybių narių biudžetams bus itin sunki ir kad reikės labai taupyti, vis dėlto mano, kad arbitralinis mokėjimų asignavimų sumažinimas nesuderinamas su patikimo biudžeto valdymo principu, be to, mano, kad dėl arbitralinio įsipareigojimų asignavimų sumažinimo kyla grėsmė Sąjungos politikos ir programų, dėl kurių jau susitarta, įgyvendinimui; |
| --- | --- |

6.

supranta kai kurių Tarybos delegacijų susirūpinimą dėl to, kad 2011 finansiniais metais našta valstybių narių biudžetams bus itin sunki ir kad reikės labai taupyti, vis dėlto mano, kad arbitralinis mokėjimų asignavimų sumažinimas nesuderinamas su patikimo biudžeto valdymo principu, be to, mano, kad dėl arbitralinio įsipareigojimų asignavimų sumažinimo kyla grėsmė Sąjungos politikos ir programų, dėl kurių jau susitarta, įgyvendinimui;

| 7. | be to, primena Tarybai ir Komisijai savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavųjų išteklių ateities (6), kurioje Parlamentas pabrėžė, jog dabartinė ES nuosavųjų išteklių sistema, pagal kurią 70 proc. Sąjungos įplaukų gaunama tiesiogiai iš nacionalinių biudžetų, sudaro įspūdį, kad įmokos Europos Sąjungai yra papildoma našta nacionaliniams biudžetams; yra tvirtai įsitikinęs, kad visoms ES institucijoms derėtų susitarti dėl aiškios ir privalomos darbotvarkės, siekiant susitarti dėl naujos nuosavųjų išteklių sistemos iki naujosios DFP, numatytos laikotarpiui po 2013 m., įsigaliojimo; reiškia savo pasirengimą apsvarstyti visas galimas priemones šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

7.

be to, primena Tarybai ir Komisijai savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavųjų išteklių ateities (6), kurioje Parlamentas pabrėžė, jog dabartinė ES nuosavųjų išteklių sistema, pagal kurią 70 proc. Sąjungos įplaukų gaunama tiesiogiai iš nacionalinių biudžetų, sudaro įspūdį, kad įmokos Europos Sąjungai yra papildoma našta nacionaliniams biudžetams; yra tvirtai įsitikinęs, kad visoms ES institucijoms derėtų susitarti dėl aiškios ir privalomos darbotvarkės, siekiant susitarti dėl naujos nuosavųjų išteklių sistemos iki naujosios DFP, numatytos laikotarpiui po 2013 m., įsigaliojimo; reiškia savo pasirengimą apsvarstyti visas galimas priemones šiam tikslui pasiekti;

| 8. | dar kartą primena, kad ES biudžeto jokiu būdu nereikėtų suvokti ir vertinti kaip paprasto finansų srities klausimo, kurio sprendimas užkraunamas nacionaliniams biudžetams, ir mano, kad, priešingai, jį reikėtų suprasti kaip galimybę paspartinti tas iniciatyvas ir investicijas, kurios patenka į ES interesų sritį ir visai ES duoda papildomos naudos ir dėl daugelio kurių bendrai sprendžia Parlamentas ir Taryba, ir taip pat jos įteisinamos nacionaliniu lygmeniu; ragina ES institucijas nustatyti nuosavą sistemą, pagal kurią būtų galima įvertinti Europos masto veiksmų nebuvimo sąnaudas ir taip išryškinti nacionalinių biudžetų santaupas, padarytas sutelkiant išteklius; |
| --- | --- |

8.

dar kartą primena, kad ES biudžeto jokiu būdu nereikėtų suvokti ir vertinti kaip paprasto finansų srities klausimo, kurio sprendimas užkraunamas nacionaliniams biudžetams, ir mano, kad, priešingai, jį reikėtų suprasti kaip galimybę paspartinti tas iniciatyvas ir investicijas, kurios patenka į ES interesų sritį ir visai ES duoda papildomos naudos ir dėl daugelio kurių bendrai sprendžia Parlamentas ir Taryba, ir taip pat jos įteisinamos nacionaliniu lygmeniu; ragina ES institucijas nustatyti nuosavą sistemą, pagal kurią būtų galima įvertinti Europos masto veiksmų nebuvimo sąnaudas ir taip išryškinti nacionalinių biudžetų santaupas, padarytas sutelkiant išteklius;

| 9. | primena, kad ES biudžeto pobūdis, kai jo lėšomis papildomos iš nacionalinių biudžetų skiriamos lėšos, ir impulsas, kurį jis suteikia, neturėtų būti stabdomas ir varžomas arbitraliniais sumažinimais, kurių suma sudaro be galo mažą dalį (mažiau kaip 0,02 proc.), palyginti su bendrais 27 valstybių narių biudžetais; |
| --- | --- |

9.

primena, kad ES biudžeto pobūdis, kai jo lėšomis papildomos iš nacionalinių biudžetų skiriamos lėšos, ir impulsas, kurį jis suteikia, neturėtų būti stabdomas ir varžomas arbitraliniais sumažinimais, kurių suma sudaro be galo mažą dalį (mažiau kaip 0,02 proc.), palyginti su bendrais 27 valstybių narių biudžetais;

| 10. | primena, kad politikos sritis, susijusias su jaunimu, švietimu ir judumu, Parlamentas priskyrė vienoms iš svarbiausių prioritetinių 2011 m. biudžeto sričių, kartu su kitomis paminėtomis 2010 m. birželio mėn. priimtoje Parlamento rezoliucijoje dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, nes jos yra esminės ir būtinos ES ekonomikos atkūrimo strategijos ir strategijos „Europa 2020“ dalys; pabrėžia, kad siūlomas asignavimų padidinimas tam tikriems biudžeto punktams naudingas įgyvendinant ir trumpalaikes, ir ilgalaikes strategijas, susijusias su ES ateitimi; |
| --- | --- |

10.

primena, kad politikos sritis, susijusias su jaunimu, švietimu ir judumu, Parlamentas priskyrė vienoms iš svarbiausių prioritetinių 2011 m. biudžeto sričių, kartu su kitomis paminėtomis 2010 m. birželio mėn. priimtoje Parlamento rezoliucijoje dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, nes jos yra esminės ir būtinos ES ekonomikos atkūrimo strategijos ir strategijos „Europa 2020“ dalys; pabrėžia, kad siūlomas asignavimų padidinimas tam tikriems biudžeto punktams naudingas įgyvendinant ir trumpalaikes, ir ilgalaikes strategijas, susijusias su ES ateitimi;

| 11. | primena, jog yra tvirtai įsitikinęs, kad turint nedaug lėšų ir susilpnėjus pasaulio ekonomikai, reikėtų atidžiai stebėti ES politikos finansavimą siekiant išvengti nereikalingų išlaidų, kurios nepadeda siekti aiškaus ir nustatomo tikslo, turint mintyje ES biudžeto naudą Europai, nes kartu sutelkus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis išsklaidytus finansinius išteklius išreiškiamas solidarumas ir pasiekiamas efektyvumas; taip pat pabrėžia, kad didžiulė dalis ES biudžeto lėšų naudojama ilgalaikėms investicijoms, kuriomis skatinamas ES ekonomikos augimas, remti; |
| --- | --- |

11.

primena, jog yra tvirtai įsitikinęs, kad turint nedaug lėšų ir susilpnėjus pasaulio ekonomikai, reikėtų atidžiai stebėti ES politikos finansavimą siekiant išvengti nereikalingų išlaidų, kurios nepadeda siekti aiškaus ir nustatomo tikslo, turint mintyje ES biudžeto naudą Europai, nes kartu sutelkus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis išsklaidytus finansinius išteklius išreiškiamas solidarumas ir pasiekiamas efektyvumas; taip pat pabrėžia, kad didžiulė dalis ES biudžeto lėšų naudojama ilgalaikėms investicijoms, kuriomis skatinamas ES ekonomikos augimas, remti;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad maržos, kurios numatytos pagal Daugiametę finansinę programą (DFP), neužtikrina pakankamos veiksmų laisvės, ypač pagal 1a, 3b ir 4 išlaidų kategorijas, todėl sumažėja ES pajėgumas reaguoti į politikos pokyčius ir atsižvelgti į nenumatytus poreikius nekeičiant nustatytų prioritetų; pabrėžia, kad atsižvelgiant į ES siekiamų tikslų mastą reikės lėšų, kurios būtų daug didesnės negu dabartinėje DFP numatytos maksimalios sumos; primena, kad iš tiesų reikia iš esmės persvarstyti biudžetą ir kad dėl iškilusių įvairių uždavinių ir naujų prioritetų neišvengiamai būtina nedelsiant persvarstyti dabartinės DFP viršutines ribas, taip pat kai kurias 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo nuostatas; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad maržos, kurios numatytos pagal Daugiametę finansinę programą (DFP), neužtikrina pakankamos veiksmų laisvės, ypač pagal 1a, 3b ir 4 išlaidų kategorijas, todėl sumažėja ES pajėgumas reaguoti į politikos pokyčius ir atsižvelgti į nenumatytus poreikius nekeičiant nustatytų prioritetų; pabrėžia, kad atsižvelgiant į ES siekiamų tikslų mastą reikės lėšų, kurios būtų daug didesnės negu dabartinėje DFP numatytos maksimalios sumos; primena, kad iš tiesų reikia iš esmės persvarstyti biudžetą ir kad dėl iškilusių įvairių uždavinių ir naujų prioritetų neišvengiamai būtina nedelsiant persvarstyti dabartinės DFP viršutines ribas, taip pat kai kurias 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo nuostatas;

| 13. | ragina Tarybą visapusiškai atsižvelgti į aiškias sąlygas, išdėstytas 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliucijoje dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa (COM(2010)0072 - 2010/0048(APP)) (7), kuria remdamasis Parlamentas suteiks pritarimą dėl naujo DFP reglamento, kaip numatyta SESV; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą visapusiškai atsižvelgti į aiškias sąlygas, išdėstytas 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliucijoje dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa (COM(2010)0072 - 2010/0048(APP)) (7), kuria remdamasis Parlamentas suteiks pritarimą dėl naujo DFP reglamento, kaip numatyta SESV;

| 14. | primena, kad atsižvelgiant į DFP nustatytas viršutines išlaidų ribas neįmanoma skirti finansavimo EP prioritetams ir naujoms politikos sritims, kurios susijusios su įsigaliojusia Sutartimi; pabrėžia, kad priėmė didžiulius kompromisus, siekdamas palengvinti Taikinimo komiteto derybas dėl 2011 m. biudžeto, ir pasiūlė finansuoti šias politikos sritis neviršijant numatytų viršutinių išlaidų ribų; vis dėlto pažymi, kad tai galima įgyvendinti tik sumažinus asignavimų pagal kitas, konkrečias ir kruopščiai atrinktas biudžeto eilutes; |
| --- | --- |

14.

primena, kad atsižvelgiant į DFP nustatytas viršutines išlaidų ribas neįmanoma skirti finansavimo EP prioritetams ir naujoms politikos sritims, kurios susijusios su įsigaliojusia Sutartimi; pabrėžia, kad priėmė didžiulius kompromisus, siekdamas palengvinti Taikinimo komiteto derybas dėl 2011 m. biudžeto, ir pasiūlė finansuoti šias politikos sritis neviršijant numatytų viršutinių išlaidų ribų; vis dėlto pažymi, kad tai galima įgyvendinti tik sumažinus asignavimų pagal kitas, konkrečias ir kruopščiai atrinktas biudžeto eilutes;

| 15. | tvirtai remia su Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone susijusio garantijų fondo įsteigimą ES biudžete; reikalauja, kad sprendimuose taikyti šią priemonę dalyvautų abi biudžeto valdymo institucijos; prašo bet kokius galimus poreikius, susijusius su šia priemone, padengti atliekant dabartinės 2007–2013 m. DFP arba 2006 m. gegužės 17 d. TIS ad hoc peržiūrą, užtikrinant pakankamą savalaikį biudžeto valdymo institucijos dalyvavimą; |
| --- | --- |

15.

tvirtai remia su Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone susijusio garantijų fondo įsteigimą ES biudžete; reikalauja, kad sprendimuose taikyti šią priemonę dalyvautų abi biudžeto valdymo institucijos; prašo bet kokius galimus poreikius, susijusius su šia priemone, padengti atliekant dabartinės 2007–2013 m. DFP arba 2006 m. gegužės 17 d. TIS ad hoc peržiūrą, užtikrinant pakankamą savalaikį biudžeto valdymo institucijos dalyvavimą;

| 16. | mano, kad bendra Tarybos pozicijoje nurodyta mokėjimų asignavimų suma, gauta sumažinus ar padidinus išlaidas pagal įvairias biudžeto eilutes neatsižvelgiant į realius poreikius, negali būti laikoma galutine; |
| --- | --- |

16.

mano, kad bendra Tarybos pozicijoje nurodyta mokėjimų asignavimų suma, gauta sumažinus ar padidinus išlaidas pagal įvairias biudžeto eilutes neatsižvelgiant į realius poreikius, negali būti laikoma galutine;

| 17. | primena, kad dėl tokios Tarybos praktikos gali būti skatinama neskubėti pasirašyti naujas sutartis, ypač paskutinį metų ketvirtį, o tai gali turėti įtakos įsipareigojimų tais pačiais metais įgyvendinimo lygiui ir dėl šios priežasties gali būti sutrikdyti ES programų daugiamečiai įgyvendinimo ciklai; |
| --- | --- |

17.

primena, kad dėl tokios Tarybos praktikos gali būti skatinama neskubėti pasirašyti naujas sutartis, ypač paskutinį metų ketvirtį, o tai gali turėti įtakos įsipareigojimų tais pačiais metais įgyvendinimo lygiui ir dėl šios priežasties gali būti sutrikdyti ES programų daugiamečiai įgyvendinimo ciklai;

| 18. | priima bendrą poziciją, kad siekiant užtikrinti spartų ES programų įgyvendinimą, taip pat jų kokybę ir tinkamą stebėseną, nereikėtų mažinti administracinių išlaidų, numatytų jų įgyvendinimui remti; todėl vėl įrašo visas pagal administracines šių programų biudžeto eilutes Tarybos sumažintas lėšas; |
| --- | --- |

18.

priima bendrą poziciją, kad siekiant užtikrinti spartų ES programų įgyvendinimą, taip pat jų kokybę ir tinkamą stebėseną, nereikėtų mažinti administracinių išlaidų, numatytų jų įgyvendinimui remti; todėl vėl įrašo visas pagal administracines šių programų biudžeto eilutes Tarybos sumažintas lėšas;

Dėl 1a pakategorės

| 19. | primena, kad įvairiose politikos srityse siekiant įgyvendinti EP horizontalius prioritetus (jaunimas, švietimas ir judumas), numatytus 2011 m. biudžete, reikia įvairių sektorių investicijų, kurie būtų priemonė ES augimui ir vystymuisi skatinti; todėl nori numatyti daugiau asignavimų visoms su minėtais prioritetais susijusioms programoms, būtent visą gyvenimą trunkančio mokymosi programai ir programoms „Žmonės“ bei „Erasmus Mundus“; |
| --- | --- |

19.

primena, kad įvairiose politikos srityse siekiant įgyvendinti EP horizontalius prioritetus (jaunimas, švietimas ir judumas), numatytus 2011 m. biudžete, reikia įvairių sektorių investicijų, kurie būtų priemonė ES augimui ir vystymuisi skatinti; todėl nori numatyti daugiau asignavimų visoms su minėtais prioritetais susijusioms programoms, būtent visą gyvenimą trunkančio mokymosi programai ir programoms „Žmonės“ bei „Erasmus Mundus“;

| 20. | ypač mano, kad jaunimo judumas, susijęs su užimtumu, yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, kad Europoje būtų sukurta kompetentinga ir dinamiška darbo rinka, todėl šią priemonę reikia skatinti; todėl pritaria tam, kad Europos įdarbinimo tarnybai būtų skirta daugiau asignavimų, taip pat labai pritaria tam, kad būtų pradėti parengiamieji veiksmai „Tavo pirmasis EURES darbas“, kurio tikslas – padėti jaunimui patekti į darbo rinką arba suteikti galimybę gauti specializuotas darbo vietas kitoje valstybėje narėje, nes tai pirmasis poslinkis siekiant įgyvendinti specialią neakademinę jaunimo judumo programą; |
| --- | --- |

20.

ypač mano, kad jaunimo judumas, susijęs su užimtumu, yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, kad Europoje būtų sukurta kompetentinga ir dinamiška darbo rinka, todėl šią priemonę reikia skatinti; todėl pritaria tam, kad Europos įdarbinimo tarnybai būtų skirta daugiau asignavimų, taip pat labai pritaria tam, kad būtų pradėti parengiamieji veiksmai „Tavo pirmasis EURES darbas“, kurio tikslas – padėti jaunimui patekti į darbo rinką arba suteikti galimybę gauti specializuotas darbo vietas kitoje valstybėje narėje, nes tai pirmasis poslinkis siekiant įgyvendinti specialią neakademinę jaunimo judumo programą;

| 21. | pripažįsta papildomą naudą, kurią teikia ES finansuojami moksliniai tyrimai, skatinantys įvairias pastangas nacionaliniu lygmeniu ir investicijas į mokslinius tyrimus, ypač susijusius su energija, įskaitant energijos iš atsinaujinančių šaltinių sritį, taip pat pripažįsta pagrindinį MVĮ vaidmenį Europos augimo ir užimtumo srityje; taip pat primena savo paramą Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai, ypač Verslumo ir inovacijų programai bei pažangiosios energetikos programoms, kurią teikia padidindamas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus pagal pasirinktas biudžeto eilutes; pažymi, kad, norint biudžeto laikotarpio pabaigoje išvengti asignavimų perkėlimo kitoms, negu numatytos, reikmėms finansuoti, būtina užtikrinti sklandų mokslinių tyrimų ir plėtros programų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta papildomą naudą, kurią teikia ES finansuojami moksliniai tyrimai, skatinantys įvairias pastangas nacionaliniu lygmeniu ir investicijas į mokslinius tyrimus, ypač susijusius su energija, įskaitant energijos iš atsinaujinančių šaltinių sritį, taip pat pripažįsta pagrindinį MVĮ vaidmenį Europos augimo ir užimtumo srityje; taip pat primena savo paramą Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai, ypač Verslumo ir inovacijų programai bei pažangiosios energetikos programoms, kurią teikia padidindamas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus pagal pasirinktas biudžeto eilutes; pažymi, kad, norint biudžeto laikotarpio pabaigoje išvengti asignavimų perkėlimo kitoms, negu numatytos, reikmėms finansuoti, būtina užtikrinti sklandų mokslinių tyrimų ir plėtros programų įgyvendinimą;

| 22. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad nepakanka išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti politikos sritims, kurios labai svarbios konkurencingumui didinti siekiant skatinti augimą ir užimtumą, ir dėl šios padėties blogėjimo, susijusio su numatomu strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo finansavimu; primena, kad investicijos į tokias politikos sritis, kaip švietimas, moksliniai tyrimai, inovacijos, transportas (ypač TEN-T) ir turizmas, turi atlikti labai svarbų vaidmenį skatinant augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

22.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad nepakanka išteklių, kuriuos būtų galima panaudoti politikos sritims, kurios labai svarbios konkurencingumui didinti siekiant skatinti augimą ir užimtumą, ir dėl šios padėties blogėjimo, susijusio su numatomu strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo finansavimu; primena, kad investicijos į tokias politikos sritis, kaip švietimas, moksliniai tyrimai, inovacijos, transportas (ypač TEN-T) ir turizmas, turi atlikti labai svarbų vaidmenį skatinant augimą ir užimtumą;

| 23. | mano, jog labai svarbu, kad naujai įsteigtos Europos finansų institucijos būtų tinkamai ir pakankamai finansuojamos nuo pat pradžių ir galėtų prisidėti didinant Europos ir tarptautinės finansų sistemos stabilumą; |
| --- | --- |

23.

mano, jog labai svarbu, kad naujai įsteigtos Europos finansų institucijos būtų tinkamai ir pakankamai finansuojamos nuo pat pradžių ir galėtų prisidėti didinant Europos ir tarptautinės finansų sistemos stabilumą;

| 24. | yra įsitikinęs, kad atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl ITER finansavimo 2012 ir 2013 m. reikėtų persvarstyti Euratomo — ITER bendrosios įmonės finansavimą; nėra pasirengęs pritarti lėšų, numatytų pagal dabartinę mokslinių tyrimų 7-ąją bendrąją programą, perkėlimui siekiant finansuoti didėjančius finansinius poreikius, kurie jau neatitinka pradinio pasiūlymo taigi mano, kad turint mintyje įgyvendinimo vėlavimą ir siekiant pradėti derybas su Taryba dėl ITER finansavimo ateityje tinkamiausias biudžeto sprendimas – sumažinti 47 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų pagal 08 20 02 biudžeto eilutę; |
| --- | --- |

24.

yra įsitikinęs, kad atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl ITER finansavimo 2012 ir 2013 m. reikėtų persvarstyti Euratomo — ITER bendrosios įmonės finansavimą; nėra pasirengęs pritarti lėšų, numatytų pagal dabartinę mokslinių tyrimų 7-ąją bendrąją programą, perkėlimui siekiant finansuoti didėjančius finansinius poreikius, kurie jau neatitinka pradinio pasiūlymo taigi mano, kad turint mintyje įgyvendinimo vėlavimą ir siekiant pradėti derybas su Taryba dėl ITER finansavimo ateityje tinkamiausias biudžeto sprendimas – sumažinti 47 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų pagal 08 20 02 biudžeto eilutę;

| 25. | pritaria Komisijos siūlymui, kad, siekiant supaprastinti finansines procedūras, susijusias su abiejų biudžeto valdymo institucijų patvirtintomis paraiškomis, būtų įrašyti mokėjimų asignavimai Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui pagal šią išlaidų kategoriją; taigi vėl įrašo numatytą sumą ir pažymi, kad jos gali nepakakti 2011 m. reikmėms finansuoti; |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos siūlymui, kad, siekiant supaprastinti finansines procedūras, susijusias su abiejų biudžeto valdymo institucijų patvirtintomis paraiškomis, būtų įrašyti mokėjimų asignavimai Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui pagal šią išlaidų kategoriją; taigi vėl įrašo numatytą sumą ir pažymi, kad jos gali nepakakti 2011 m. reikmėms finansuoti;

| 26. | yra įsitikinęs, kad reikalinga strateginė Europos energetikos padėties perspektyva; pažymi, kad Komisija parengė Strateginį energetikos technologijų (SET) planą, kurio finansavimo sąlygos vis dar neaiškios; taigi sukūrė biudžeto eilutes su įrašu p. m., skirtas kelioms SET plano sritims, kuriose netrukus turėtų būti pradėta veikla; |
| --- | --- |

26.

yra įsitikinęs, kad reikalinga strateginė Europos energetikos padėties perspektyva; pažymi, kad Komisija parengė Strateginį energetikos technologijų (SET) planą, kurio finansavimo sąlygos vis dar neaiškios; taigi sukūrė biudžeto eilutes su įrašu p. m., skirtas kelioms SET plano sritims, kuriose netrukus turėtų būti pradėta veikla;

Dėl 1b pakategorės

| 27. | pažymi, kad Tarybos pozicijoje nekeičiamas Komisijos pasiūlymas dėl įsipareigojimų, ir pabrėžia, kad ši pozicija dėl įsipareigojimų asignavimų puikiai atitinka asignavimus, numatytus pagal DFP, atsižvelgiant į 2011 m. skirtą finansinės programos techninį patikslinimą, kaip nurodyta 2006 m. birželio 17 d. TIS 17 punkte; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad Tarybos pozicijoje nekeičiamas Komisijos pasiūlymas dėl įsipareigojimų, ir pabrėžia, kad ši pozicija dėl įsipareigojimų asignavimų puikiai atitinka asignavimus, numatytus pagal DFP, atsižvelgiant į 2011 m. skirtą finansinės programos techninį patikslinimą, kaip nurodyta 2006 m. birželio 17 d. TIS 17 punkte;

| 28. | apgailestauja dėl Tarybos požiūrio riboti mokėjimus ir juos sumažinti 1 075 mln. EUR (pusė šios sumos skirta 2006–2010 m. programavimo laikotarpiui užbaigti), palyginti su Komisijos mokėjimų poreikių 2011 m. sąmata; pabrėžia, kad minėtą sąmatą Europos Parlamentas jau įvertino kaip pernelyg mažą ir kad, laikantis Tarybos požiūrio, gali kilti pavojus dėl to, kad bus nepasistūmėta įgyvendinant programą dėl to, kad 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje ji buvo pradėta vykdyti pernelyg lėtai, taip pat dėl neseniai Parlamento ir Tarybos priimtų teisės aktų pataisų įgyvendinant Europos ekonomikos atkūrimo planą; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja dėl Tarybos požiūrio riboti mokėjimus ir juos sumažinti 1 075 mln. EUR (pusė šios sumos skirta 2006–2010 m. programavimo laikotarpiui užbaigti), palyginti su Komisijos mokėjimų poreikių 2011 m. sąmata; pabrėžia, kad minėtą sąmatą Europos Parlamentas jau įvertino kaip pernelyg mažą ir kad, laikantis Tarybos požiūrio, gali kilti pavojus dėl to, kad bus nepasistūmėta įgyvendinant programą dėl to, kad 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje ji buvo pradėta vykdyti pernelyg lėtai, taip pat dėl neseniai Parlamento ir Tarybos priimtų teisės aktų pataisų įgyvendinant Europos ekonomikos atkūrimo planą;

| 29. | taigi, vėl įrašo biudžeto projekte numatytus mokėjimų asignavimus, kuriuos Taryba buvo sumažinusi, ir laikosi savo pradinės pozicijos, kad Komisija ir Taryba turėtų pateikti ir skubiai patvirtinti taisomąjį biudžetą, jei mokėjimų asignavimų nepakaks poreikiams patenkinti; šiuo požiūriu pritaria Tarybos pareiškimui; |
| --- | --- |

29.

taigi, vėl įrašo biudžeto projekte numatytus mokėjimų asignavimus, kuriuos Taryba buvo sumažinusi, ir laikosi savo pradinės pozicijos, kad Komisija ir Taryba turėtų pateikti ir skubiai patvirtinti taisomąjį biudžetą, jei mokėjimų asignavimų nepakaks poreikiams patenkinti; šiuo požiūriu pritaria Tarybos pareiškimui;

| 30. | primena, kad ES strategijoje, skirtoje Baltijos jūros regiono veiksmų planui įgyvendinti, teigiama, kad siūlomi veiksmai turėtų būti kiek įmanoma finansuojami iš turimų išteklių, įskaitant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą; pažymi, kad Tarybos išvadose dėl ES Baltijos jūros regiono strategijos teigiama, kad strategija pagrįsta veiksmingesniu turimų ES priemonių ir fondų, taip pat kitų turimų išteklių ir finansinių priemonių naudojimu; pabrėžia, kad šią strategiją būtina tinkamai pripažinti ir finansuoti; |
| --- | --- |

30.

primena, kad ES strategijoje, skirtoje Baltijos jūros regiono veiksmų planui įgyvendinti, teigiama, kad siūlomi veiksmai turėtų būti kiek įmanoma finansuojami iš turimų išteklių, įskaitant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą; pažymi, kad Tarybos išvadose dėl ES Baltijos jūros regiono strategijos teigiama, kad strategija pagrįsta veiksmingesniu turimų ES priemonių ir fondų, taip pat kitų turimų išteklių ir finansinių priemonių naudojimu; pabrėžia, kad šią strategiją būtina tinkamai pripažinti ir finansuoti;

Dėl 2 išlaidų kategorijos

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP pirminis tikslas – užtikrinti rinkos stabilumą, aprūpinimą maistu, teisingas kainas, užtikrinančias pajamas ūkininkams, įskaitant aplinkos ir kraštovaizdžio apsaugą, todėl ragina Komisiją 2011 m. biudžete numatyti tam tikrų lėšų reikalingoms nesudėtingos prieigos prie finansavimo priemonėms finansuoti, jei 2011 m. rinka būtų nepastovi; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP pirminis tikslas – užtikrinti rinkos stabilumą, aprūpinimą maistu, teisingas kainas, užtikrinančias pajamas ūkininkams, įskaitant aplinkos ir kraštovaizdžio apsaugą, todėl ragina Komisiją 2011 m. biudžete numatyti tam tikrų lėšų reikalingoms nesudėtingos prieigos prie finansavimo priemonėms finansuoti, jei 2011 m. rinka būtų nepastovi;

| 32. | pripažįsta 2010 m. biudžete išimtinai pieno sektoriui skirtų 300 mln. EUR naudą; pritaria, kad reikia sukurti naują biudžeto eilutę, kuri veiktų kaip pieno fondas, skirtas siekiant teikti paramą modernizavimui, įvairinimui ir pertvarkymui bei pagerinti rinkodarą ir pieno sektoriaus ūkininkų derybų padėtį, siekiant reaguoti į didėjančią maisto produktų grandinės perdirbėjų ir mažmenininkų galią rinkoje; atkreipia dėmesį, kad Komisija jau patvirtino pieno fondą; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta 2010 m. biudžete išimtinai pieno sektoriui skirtų 300 mln. EUR naudą; pritaria, kad reikia sukurti naują biudžeto eilutę, kuri veiktų kaip pieno fondas, skirtas siekiant teikti paramą modernizavimui, įvairinimui ir pertvarkymui bei pagerinti rinkodarą ir pieno sektoriaus ūkininkų derybų padėtį, siekiant reaguoti į didėjančią maisto produktų grandinės perdirbėjų ir mažmenininkų galią rinkoje; atkreipia dėmesį, kad Komisija jau patvirtino pieno fondą;

| 33. | mano, kad reikėtų išlaikyti nacionalinę paramos vyno sektoriui programą, tačiau reikėtų sumažinti asignavimus; atkreipia dėmesį, kad vykdant vyno rinkos režimo reformą Komisija aiškiai pareiškė, kad ši reforma turėtų nedaryti poveikio biudžetui; |
| --- | --- |

33.

mano, kad reikėtų išlaikyti nacionalinę paramos vyno sektoriui programą, tačiau reikėtų sumažinti asignavimus; atkreipia dėmesį, kad vykdant vyno rinkos režimo reformą Komisija aiškiai pareiškė, kad ši reforma turėtų nedaryti poveikio biudžetui;

| 34. | pripažįsta, kad vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa ir mokyklų aprūpinimo pienu programa yra svarbios programos siekiant skatinti sveiką vaikų mitybą; pritaria Komisijos siūlymui skirti daugiau lėšų šioms dviem programoms įgyvendinti ir nusprendžia dar padidinti jų asignavimus; pabrėžia, kad labai svarbi programa, skirta skurstantiems asmenims, ir nusprendžia padidinti jai numatytus asignavimus, tačiau primena, kad ji turi būti įgyvendinama atsižvelgiant į Bendrajame Teisme vykstančių teismo procesų rezultatus; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa ir mokyklų aprūpinimo pienu programa yra svarbios programos siekiant skatinti sveiką vaikų mitybą; pritaria Komisijos siūlymui skirti daugiau lėšų šioms dviem programoms įgyvendinti ir nusprendžia dar padidinti jų asignavimus; pabrėžia, kad labai svarbi programa, skirta skurstantiems asmenims, ir nusprendžia padidinti jai numatytus asignavimus, tačiau primena, kad ji turi būti įgyvendinama atsižvelgiant į Bendrajame Teisme vykstančių teismo procesų rezultatus;

| 35. | pritaria, remdamasis savo prioritetais, bandomojo projekto, kurio tikslas – skatinti jaunųjų ūkininkų keitimąsi pažangiąja patirtimi, rengimui, ypač kiek tai susiję su iššūkiais, su kuriais susiduria Europos žemės ūkio sektorius; |
| --- | --- |

35.

pritaria, remdamasis savo prioritetais, bandomojo projekto, kurio tikslas – skatinti jaunųjų ūkininkų keitimąsi pažangiąja patirtimi, rengimui, ypač kiek tai susiję su iššūkiais, su kuriais susiduria Europos žemės ūkio sektorius;

| 36. | įsitikinęs, kad reikėtų toliau stiprinti programą „LIFE+“ (2007–2013 m. finansinę aplinkos priemonę) siekiant laikytis papildomų priemonių; pabrėžia, kad aplinkos problemos yra prioritetinės vykdant aplinkos ir žemės ūkio politiką ir kad finansavimo didinimas yra itin svarbus saugant gamtą ir biologinę įvairovę; mano, kad tvaraus vystymosi kriterijai turėtų būti taikomi ne tik LIFE+, bet ir visoms susijusioms ES priemonėms; |
| --- | --- |

36.

įsitikinęs, kad reikėtų toliau stiprinti programą „LIFE+“ (2007–2013 m. finansinę aplinkos priemonę) siekiant laikytis papildomų priemonių; pabrėžia, kad aplinkos problemos yra prioritetinės vykdant aplinkos ir žemės ūkio politiką ir kad finansavimo didinimas yra itin svarbus saugant gamtą ir biologinę įvairovę; mano, kad tvaraus vystymosi kriterijai turėtų būti taikomi ne tik LIFE+, bet ir visoms susijusioms ES priemonėms;

Dėl 3a pakategorės

| 37. | mano, kad keletas programų, pvz., Terorizmo prevencijos, parengties ir padarinių valdymo programa, yra itin svarbios įgyvendinant Stokholmo programą, ir dar kartą reiškia savo pritarimą programai „Daphne“ (kova su smurtu), kurią vykdant programos, kurias verta finansuoti, negali būti finansuojamos dėl asignavimų trūkumo, ir Informacijos apie narkotikus ir kovos su narkotikais programai; šiomis aplinkybėmis itin daug dėmesio skiria kovai su smurtu, kurį patiria moterys, įskaitant priverstinį abortą, moterų lytinių organų žalojimą, prievartinę sterilizaciją ir kitokį žiaurų, nežmonišką ir žeminantį elgesį; |
| --- | --- |

37.

mano, kad keletas programų, pvz., Terorizmo prevencijos, parengties ir padarinių valdymo programa, yra itin svarbios įgyvendinant Stokholmo programą, ir dar kartą reiškia savo pritarimą programai „Daphne“ (kova su smurtu), kurią vykdant programos, kurias verta finansuoti, negali būti finansuojamos dėl asignavimų trūkumo, ir Informacijos apie narkotikus ir kovos su narkotikais programai; šiomis aplinkybėmis itin daug dėmesio skiria kovai su smurtu, kurį patiria moterys, įskaitant priverstinį abortą, moterų lytinių organų žalojimą, prievartinę sterilizaciją ir kitokį žiaurų, nežmonišką ir žeminantį elgesį;

| 38. | kadangi Parlamentui buvo pateikta mažai informacijos apie kitus SIS II projekto vykdymo etapus, mano, kad asignavimų įrašymas į rezervą – tinkamiausia priemonė siekiant gauti prašomos informacijos apie būtinus patobulinimus; |
| --- | --- |

38.

kadangi Parlamentui buvo pateikta mažai informacijos apie kitus SIS II projekto vykdymo etapus, mano, kad asignavimų įrašymas į rezervą – tinkamiausia priemonė siekiant gauti prašomos informacijos apie būtinus patobulinimus;

| 39. | mano, kad, siekiant patenkinti Parlamento prašymą pateikti informaciją apie būtinus patobulinimus ir išsamią SIS II biudžeto apžvalgą, nepakanka plano, pateikto Komisijos 2010 m. rugsėjo 21 d. darbo dokumente; |
| --- | --- |

39.

mano, kad, siekiant patenkinti Parlamento prašymą pateikti informaciją apie būtinus patobulinimus ir išsamią SIS II biudžeto apžvalgą, nepakanka plano, pateikto Komisijos 2010 m. rugsėjo 21 d. darbo dokumente;

Dėl 3b pakategorės

| 40. | primena, kad 3b kategorija apima politikos sritis, kurios turi tiesioginę įtaką Europos piliečių kasdieniam gyvenimui, ir yra visiškai įsitikinęs, kad faktinis šios kategorijos potencialas negalės būti visiškai panaudotas, jei dabartinėje DFP bus nustatyta ribota marža; pabrėžia, kad Tarybos siūlomas šių priemonių finansavimas neatitinka šioje kategorijoje numatytų pagrindinių prioritetų, ir ypač pabrėžia, kad iki šiol pasiektas itin aukštas su jaunimu susijusių programų įgyvendinimo lygis rodo, kad į jas turi būti investuojama daug daugiau; |
| --- | --- |

40.

primena, kad 3b kategorija apima politikos sritis, kurios turi tiesioginę įtaką Europos piliečių kasdieniam gyvenimui, ir yra visiškai įsitikinęs, kad faktinis šios kategorijos potencialas negalės būti visiškai panaudotas, jei dabartinėje DFP bus nustatyta ribota marža; pabrėžia, kad Tarybos siūlomas šių priemonių finansavimas neatitinka šioje kategorijoje numatytų pagrindinių prioritetų, ir ypač pabrėžia, kad iki šiol pasiektas itin aukštas su jaunimu susijusių programų įgyvendinimo lygis rodo, kad į jas turi būti investuojama daug daugiau;

| 41. | dar kartą patvirtina savo ketinimą padidinti asignavimus, skirtus programai „Veiklus jaunimas“, Pasaulio specialiosioms olimpinėms vasaros žaidynėms, informacijos perdavimui ir vykstantiems parengiamiesiems veiksmams sporto srityje; atkreipia dėmesį į Tarybos iniciatyvą pateikti naujus parengiamuosius veiksmus dėl Europos atminimo vietų ir mano, kad šie parengiamieji veiksmai galėtų skatinti ES pilietybę, išsaugant ir sudarant sąlygas prieigai prie bendro Europos atminimo istorinių vietų; |
| --- | --- |

41.

dar kartą patvirtina savo ketinimą padidinti asignavimus, skirtus programai „Veiklus jaunimas“, Pasaulio specialiosioms olimpinėms vasaros žaidynėms, informacijos perdavimui ir vykstantiems parengiamiesiems veiksmams sporto srityje; atkreipia dėmesį į Tarybos iniciatyvą pateikti naujus parengiamuosius veiksmus dėl Europos atminimo vietų ir mano, kad šie parengiamieji veiksmai galėtų skatinti ES pilietybę, išsaugant ir sudarant sąlygas prieigai prie bendro Europos atminimo istorinių vietų;

| 42. | mano, kad Komisija turi parengti išsamią geresnio ES piliečių informavimo strategiją ir sukurti Europos viešąją erdvę, kaip numatyta 2008 m. spalio mėn. bendroje institucijų deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“; |
| --- | --- |

42.

mano, kad Komisija turi parengti išsamią geresnio ES piliečių informavimo strategiją ir sukurti Europos viešąją erdvę, kaip numatyta 2008 m. spalio mėn. bendroje institucijų deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“;

Dėl 4 išlaidų kategorijos

| 43. | visiškai įsitikinęs, kad ES, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmuo negali būti tinkamai finansuojamas taikant DFP numatytas maržas, ir kad ši priemonių trūkumo problema neturėtų būti sprendžiama dviems biudžeto valdymo institucijoms priimant paskutinės minutės kompromisus tinkamai neapmąsčius vidutinio laikotarpio poreikių; primena, kad, siekiant užtikrinti 4 kategorijos įvykdomumą ir tvarumą, būtina persvarstyti DFP ir šios kategorijos viršutinę ribą ir atsižvelgti į atsiradusius poreikius, kurių nebuvo galima numatyti 2006 m.; |
| --- | --- |

43.

visiškai įsitikinęs, kad ES, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmuo negali būti tinkamai finansuojamas taikant DFP numatytas maržas, ir kad ši priemonių trūkumo problema neturėtų būti sprendžiama dviems biudžeto valdymo institucijoms priimant paskutinės minutės kompromisus tinkamai neapmąsčius vidutinio laikotarpio poreikių; primena, kad, siekiant užtikrinti 4 kategorijos įvykdomumą ir tvarumą, būtina persvarstyti DFP ir šios kategorijos viršutinę ribą ir atsižvelgti į atsiradusius poreikius, kurių nebuvo galima numatyti 2006 m.;

| 44. | mano, kad atsižvelgiant į labai nedidelę veiksmų laisvę pagal šią išlaidų kategoriją ir į Tarybos iniciatyva dedamas pastangas taupyti, prioritetinių sričių finansavimą galima užtikrinti tik atlikus tam tikrą asignavimų, numatytų pagal ribotą skaičių biudžeto eilučių, sumažinimą; mano, kad būtų galima iš dalies sumažinti asignavimus, numatytus Afganistano atstatymui skirtai paramai ir makrofinansinei paramai, išvengiant didelio neigiamo poveikio veiklai; taip pat nusprendžia vėl įrašyti tokio pat dydžio, kaip buvo skirta 2010 m. biudžete, asignavimus bendrai užsienio ir saugumo politikai, kaip numatyta pagal TIS 42 punktą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad atsižvelgiant į labai nedidelę veiksmų laisvę pagal šią išlaidų kategoriją ir į Tarybos iniciatyva dedamas pastangas taupyti, prioritetinių sričių finansavimą galima užtikrinti tik atlikus tam tikrą asignavimų, numatytų pagal ribotą skaičių biudžeto eilučių, sumažinimą; mano, kad būtų galima iš dalies sumažinti asignavimus, numatytus Afganistano atstatymui skirtai paramai ir makrofinansinei paramai, išvengiant didelio neigiamo poveikio veiklai; taip pat nusprendžia vėl įrašyti tokio pat dydžio, kaip buvo skirta 2010 m. biudžete, asignavimus bendrai užsienio ir saugumo politikai, kaip numatyta pagal TIS 42 punktą;

| 45. | pakartoja savo įsipareigojimą savavališkai nesumažinti asignavimų, skirtų Palestinai, taikos procesui ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai remti; nepaisydamas to, pakartoja savo tvirtą įsitikinimą, kad visuotinės finansinės pagalbos skirtumai (ES būnant pirmąja paramos teikėja) ir jų ribotas poveikis Taikos procesui nėra nei pateisinami, nei suprantami ir turi būti išsamiai spendžiami, ypač atsižvelgiant į naujai sukurtą Europos išorės veiksmų tarnybą; |
| --- | --- |

45.

pakartoja savo įsipareigojimą savavališkai nesumažinti asignavimų, skirtų Palestinai, taikos procesui ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai remti; nepaisydamas to, pakartoja savo tvirtą įsitikinimą, kad visuotinės finansinės pagalbos skirtumai (ES būnant pirmąja paramos teikėja) ir jų ribotas poveikis Taikos procesui nėra nei pateisinami, nei suprantami ir turi būti išsamiai spendžiami, ypač atsižvelgiant į naujai sukurtą Europos išorės veiksmų tarnybą;

| 46. | pakartoja savo prieštaravimą siūlomam kelių priemonių ir programų asignavimų perkėlimui papildomoms prekybos bananais priemonėms ir bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis (ICI+) priemonei, kurių finansavimas nebuvo numatytas tvirtinant dabartinę DFP, finansuoti, tačiau vis dėlto primena, kad pritaria šioms priemonėms; pabrėžia, kad Vystomojo bendradarbiavimo priemonė negali būti laikoma fondu, kuriuo būtų galima naudotis norint finansuoti naujus poreikius, atsirandančius pagal 4 išlaidų kategoriją numatytoje srityje, bet kad ji buvo sukurta ir finansuojama siekiant tam tikrų tikslų, kurių ES įvairiomis progomis įsipareigojo siekti; taigi ragina Tarybą pritarti daugiamečiam šių priemonių finansavimui panaudojant visas priemones, numatytas TIS; |
| --- | --- |

46.

pakartoja savo prieštaravimą siūlomam kelių priemonių ir programų asignavimų perkėlimui papildomoms prekybos bananais priemonėms ir bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis (ICI+) priemonei, kurių finansavimas nebuvo numatytas tvirtinant dabartinę DFP, finansuoti, tačiau vis dėlto primena, kad pritaria šioms priemonėms; pabrėžia, kad Vystomojo bendradarbiavimo priemonė negali būti laikoma fondu, kuriuo būtų galima naudotis norint finansuoti naujus poreikius, atsirandančius pagal 4 išlaidų kategoriją numatytoje srityje, bet kad ji buvo sukurta ir finansuojama siekiant tam tikrų tikslų, kurių ES įvairiomis progomis įsipareigojo siekti; taigi ragina Tarybą pritarti daugiamečiam šių priemonių finansavimui panaudojant visas priemones, numatytas TIS;

| 47. | nusprendžia dalį asignavimų, skirtų tvaraus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymui finansuoti, įrašyti į rezervą, kol Komisija pateiks politiškai įpareigojantį dokumentą, kuriame bus nurodyta, kad spartaus kovos su klimato kaita įgyvendinimo finansinis paketas iš tiesų yra papildoma priemonė, kad ES ištekliai skiriami regionams partneriams išlaikant geografinę pusiausvyrą ir kad jis nebus įgyvendinamas esamų vystomojo bendradarbiavimo programų sąskaita, taip pat aiškią informaciją apie lėšų gavėjų atrankos kriterijus ir susitarimų su besivystančiomis šalimis detales; |
| --- | --- |

47.

nusprendžia dalį asignavimų, skirtų tvaraus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymui finansuoti, įrašyti į rezervą, kol Komisija pateiks politiškai įpareigojantį dokumentą, kuriame bus nurodyta, kad spartaus kovos su klimato kaita įgyvendinimo finansinis paketas iš tiesų yra papildoma priemonė, kad ES ištekliai skiriami regionams partneriams išlaikant geografinę pusiausvyrą ir kad jis nebus įgyvendinamas esamų vystomojo bendradarbiavimo programų sąskaita, taip pat aiškią informaciją apie lėšų gavėjų atrankos kriterijus ir susitarimų su besivystančiomis šalimis detales;

| 48. | pradeda visuotinai pagal visas biudžeto antraštines dalis taikyti ES paramos sąžiningai prekybai požiūrį; |
| --- | --- |

48.

pradeda visuotinai pagal visas biudžeto antraštines dalis taikyti ES paramos sąžiningai prekybai požiūrį;

| 49. | mano, kad, remiantis keturšalėmis derybomis dėl Europos išorės veiksmų tarnybos, reikėtų siekti tiksliau nustatyti BUSP ir BGSP misijas, norint padidinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas biudžeto peržiūrai; todėl nusprendžia padalyti 19 03 01, 19 03 03 ir 19 03 07 eilutes ir sukurti atskiras biudžeto eilutes, skirtas ES stebėsenos misijai Gruzijoje, ES teisinės valstybės misijai Kosove ir ES policijos misijai Afganistane, nes jos yra pagrindinės misijos, vykdomos pagal BUSP ir BGSP 2011 m.; |
| --- | --- |

49.

mano, kad, remiantis keturšalėmis derybomis dėl Europos išorės veiksmų tarnybos, reikėtų siekti tiksliau nustatyti BUSP ir BGSP misijas, norint padidinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas biudžeto peržiūrai; todėl nusprendžia padalyti 19 03 01, 19 03 03 ir 19 03 07 eilutes ir sukurti atskiras biudžeto eilutes, skirtas ES stebėsenos misijai Gruzijoje, ES teisinės valstybės misijai Kosove ir ES policijos misijai Afganistane, nes jos yra pagrindinės misijos, vykdomos pagal BUSP ir BGSP 2011 m.;

| 50. | nori žinoti, kodėl vis dar mokamos išmokos į pensiją išėjusiems Komisijos nariams, kurie dirba kitą darbą; griežtai reikalauja, kad Komisija imtųsi išsamiai peržiūrėti dabartines procedūras ir iki 2011 m. balandžio 30 d. pateiktų Parlamentui išsamią ataskaitą; |
| --- | --- |

50.

nori žinoti, kodėl vis dar mokamos išmokos į pensiją išėjusiems Komisijos nariams, kurie dirba kitą darbą; griežtai reikalauja, kad Komisija imtųsi išsamiai peržiūrėti dabartines procedūras ir iki 2011 m. balandžio 30 d. pateiktų Parlamentui išsamią ataskaitą;

| 51. | mano, atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, kad ES ir JAV strateginė partnerystė turi būti aiškiai nustatyta sukuriant specialią biudžeto eilutę „Bendradarbiavimas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis“; |
| --- | --- |

51.

mano, atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, kad ES ir JAV strateginė partnerystė turi būti aiškiai nustatyta sukuriant specialią biudžeto eilutę „Bendradarbiavimas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis“;

| 52. | yra įsitikinęs, kad būtina dar padidinti finansinį paketą, skirtą Kipro turkų bendruomenei remti, siekiant užtikrinti tinkamą Kipre be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto (angl. CMP) veiklos ir Kultūros paveldo techninio komiteto restauravimo projektų įgyvendinimo finansavimą; mano, kad šių komitetų darbas yra nepaprastai svarbus abiem Kipro bendruomenėms; |
| --- | --- |

52.

yra įsitikinęs, kad būtina dar padidinti finansinį paketą, skirtą Kipro turkų bendruomenei remti, siekiant užtikrinti tinkamą Kipre be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto (angl. CMP) veiklos ir Kultūros paveldo techninio komiteto restauravimo projektų įgyvendinimo finansavimą; mano, kad šių komitetų darbas yra nepaprastai svarbus abiem Kipro bendruomenėms;

Dėl 5 išlaidų kategorijos

| 53. | atmeta Tarybos bendrąją poziciją dėl 5 išlaidų kategorijos išlaidų, kurios bendrai sumažintos daugiau nei 115 mln. EUR, nes į biudžetą nebuvo įtrauktas 1,85 proc. atlyginimų ir pensijų patikslinimas, visuotinai sumažintos sumos biudžeto eilutėse, skirtose Europos mokykloms, o tai prieštarauja Parlamento jaunimui, švietimui ir mobilumui teikiamiems prioritetams; |
| --- | --- |

53.

atmeta Tarybos bendrąją poziciją dėl 5 išlaidų kategorijos išlaidų, kurios bendrai sumažintos daugiau nei 115 mln. EUR, nes į biudžetą nebuvo įtrauktas 1,85 proc. atlyginimų ir pensijų patikslinimas, visuotinai sumažintos sumos biudžeto eilutėse, skirtose Europos mokykloms, o tai prieštarauja Parlamento jaunimui, švietimui ir mobilumui teikiamiems prioritetams;

| 54. | pabrėžia, kad taikant tokį ribojantį požiūrį bus trumpam sutaupoma ES biudžeto lėšų, tačiau taip pat bus sukeltas pavojus ES politikos priemonių ir programų įgyvendinimui; toliau pabrėžia, kad institucijoms turėtų būti suteikta pakankamai išteklių savo pareigoms atlikti, ypač įsigaliojus SESV; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad taikant tokį ribojantį požiūrį bus trumpam sutaupoma ES biudžeto lėšų, tačiau taip pat bus sukeltas pavojus ES politikos priemonių ir programų įgyvendinimui; toliau pabrėžia, kad institucijoms turėtų būti suteikta pakankamai išteklių savo pareigoms atlikti, ypač įsigaliojus SESV;

| 55. | todėl vėl įrašo Tarybos sumažintas sumas ir įrašo į rezervą sumas, sudarančias 1,85 proc. atlyginimų patikslinimą, kol dar nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas; mano, kad šių išlaidų įtraukimas į biudžetą yra patikimas ir taupus biudžeto valdymas; |
| --- | --- |

55.

todėl vėl įrašo Tarybos sumažintas sumas ir įrašo į rezervą sumas, sudarančias 1,85 proc. atlyginimų patikslinimą, kol dar nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas; mano, kad šių išlaidų įtraukimas į biudžetą yra patikimas ir taupus biudžeto valdymas;

| 56. | vėl įrašo Komisijos biudžeto projekte numatytas sumas, kurios, kaip paminėta, buvo sumažintos, išskyrus sumą, susijusią su konferencijomis, susitikimais ir komitetais; mano, kad Europos mokykloms skirto biudžeto sumažinimas yra nepriimtinas; taip pat stebisi, kaip Taryba gali tiksliau įvertinti galimą personalo skaičių Komisijos tarnybose nei pati Komisija; |
| --- | --- |

56.

vėl įrašo Komisijos biudžeto projekte numatytas sumas, kurios, kaip paminėta, buvo sumažintos, išskyrus sumą, susijusią su konferencijomis, susitikimais ir komitetais; mano, kad Europos mokykloms skirto biudžeto sumažinimas yra nepriimtinas; taip pat stebisi, kaip Taryba gali tiksliau įvertinti galimą personalo skaičių Komisijos tarnybose nei pati Komisija;

| 57. | prašo Tarybos skubiai patvirtinti Taisomąjį raštą Nr. 1/2011, kad Europos išorės veiksmų tarnyba galėtų pradėti veiklą turėdama pakankamai išteklių 2011 m. pradžioje, bet nusprendžia įrašyti asignavimus į rezervą tol, kol atitinkamos Parlamento tarnybos išsamiau nepasikonsultuos su Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausiąja įgaliotine bendrai užsienio ir saugumo politikai dėl prioritetų, kuriems įgyvendinti bus naudojami ištekliai, atlaisvinti sujungus dabartines Komisijos ir Tarybos struktūras; |
| --- | --- |

57.

prašo Tarybos skubiai patvirtinti Taisomąjį raštą Nr. 1/2011, kad Europos išorės veiksmų tarnyba galėtų pradėti veiklą turėdama pakankamai išteklių 2011 m. pradžioje, bet nusprendžia įrašyti asignavimus į rezervą tol, kol atitinkamos Parlamento tarnybos išsamiau nepasikonsultuos su Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausiąja įgaliotine bendrai užsienio ir saugumo politikai dėl prioritetų, kuriems įgyvendinti bus naudojami ištekliai, atlaisvinti sujungus dabartines Komisijos ir Tarybos struktūras;

| 58. | kai kurias išlaidas, numatytas pagal administracinei veiklai skirtas biudžeto eilutes, įrašo į rezervą, kol Komisija imsis tam tikrų veiksmų, tolesnių priemonių ar pateiks pasiūlymus ar kol ji pateiks papildomos informacijos; ypač reikalauja persvarstyti Komisijos narių elgesio kodeksą ir griežtai jį taikyti tam tikriems pensijų buvusiems Komisijos nariams skyrimo aspektams siekiant panaudoti kai kurių rezervų lėšas; |
| --- | --- |

58.

kai kurias išlaidas, numatytas pagal administracinei veiklai skirtas biudžeto eilutes, įrašo į rezervą, kol Komisija imsis tam tikrų veiksmų, tolesnių priemonių ar pateiks pasiūlymus ar kol ji pateiks papildomos informacijos; ypač reikalauja persvarstyti Komisijos narių elgesio kodeksą ir griežtai jį taikyti tam tikriems pensijų buvusiems Komisijos nariams skyrimo aspektams siekiant panaudoti kai kurių rezervų lėšas;

Dėl agentūrų

| 59. | patvirtina, kaip paprastai, Komisijos parengtą agentūrų biudžeto poreikių sąmatą ir nepritaria principams, kuriais grindžiama Komisijos pozicija dėl ES decentralizuotų agentūrų biudžetų, palyginti su 2010 m., t. y.:






  — | optimaliai veikiančių agentūrų išlaidų augimas ribojamas 1,5 proc., |
| --- | --- | --- |

59.

patvirtina, kaip paprastai, Komisijos parengtą agentūrų biudžeto poreikių sąmatą ir nepritaria principams, kuriais grindžiama Komisijos pozicija dėl ES decentralizuotų agentūrų biudžetų, palyginti su 2010 m., t. y.:

—

optimaliai veikiančių agentūrų išlaidų augimas ribojamas 1,5 proc.,

| — | agentūroms, kurioms pavestos naujos užduotys, skiriamų asignavimų augimas ribojamas 3 proc., perpus sumažinant reikalaujamų etatų skaičių, |
| --- | --- |

—

agentūroms, kurioms pavestos naujos užduotys, skiriamų asignavimų augimas ribojamas 3 proc., perpus sumažinant reikalaujamų etatų skaičių,

| — | Komisijos pasiūlyme įrašytų naujų agentūrų išlaidos nekeičiamos; |
| --- | --- |

—

Komisijos pasiūlyme įrašytų naujų agentūrų išlaidos nekeičiamos;

| 60. | vis dėlto mano, kad ES subsidijos mokesčius renkančioms agentūroms neturėtų būti sumažintos suma, kurią sudaro asignuotosios įplaukos, siekiant joms suteikti atitinkamą biudžeto lankstumą atsižvelgiant į surinktų mokesčių kintamumą; |
| --- | --- |

60.

vis dėlto mano, kad ES subsidijos mokesčius renkančioms agentūroms neturėtų būti sumažintos suma, kurią sudaro asignuotosios įplaukos, siekiant joms suteikti atitinkamą biudžeto lankstumą atsižvelgiant į surinktų mokesčių kintamumą;

| 61. | taip pat nusprendžia padidinti 2011 m. biudžeto asignavimus trims naujoms finansinės priežiūros agentūroms, remiantis turimu derybų su Taryba išvadų poveikio biudžetui vertinimu, nustatyti Europos policijos koledžui skirtą rezervą, kol laukiama 2008 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezultatų, ir padidinti ES finansavimą Europos mokymo fondui, remiantis Parlamento prioritetais, taip pat numatyti daugiau lėšų Žuvininkystės kontrolės agentūrai, kad ji galėtų vykdyti kontrolės tarptautiniuose vandenyse įgaliojimus; |
| --- | --- |

61.

taip pat nusprendžia padidinti 2011 m. biudžeto asignavimus trims naujoms finansinės priežiūros agentūroms, remiantis turimu derybų su Taryba išvadų poveikio biudžetui vertinimu, nustatyti Europos policijos koledžui skirtą rezervą, kol laukiama 2008 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezultatų, ir padidinti ES finansavimą Europos mokymo fondui, remiantis Parlamento prioritetais, taip pat numatyti daugiau lėšų Žuvininkystės kontrolės agentūrai, kad ji galėtų vykdyti kontrolės tarptautiniuose vandenyse įgaliojimus;

Dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų

| 62. | pabrėžia, kad bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai, kurių buvo patvirtinta nedaug, buvo išsamiai apsvarstyti ir įvertinti, taip pat atsižvelgiant į naudingą ir konstruktyvų naująjį, 2010 m. liepos mėn. atliktą Komisijos įvertinimą, siekiant išvengti veiksmų, kurie jau įtraukti į esamas ES programas, dubliavimo; primena, kad vykdant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus siekiama formuoti politinius prioritetus ir parengti naujas iniciatyvas, kurios ateityje gali virsti ES veiklos kryptimis ir programomis; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai, kurių buvo patvirtinta nedaug, buvo išsamiai apsvarstyti ir įvertinti, taip pat atsižvelgiant į naudingą ir konstruktyvų naująjį, 2010 m. liepos mėn. atliktą Komisijos įvertinimą, siekiant išvengti veiksmų, kurie jau įtraukti į esamas ES programas, dubliavimo; primena, kad vykdant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus siekiama formuoti politinius prioritetus ir parengti naujas iniciatyvas, kurios ateityje gali virsti ES veiklos kryptimis ir programomis;

I, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX SKIRSNIAI

Bendrieji principai

| 63. | primena, kad institucijos turėtų parengti savo biudžetus remdamosi patikimu ir veiksmingu valdymu ir, atsižvelgdamos į dabartinės ekonomikos krizės padarinius, dėti reikalingas pastangas siekiant veiksmingai naudoti išteklius, kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal Lisabonos sutartį bei tuo pačiu metu stengtis taupyti, jei tai įmanoma; |
| --- | --- |

63.

primena, kad institucijos turėtų parengti savo biudžetus remdamosi patikimu ir veiksmingu valdymu ir, atsižvelgdamos į dabartinės ekonomikos krizės padarinius, dėti reikalingas pastangas siekiant veiksmingai naudoti išteklius, kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal Lisabonos sutartį bei tuo pačiu metu stengtis taupyti, jei tai įmanoma;

| 64. | atkreipia dėmesį į Komisijos iškeltą bylą Teisingumo Teisme dėl atlyginimų patikslinimo ir, remdamasis biudžeto atsargumo principu, nusprendė į rezervą įrašyti asignavimus, kurie padengtų išlaidas, kurios gali atsirasti 2011 m., jei Teismas priimtų Komisijai palankų sprendimą dėl aptariamo 1,85 proc. atlyginimų patikslinimo; |
| --- | --- |

64.

atkreipia dėmesį į Komisijos iškeltą bylą Teisingumo Teisme dėl atlyginimų patikslinimo ir, remdamasis biudžeto atsargumo principu, nusprendė į rezervą įrašyti asignavimus, kurie padengtų išlaidas, kurios gali atsirasti 2011 m., jei Teismas priimtų Komisijai palankų sprendimą dėl aptariamo 1,85 proc. atlyginimų patikslinimo;

| 65. | atkreipia dėmesį, kad Taryba sumažino asignavimus, susijusius su Kroatija, panaudodama kitą darbinę hipotezę dėl Kroatijos įstojimo į ES datos nei Komisija; nesant naujų veiksnių, dėl kurių šiuo metu būtų keičiama minėta data, nusprendžia remtis Komisijos požiūriu; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį, kad Taryba sumažino asignavimus, susijusius su Kroatija, panaudodama kitą darbinę hipotezę dėl Kroatijos įstojimo į ES datos nei Komisija; nesant naujų veiksnių, dėl kurių šiuo metu būtų keičiama minėta data, nusprendžia remtis Komisijos požiūriu;

| 66. | remdamasis kiekvienos institucijos prašymų įvertinimu, nusprendė vėl įrašyti dalį Tarybos sumažintų institucijų biudžetų sumų tais atvejais, kai kiekvienos institucijos konkretūs prašymai yra visiškai pagrįsti; |
| --- | --- |

66.

remdamasis kiekvienos institucijos prašymų įvertinimu, nusprendė vėl įrašyti dalį Tarybos sumažintų institucijų biudžetų sumų tais atvejais, kai kiekvienos institucijos konkretūs prašymai yra visiškai pagrįsti;

| 67. | pabrėžia, kad Tarybai iki šiol nesugebant pasiekti pozicijos dėl Regionų komitetui ir Ekonomikos ir socialiniam komitetui skirto Taisomojo biudžeto projekto Nr. 2/2010, nelieka nieko kito, kaip šio Taisomojo biudžeto projekto turinį aptarti svarstant 2011 m. biudžetą; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad Tarybai iki šiol nesugebant pasiekti pozicijos dėl Regionų komitetui ir Ekonomikos ir socialiniam komitetui skirto Taisomojo biudžeto projekto Nr. 2/2010, nelieka nieko kito, kaip šio Taisomojo biudžeto projekto turinį aptarti svarstant 2011 m. biudžetą;

1 skirsnis.
     
  Europos Parlamentas

Bendroji programa

| 68. | pabrėžia, kad derybos dėl daugelio klausimų vyko dviejų rengimosi derinimui susitikimų 2010 m. kovo ir balandžio mėn. metu ir buvo pasiekta aiškių rezultatų sąmatos nustatymo etapu; džiaugiasi, kad susitikimai vyko gera valia ir konstruktyviai; džiaugiasi, kad 2010 m. rugsėjo mėn. Biuro priimtame taisomajame rašte nenumatyta didelių sąmatos pakeitimų; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad derybos dėl daugelio klausimų vyko dviejų rengimosi derinimui susitikimų 2010 m. kovo ir balandžio mėn. metu ir buvo pasiekta aiškių rezultatų sąmatos nustatymo etapu; džiaugiasi, kad susitikimai vyko gera valia ir konstruktyviai; džiaugiasi, kad 2010 m. rugsėjo mėn. Biuro priimtame taisomajame rašte nenumatyta didelių sąmatos pakeitimų;

| 69. | supranta, kad reikia pasiekti sudėtingą, bet patenkinamą pusiausvyrą tarp poreikio visapusiškai įgyvendinti Lisabonos sutartyje numatytus Parlamento uždavinius, kuriems įgyvendinti nereikia padidinti išteklių, ir patikimo biudžeto principų bei apribojimų finansų krizės metu taikymo; todėl išsamiai patikrino įvairias biudžeto eilutes ir atliko keletą į sąmatą įrašytų asignavimų pritaikymų; |
| --- | --- |

69.

supranta, kad reikia pasiekti sudėtingą, bet patenkinamą pusiausvyrą tarp poreikio visapusiškai įgyvendinti Lisabonos sutartyje numatytus Parlamento uždavinius, kuriems įgyvendinti nereikia padidinti išteklių, ir patikimo biudžeto principų bei apribojimų finansų krizės metu taikymo; todėl išsamiai patikrino įvairias biudžeto eilutes ir atliko keletą į sąmatą įrašytų asignavimų pritaikymų;

| 70. | nurodo, kad bendras jo biudžeto lygis sudaro 1 700 349 283 EUR ir 20,21 proc. DFP 5 kategorijos (administraciniai asignavimai) išlaidų dalį, ir tai atitinka ankstesnes rezoliucijas, kuriose numatyta, kad išlaidos turėtų sudaryti apie 20 proc.; |
| --- | --- |

70.

nurodo, kad bendras jo biudžeto lygis sudaro 1 700 349 283 EUR ir 20,21 proc. DFP 5 kategorijos (administraciniai asignavimai) išlaidų dalį, ir tai atitinka ankstesnes rezoliucijas, kuriose numatyta, kad išlaidos turėtų sudaryti apie 20 proc.;

| 71. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad nustatant šią sumą atsižvelgta į ryškų kompetencijos padidėjimą pagal Lisabonos sutartį ir su tuo susijusius personalo ir kitų išteklių poreikius; |
| --- | --- |

71.

šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad nustatant šią sumą atsižvelgta į ryškų kompetencijos padidėjimą pagal Lisabonos sutartį ir su tuo susijusius personalo ir kitų išteklių poreikius;

| 72. | pažymi, kad galutinė suma, dėl kurios nusprendė biudžeto valdymo institucija, bendrai sumažinta 6 198 071 EUR, palyginti su biudžeto projektu, ir 25 029 014 EUR, palyginti su pradiniais biudžeto pasiūlymais prieš derinant su Biuru; |
| --- | --- |

72.

pažymi, kad galutinė suma, dėl kurios nusprendė biudžeto valdymo institucija, bendrai sumažinta 6 198 071 EUR, palyginti su biudžeto projektu, ir 25 029 014 EUR, palyginti su pradiniais biudžeto pasiūlymais prieš derinant su Biuru;

| 73. | laikosi savo nuomonės, kad bet kuriuo atveju taupymo kiek įmanoma politika ir nuolatinis esamų išteklių pertvarkymo ir perkėlimo siekis – tai svarbios biudžeto politikos dalys, ypač ekonominės krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

73.

laikosi savo nuomonės, kad bet kuriuo atveju taupymo kiek įmanoma politika ir nuolatinis esamų išteklių pertvarkymo ir perkėlimo siekis – tai svarbios biudžeto politikos dalys, ypač ekonominės krizės laikotarpiu;

Žmogiškieji ištekliai

| 74. | pažymi, kad didelis dėmesys skiriamas netiesioginei paramai nariams, kaip pasiūlė Biuras ir patvirtino Biudžeto komitetas, aiškiai stiprinant tokias sritis kaip Parlamento tyrimų ir politikos analizės pajėgumai, bibliotekos paslaugos, politikos departamentai ir susijusios sritys; primena, kad, atsižvelgiant į naują ir stipresnį Parlamento vaidmenį, tai atitinkamai papildo tiesioginės paramos priemones, kurios jau buvo paskatintos 2010 m. biudžete ir Taisomajame biudžete Nr. 1/2010; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad didelis dėmesys skiriamas netiesioginei paramai nariams, kaip pasiūlė Biuras ir patvirtino Biudžeto komitetas, aiškiai stiprinant tokias sritis kaip Parlamento tyrimų ir politikos analizės pajėgumai, bibliotekos paslaugos, politikos departamentai ir susijusios sritys; primena, kad, atsižvelgiant į naują ir stipresnį Parlamento vaidmenį, tai atitinkamai papildo tiesioginės paramos priemones, kurios jau buvo paskatintos 2010 m. biudžete ir Taisomajame biudžete Nr. 1/2010;

| 75. | primena savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2011 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (8) ir kartu pridedamą personalo planą; nusprendžia atlikti tam tikrus pakeitimus, kaip nurodyta toliau; |
| --- | --- |

75.

primena savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2011 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (8) ir kartu pridedamą personalo planą; nusprendžia atlikti tam tikrus pakeitimus, kaip nurodyta toliau;

| 76. | primena savo sprendimą padidinti bibliotekų pajėgumus ir patvirtina 15 naujų etatų 2011 m. bei, vykdant šį procesą, 13 darbuotojų, dirbančių pagal sutartis, perveda į nuolatinius etatus; nusprendžia sumažinti asignavimus, susijusius su 8 iš šių etatų, siekiant palaipsniui pradėti įdarbinti dvejų metų laikotarpiu; |
| --- | --- |

76.

primena savo sprendimą padidinti bibliotekų pajėgumus ir patvirtina 15 naujų etatų 2011 m. bei, vykdant šį procesą, 13 darbuotojų, dirbančių pagal sutartis, perveda į nuolatinius etatus; nusprendžia sumažinti asignavimus, susijusius su 8 iš šių etatų, siekiant palaipsniui pradėti įdarbinti dvejų metų laikotarpiu;

| 77. | nusprendė rezerve palikti asignavimus, susijusius su 30 etatų (6 AD5 ir 24 AST1) kitiems sektoriams, kol bus pateikta kita prašoma informacija; |
| --- | --- |

77.

nusprendė rezerve palikti asignavimus, susijusius su 30 etatų (6 AD5 ir 24 AST1) kitiems sektoriams, kol bus pateikta kita prašoma informacija;

| 78. | nusprendžia pritarti akreditacijos tarnybos internalizavimui, kaip siūloma taisomajame rašte, ir įsteigti 16 naujų etatų pagal personalo planą (1 AD5 ir 15 AST1) bei leisti panaudoti atitinkamus asignavimus; |
| --- | --- |

78.

nusprendžia pritarti akreditacijos tarnybos internalizavimui, kaip siūloma taisomajame rašte, ir įsteigti 16 naujų etatų pagal personalo planą (1 AD5 ir 15 AST1) bei leisti panaudoti atitinkamus asignavimus;

| 79. | remdamasis taisomuoju raštu, pritaria šioms biudžetui įtakos neturinčioms priemonėms:






  — | 5 esamų laikinųjų etatų pakeitimas nuolatiniais (1 AD9T į 1 AD5P, 1 AD8T į 1 AD5P, 1 AD5T į 1 AD5P ir 2 AST3T į 2 AST1P); |
| --- | --- | --- |

79.

remdamasis taisomuoju raštu, pritaria šioms biudžetui įtakos neturinčioms priemonėms:

—

5 esamų laikinųjų etatų pakeitimas nuolatiniais (1 AD9T į 1 AD5P, 1 AD8T į 1 AD5P, 1 AD5T į 1 AD5P ir 2 AST3T į 2 AST1P);

| — | dviejų laikinųjų AD11 kategorijos etatų pakėlimas į AD12 kategorijos etatus; |
| --- | --- |

—

dviejų laikinųjų AD11 kategorijos etatų pakėlimas į AD12 kategorijos etatus;

| — | 15 AST etatų (5 AST10, 5 AST6 ir 5 AST5) pakeitimas 15 AD5 etatų; |
| --- | --- |

—

15 AST etatų (5 AST10, 5 AST6 ir 5 AST5) pakeitimas 15 AD5 etatų;

| 80. | leido panaudoti į rezervą įrašytus asignavimus, susijusius su Kroatija, kurie sudaro 3 mln. EUR, remdamasis savo ankstesniu sprendimu dėl asignavimų perkėlimo C1/2010; taip pat perkėlė šias lėšas į biudžeto punktą, kuriame numatomos lėšos darbuotojams, dirbantiems pagal sutartis, samdyti; |
| --- | --- |

80.

leido panaudoti į rezervą įrašytus asignavimus, susijusius su Kroatija, kurie sudaro 3 mln. EUR, remdamasis savo ankstesniu sprendimu dėl asignavimų perkėlimo C1/2010; taip pat perkėlė šias lėšas į biudžeto punktą, kuriame numatomos lėšos darbuotojams, dirbantiems pagal sutartis, samdyti;

Tiesioginė parama nariams

| 81. | po ankstesnio išsamaus svarstymo dėl narių padėjėjų išmokos, susijusio su Taisomuoju biudžetu Nr. 1/2010, ir patvirtinus Biuro pasiūlymus 2011 m. dėl antrosios išmokėjimų dalies, nusprendžia šiuos asignavimus palikti rezerve; atkreipia dėmesį į administracijos gautus atsakymus, tačiau mano, kad juose nenurodoma pagrindo šiuo etapu dar padidinti asignavimus; primena savo prašymą suteikti informacijos, dėl kurio balsuota Europos Parlamento 2010 m. kovo 25 d. rezoliucijoje dėl 2011 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių (9); |
| --- | --- |

81.

po ankstesnio išsamaus svarstymo dėl narių padėjėjų išmokos, susijusio su Taisomuoju biudžetu Nr. 1/2010, ir patvirtinus Biuro pasiūlymus 2011 m. dėl antrosios išmokėjimų dalies, nusprendžia šiuos asignavimus palikti rezerve; atkreipia dėmesį į administracijos gautus atsakymus, tačiau mano, kad juose nenurodoma pagrindo šiuo etapu dar padidinti asignavimus; primena savo prašymą suteikti informacijos, dėl kurio balsuota Europos Parlamento 2010 m. kovo 25 d. rezoliucijoje dėl 2011 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių (9);

| 82. | nepritaria Biuro prašymui kvestorių padėjėjų kategoriją padidinti nuo AST4 iki AST8; |
| --- | --- |

82.

nepritaria Biuro prašymui kvestorių padėjėjų kategoriją padidinti nuo AST4 iki AST8;

Pastatų politika

| 83. | pataisė biudžeto punkto 2008 eilutę, kad padidintų skaidrumą, susijusį su įvairiais pastatų projektais; |
| --- | --- |

83.

pataisė biudžeto punkto 2008 eilutę, kad padidintų skaidrumą, susijusį su įvairiais pastatų projektais;

| 84. | reikalauja, kad jam būtų reguliariai teikiama informacija apie statybų projektų vykdymo pokyčius, turinčius didelės įtakos biudžetui, pvz., pastato KAD statyba, ir laukia atsakymų dėl galimo analogiško statybų projekto Briuselyje finansinio poveikio biudžetui; |
| --- | --- |

84.

reikalauja, kad jam būtų reguliariai teikiama informacija apie statybų projektų vykdymo pokyčius, turinčius didelės įtakos biudžetui, pvz., pastato KAD statyba, ir laukia atsakymų dėl galimo analogiško statybų projekto Briuselyje finansinio poveikio biudžetui;

Komunikacijos ir informacijos politika

| 85. | atkreipia dėmesį į atsakymą dėl esamos padėties, susijusios su žinių valdymo sistema, nes šiuo projekto etapu dar negalima įvertinti, ar jis patenkins numatytus lūkesčius; pabrėžia, kad reikia parengti šios sistemos įgyvendinimo kalendorinį grafiką; primena rezoliucijoje dėl gairių pateiktą prašymą užtikrinti, kad ši sistema Europos piliečiams būtų lengvai prieinama internete; reikalauja informuoti, kaip įgyvendinus žinių valdymo sistemą būtų galima sutaupyti lėšų; |
| --- | --- |

85.

atkreipia dėmesį į atsakymą dėl esamos padėties, susijusios su žinių valdymo sistema, nes šiuo projekto etapu dar negalima įvertinti, ar jis patenkins numatytus lūkesčius; pabrėžia, kad reikia parengti šios sistemos įgyvendinimo kalendorinį grafiką; primena rezoliucijoje dėl gairių pateiktą prašymą užtikrinti, kad ši sistema Europos piliečiams būtų lengvai prieinama internete; reikalauja informuoti, kaip įgyvendinus žinių valdymo sistemą būtų galima sutaupyti lėšų;

| 86. | atkreipia dėmesį į tai, kad daug narių pateikė klausimų dėl IT judumo projekto turinio ir esamos padėties ir kad tai gali pareikalauti išsamesnės analizės ir diskusijų; nusprendė kol kas įrašyti į rezervą su šiuo projektu susijusius asignavimus, kad būtų galima tai aptarti ir atlikti analizę; |
| --- | --- |

86.

atkreipia dėmesį į tai, kad daug narių pateikė klausimų dėl IT judumo projekto turinio ir esamos padėties ir kad tai gali pareikalauti išsamesnės analizės ir diskusijų; nusprendė kol kas įrašyti į rezervą su šiuo projektu susijusius asignavimus, kad būtų galima tai aptarti ir atlikti analizę;

| 87. | prašo būti informuojamas apie pokyčius, susijusius su Parlamento internetine televizija, ir nusprendžia į rezervą įrašyti 1 mln. EUR; |
| --- | --- |

87.

prašo būti informuojamas apie pokyčius, susijusius su Parlamento internetine televizija, ir nusprendžia į rezervą įrašyti 1 mln. EUR;

Aplinkos klausimai

| 88. | dar kartą pabrėžia savo paramą veiksmingam konkrečių iniciatyvų ir priemonių įgyvendinimui siekiant daugiau naudotis mažiau aplinką teršiančiomis transporto priemonėmis nei lėktuvai ir automobiliai, pvz., viešuoju transportu ir dviračiais, nes tai taip pat gali padėti numatyti biudžetų punktuose, pvz., dėl transporto priemonių, numatytų lėšų taupymą ateityje; |
| --- | --- |

88.

dar kartą pabrėžia savo paramą veiksmingam konkrečių iniciatyvų ir priemonių įgyvendinimui siekiant daugiau naudotis mažiau aplinką teršiančiomis transporto priemonėmis nei lėktuvai ir automobiliai, pvz., viešuoju transportu ir dviračiais, nes tai taip pat gali padėti numatyti biudžetų punktuose, pvz., dėl transporto priemonių, numatytų lėšų taupymą ateityje;

| 89. | laikydamasis to paties požiūrio pabrėžia, kad reikia plėtoti tolesnes priemones siekiant gerinti išteklių veiksmingumą ir biudžeto, ir aplinkos aspektais; |
| --- | --- |

89.

laikydamasis to paties požiūrio pabrėžia, kad reikia plėtoti tolesnes priemones siekiant gerinti išteklių veiksmingumą ir biudžeto, ir aplinkos aspektais;

| 90. | džiaugiasi, kad galima sutaupyti dar 4 mln. EUR lėšų, numatytų narių kelionės išlaidoms skirtuose biudžeto punktuose ir energijos vartojimo punkte; |
| --- | --- |

90.

džiaugiasi, kad galima sutaupyti dar 4 mln. EUR lėšų, numatytų narių kelionės išlaidoms skirtuose biudžeto punktuose ir energijos vartojimo punkte;

Daugiamečiai projektai ir kiti išlaidų punktai

| 91. | nusprendžia į rezervą įrašyti prašomus 2,5 mln. EUR tolesniems tyrimams, susijusiems su Europos istorijos namais; pažymi, kad, kol dar nėra įvertinti architektų pasiūlymai, nėra bendrų projekto išlaidų apžvalgos; taip pat remiasi kitais prašymais, kurie buvo pateikti įvairiose Parlamento rezoliucijose ir į kuriuos nebuvo atsakyta, pvz., dėl galimo bendradarbiavimo su kitomis institucijomis ir galimais suinteresuotais partneriais; |
| --- | --- |

91.

nusprendžia į rezervą įrašyti prašomus 2,5 mln. EUR tolesniems tyrimams, susijusiems su Europos istorijos namais; pažymi, kad, kol dar nėra įvertinti architektų pasiūlymai, nėra bendrų projekto išlaidų apžvalgos; taip pat remiasi kitais prašymais, kurie buvo pateikti įvairiose Parlamento rezoliucijose ir į kuriuos nebuvo atsakyta, pvz., dėl galimo bendradarbiavimo su kitomis institucijomis ir galimais suinteresuotais partneriais;

| 92. | nusprendžia patikslinti kitų biudžeto punktų asignavimus ir sukurti keletą rezervų biudžeto punktams, kuriuose sunku numatyti tikslų asignavimų poreikį ir kurių atžvilgiu bėgant metams gali iškilti papildomų poreikių ar, priešingai, atsirasti būtinybė taupyti; |
| --- | --- |

92.

nusprendžia patikslinti kitų biudžeto punktų asignavimus ir sukurti keletą rezervų biudžeto punktams, kuriuose sunku numatyti tikslų asignavimų poreikį ir kurių atžvilgiu bėgant metams gali iškilti papildomų poreikių ar, priešingai, atsirasti būtinybė taupyti;

| 93. | primena, kad sąmatos sudarymo etapu ir vykdant Biudžeto komiteto ir Biuro derinimo procedūrą, pradinė 1,2 mln. EUR suma, numatyta siekiant finansuoti Biuro sprendimą įvesti pareigines išmokas, sumažinta iki 400 000 EUR; be to, primena, kad su šiomis pareiginėmis išmokomis susijusios išlaidos gali būti kompensuojamos tik pateikus patvirtinamuosius dokumentus, kuriuose tokios sąnaudos būtų visapusiškai pagrindžiamos; pabrėžia, kad kiti asignavimų padidėjimai, palyginti su 2010 finansiniais metais, dažniausiai yra susiję su oficialioms paslaugoms skiriamų reprezentacinių priemonių išteklių atnaujinimu; mano, kad šias priemones atnaujinus šiais metais, šio punkto išlaidos gali sumažėti ateinančiais metais; pabrėžia, kad reikia taikyti biudžeto atsargumo principą nagrinėjant prašymus dėl misijų į Parlamento darbo vietas ir dėl kitų misijų, taip pat reikia šiuo ekonominės krizės laikmečiu kuo labiau riboti savo atstovavimo išlaidais; taigi šiltai pritartų, kad einamaisiais finansiniais metais tokios išlaidos būtų mažinamos, palyginti su numatytais pradiniais poreikiais; |
| --- | --- |

93.

primena, kad sąmatos sudarymo etapu ir vykdant Biudžeto komiteto ir Biuro derinimo procedūrą, pradinė 1,2 mln. EUR suma, numatyta siekiant finansuoti Biuro sprendimą įvesti pareigines išmokas, sumažinta iki 400 000 EUR; be to, primena, kad su šiomis pareiginėmis išmokomis susijusios išlaidos gali būti kompensuojamos tik pateikus patvirtinamuosius dokumentus, kuriuose tokios sąnaudos būtų visapusiškai pagrindžiamos; pabrėžia, kad kiti asignavimų padidėjimai, palyginti su 2010 finansiniais metais, dažniausiai yra susiję su oficialioms paslaugoms skiriamų reprezentacinių priemonių išteklių atnaujinimu; mano, kad šias priemones atnaujinus šiais metais, šio punkto išlaidos gali sumažėti ateinančiais metais; pabrėžia, kad reikia taikyti biudžeto atsargumo principą nagrinėjant prašymus dėl misijų į Parlamento darbo vietas ir dėl kitų misijų, taip pat reikia šiuo ekonominės krizės laikmečiu kuo labiau riboti savo atstovavimo išlaidais; taigi šiltai pritartų, kad einamaisiais finansiniais metais tokios išlaidos būtų mažinamos, palyginti su numatytais pradiniais poreikiais;

IV skirsnis.
     
  Teisingumo Teismas

| 94. | nusprendžia įsteigti 29 naujus etatus iš 39 prašomų, labiausiai dėl padidėjusio bylų skaičiaus ir dėl to atsiradusio darbo krūvio, nes atsirado papildomas teisininkų lingvistų ir vertėjų poreikis (24 etatai skirti šioms pareigoms), ir pritaria tam tikriems kitiems pagrįstiems padidinimams; |
| --- | --- |

94.

nusprendžia įsteigti 29 naujus etatus iš 39 prašomų, labiausiai dėl padidėjusio bylų skaičiaus ir dėl to atsiradusio darbo krūvio, nes atsirado papildomas teisininkų lingvistų ir vertėjų poreikis (24 etatai skirti šioms pareigoms), ir pritaria tam tikriems kitiems pagrįstiems padidinimams;

| 95. | pažymi, kad svarstymo metu Taryba sumažino į šį punktą įrašytus asignavimus taip, kad tinkamai neatspindimas 2009 m. ir 2010 m. pirmoje pusėje pasiektas aukšto etatų užimtumo Teisingumo Teisme rodiklis; todėl nusprendė, kad Tarybos nustatytas 3 proc. sumažinimas (atitinkantis standartinio mažinimo koeficiento padidinimą nuo 2,5 proc. iki 5,5 proc.) turi būti sumažintas iki 1 proc., kad būtų patenkintos būtinos pagal personalo planą numatytos reikmės, o Teisingumo Teismas galėtų tinkamai atlikti savo funkcijas; |
| --- | --- |

95.

pažymi, kad svarstymo metu Taryba sumažino į šį punktą įrašytus asignavimus taip, kad tinkamai neatspindimas 2009 m. ir 2010 m. pirmoje pusėje pasiektas aukšto etatų užimtumo Teisingumo Teisme rodiklis; todėl nusprendė, kad Tarybos nustatytas 3 proc. sumažinimas (atitinkantis standartinio mažinimo koeficiento padidinimą nuo 2,5 proc. iki 5,5 proc.) turi būti sumažintas iki 1 proc., kad būtų patenkintos būtinos pagal personalo planą numatytos reikmės, o Teisingumo Teismas galėtų tinkamai atlikti savo funkcijas;

| 96. | laikosi kompromisinės pozicijos dėl įvairių paramos išlaidų eilučių ir įrašo didesnę sumą nei Taryba, bet mažesnę nei numatyta biudžeto projekte; daro išimtį dėl kai kurių su IT susijusių išlaidų, kur, remiantis išorės audito rekomendacijomis, visa suma numatyta dviejose eilutėse; |
| --- | --- |

96.

laikosi kompromisinės pozicijos dėl įvairių paramos išlaidų eilučių ir įrašo didesnę sumą nei Taryba, bet mažesnę nei numatyta biudžeto projekte; daro išimtį dėl kai kurių su IT susijusių išlaidų, kur, remiantis išorės audito rekomendacijomis, visa suma numatyta dviejose eilutėse;

V skirsnis.
     
  Audito Rūmai

| 97. | pažymi, kad Audito Rūmų biudžeto projektą Taryba pakeitė nežymiai ir kad apskritai galima pritarti nustatytiems lygiams; pažymi, kad, per pastaruosius dvejus metus padidinus auditorių etatų skaičių iki 32, ribojant išlaidas, nebuvo prašyta papildomo personalo, nors tai buvo iš pradžių planuota; |
| --- | --- |

97.

pažymi, kad Audito Rūmų biudžeto projektą Taryba pakeitė nežymiai ir kad apskritai galima pritarti nustatytiems lygiams; pažymi, kad, per pastaruosius dvejus metus padidinus auditorių etatų skaičių iki 32, ribojant išlaidas, nebuvo prašyta papildomo personalo, nors tai buvo iš pradžių planuota;

| 98. | pritaria Audito Rūmų nuolatiniam įsipareigojimui mažinti administracinės paramos išlaidas ir atlikti vidaus biudžeto auditą; norėtų toliau tirti, kiek kitos institucijos galėtų pasinaudoti Audito Rūmų žiniomis šioje srityje; |
| --- | --- |

98.

pritaria Audito Rūmų nuolatiniam įsipareigojimui mažinti administracinės paramos išlaidas ir atlikti vidaus biudžeto auditą; norėtų toliau tirti, kiek kitos institucijos galėtų pasinaudoti Audito Rūmų žiniomis šioje srityje;

VI skirsnis.
     
  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 99. | nusprendžia nustatyti kompromisinį sprendimą dėl naujų etatų, kurių prašoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, laikantis Tarybai pirmininkavusios Ispanijos vasarą pateikto pasiūlymo, nusprendžiant įsteigti 11 naujų etatų siekiant įvykdyti padaugėjusius įgaliojimus ir darbo krūvį: 6 AD5, 3 laikinus AD9 ir 2 AST3 kategorijų etatus; |
| --- | --- |

99.

nusprendžia nustatyti kompromisinį sprendimą dėl naujų etatų, kurių prašoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, laikantis Tarybai pirmininkavusios Ispanijos vasarą pateikto pasiūlymo, nusprendžiant įsteigti 11 naujų etatų siekiant įvykdyti padaugėjusius įgaliojimus ir darbo krūvį: 6 AD5, 3 laikinus AD9 ir 2 AST3 kategorijų etatus;

| 100. | pažymi, kad šie postai, be kita ko, skirti komiteto pajėgumams konsultacinio darbo, programavimo ir ryšių su piliečiais srityse padidinti ir kad šis pasiūlymas sudaro priimtiną kompromisinę poziciją tarp komiteto pirminio prašymo ir Tarybos biudžeto projekto; |
| --- | --- |

100.

pažymi, kad šie postai, be kita ko, skirti komiteto pajėgumams konsultacinio darbo, programavimo ir ryšių su piliečiais srityse padidinti ir kad šis pasiūlymas sudaro priimtiną kompromisinę poziciją tarp komiteto pirminio prašymo ir Tarybos biudžeto projekto;

| 101. | atsižvelgęs į dabartinį laisvų darbo vietų skaičių ir išklausęs komitetą šiuo klausimu, nusprendžia prašyti 4,5 proc., o ne 5,5 proc., kaip siūlė Taryba, sumažinti atlyginimus siekiant nesudaryti kliūčių veiksmingam įdarbinimui į laisvas darbo vietas; |
| --- | --- |

101.

atsižvelgęs į dabartinį laisvų darbo vietų skaičių ir išklausęs komitetą šiuo klausimu, nusprendžia prašyti 4,5 proc., o ne 5,5 proc., kaip siūlė Taryba, sumažinti atlyginimus siekiant nesudaryti kliūčių veiksmingam įdarbinimui į laisvas darbo vietas;

| 102. | pabrėžia poreikį nedelsiant įgyvendinti komiteto sprendimą iš esmės padengti narių transporto bilietų išlaidas remiantis faktinėmis išlaidomis ir atsisakyti šiuo metu taikomos fiksuoto dydžio sistemos; iš esmės pritaria šiam sprendimui, leido naudotis asignavimais, susijusiais su šiuo sistemos pasikeitimu, ir toliau seks šį klausimą; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia poreikį nedelsiant įgyvendinti komiteto sprendimą iš esmės padengti narių transporto bilietų išlaidas remiantis faktinėmis išlaidomis ir atsisakyti šiuo metu taikomos fiksuoto dydžio sistemos; iš esmės pritaria šiam sprendimui, leido naudotis asignavimais, susijusiais su šiuo sistemos pasikeitimu, ir toliau seks šį klausimą;

| 103. | pritaria, kad reikia padidinti tam tikras įvairių paramos išlaidų eilučių sumas palyginti su Tarybos svarstymu, vis dar biudžeto projekte taupant lėšas; |
| --- | --- |

103.

pritaria, kad reikia padidinti tam tikras įvairių paramos išlaidų eilučių sumas palyginti su Tarybos svarstymu, vis dar biudžeto projekte taupant lėšas;

VII skirsnis.
     
  Regionų komitetas

| 104. | nusprendžia nustatyti kompromisinį sprendimą dėl naujų etatų, kurių prašoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, laikantis Tarybai pirmininkavusios Ispanijos vasarą pateikto pasiūlymo, nusprendžiant įsteigti 18 naujų etatų siekiant įvykdyti padaugėjusius įgaliojimus ir darbo krūvį: 2 AD9, 5 AD7, 7 AD5, 2 AST3 ir 2 AST1 kategorijų etatus; |
| --- | --- |

104.

nusprendžia nustatyti kompromisinį sprendimą dėl naujų etatų, kurių prašoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, laikantis Tarybai pirmininkavusios Ispanijos vasarą pateikto pasiūlymo, nusprendžiant įsteigti 18 naujų etatų siekiant įvykdyti padaugėjusius įgaliojimus ir darbo krūvį: 2 AD9, 5 AD7, 7 AD5, 2 AST3 ir 2 AST1 kategorijų etatus;

| 105. | pažymi, kad, be kita ko, šiais postais siekiama padidinti komiteto pajėgumus subsidiarumo, teritorinės sanglaudos, poveikio vertinimo, konsultacinio darbo ir išplėstos tarpregioninės veiklos srityse; |
| --- | --- |

105.

pažymi, kad, be kita ko, šiais postais siekiama padidinti komiteto pajėgumus subsidiarumo, teritorinės sanglaudos, poveikio vertinimo, konsultacinio darbo ir išplėstos tarpregioninės veiklos srityse;

| 106. | išklausęs komiteto argumentus dėl įdarbinimo lygio ir laisvų vietų skaičiaus, nusprendžia nustatyti bendrą 5 proc. sumažinimo normą; |
| --- | --- |

106.

išklausęs komiteto argumentus dėl įdarbinimo lygio ir laisvų vietų skaičiaus, nusprendžia nustatyti bendrą 5 proc. sumažinimo normą;

| 107. | laikosi kompromisinės pozicijos tarp komiteto prašymų ir Tarybos sumažintų įvairių paramos išlaidų eilučių sumų; |
| --- | --- |

107.

laikosi kompromisinės pozicijos tarp komiteto prašymų ir Tarybos sumažintų įvairių paramos išlaidų eilučių sumų;

VIII skirsnis.
     
  Europos ombudsmenas

| 108. | mano, kad šios institucijos biudžeto projektas itin patenkinamas ir atkreipia dėmesį, kad Taryba atliko labai nedaug pakeitimų; |
| --- | --- |

108.

mano, kad šios institucijos biudžeto projektas itin patenkinamas ir atkreipia dėmesį, kad Taryba atliko labai nedaug pakeitimų;

| 109. | tačiau pabrėžia, kad laikosi priešingos nei Taryba nuomonės dėl 1 laikinojo etato steigimo, nes tai nepadarytų poveikio biudžetui, kadangi šiuo metu turima tų pačių išlaidų mokant sutartininkams, ir todėl nusprendžia pritarti šio etato steigimui; |
| --- | --- |

109.

tačiau pabrėžia, kad laikosi priešingos nei Taryba nuomonės dėl 1 laikinojo etato steigimo, nes tai nepadarytų poveikio biudžetui, kadangi šiuo metu turima tų pačių išlaidų mokant sutartininkams, ir todėl nusprendžia pritarti šio etato steigimui;

IX skirsnis.
     
  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 110. | atsižvelgdamas į dabartinį šios institucijos darbo krūvį, kurį sudaro ankstesnės pareigos ir naujos pareigos įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kurias vykdant reikia daugiau konsultuotis dėl teisės aktų, turinčių įtakos duomenų apsaugai, nusprendė įsteigti 2 naujus etatus 2011 m. (1 AD6 ir 1 AD9); |
| --- | --- |

110.

atsižvelgdamas į dabartinį šios institucijos darbo krūvį, kurį sudaro ankstesnės pareigos ir naujos pareigos įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kurias vykdant reikia daugiau konsultuotis dėl teisės aktų, turinčių įtakos duomenų apsaugai, nusprendė įsteigti 2 naujus etatus 2011 m. (1 AD6 ir 1 AD9);

| 111. | laikosi ribojančio požiūrio dėl kitose eilutėse prašomo padidinimo ir prašo priežiūros pareigūno šiuos poreikius patenkinti naudojantis vidiniais ištekliais ir turimu biudžetu; |
| --- | --- |

111.

laikosi ribojančio požiūrio dėl kitose eilutėse prašomo padidinimo ir prašo priežiūros pareigūno šiuos poreikius patenkinti naudojantis vidiniais ištekliais ir turimu biudžetu;

*

* *

| 112. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat kitoms susijusioms institucijoms ir įstaigoms. |
| --- | --- |

112.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat kitoms susijusioms institucijoms ir įstaigoms.

---

(1)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0086.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0205.

(6)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 214.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0328.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0171.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0087.

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/162

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisGeresnės nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugos ir sveikatos užtikrinimas ***I

P7_TA(2010)0373

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (COM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

2012/C 70 E/26

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0637),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 137 straipsnio 2 dalį ir į 141 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija Parlamentui pateikė pasiūlymą (C6–0340/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 137 straipsnio 2 dalį ir į 141 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija Parlamentui pateikė pasiūlymą (C6–0340/2008),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 153 straipsnio 2 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 153 straipsnio 2 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdami į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 37, 55 ir 175 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 37, 55 ir 175 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pirmąjį pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6–0267/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pirmąjį pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6–0267/2009),

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto antrąjį pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0032/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto antrąjį pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0032/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 277, 2009 11 17, p. 102.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2008)0193

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, ir priemonių, skirtų padėti darbuotojams derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, nustatymo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalį ir į 157 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 153 straipsnyje nurodyta, kad, siekdama SESV 151 straipsnyje nustatytų tikslų, Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, kuria gerinamos darbo sąlygos, kad būtų užtikrinta darbuotojų sveikata ir sauga, taip pat užtikrinama moterų ir vyrų lygybė dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 153 straipsnyje nurodyta, kad, siekdama SESV 151 straipsnyje nustatytų tikslų, Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, kuria gerinamos darbo sąlygos, kad būtų užtikrinta darbuotojų sveikata ir sauga, taip pat užtikrinama moterų ir vyrų lygybė dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe.

| (2) | SESV 157 straipsnyje numatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, imasi priemonių užtikrinti, kad būtų taikomas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos principas. |
| --- | --- |

(2)

SESV 157 straipsnyje numatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, imasi priemonių užtikrinti, kad būtų taikomas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio užimtumo bei profesinės veiklos principas.

| (3) | Kadangi ši direktyva susijusi ne tik su nėščių, neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sveikata ir sauga, bet ir su vienodo požiūrio klausimais, kaip antai teise grįžti į savo darbą arba lygiavertes pareigas, atleidimo iš darbo arba priėmimo į darbą taisyklėmis arba finansine parama per atostogas, SESV 153 ir 157 straipsniai kartu sudaro šios direktyvos teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi ši direktyva susijusi ne tik su nėščių, neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sveikata ir sauga, bet ir su vienodo požiūrio klausimais, kaip antai teise grįžti į savo darbą arba lygiavertes pareigas, atleidimo iš darbo arba priėmimo į darbą taisyklėmis arba finansine parama per atostogas, SESV 153 ir 157 straipsniai kartu sudaro šios direktyvos teisinį pagrindą.

| (4) | Moterų ir vyrų lygybė yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 23 straipsniais draudžiama bet kokia diskriminacija dėl lyties ir reikalaujama visose srityse užtikrinti moterų ir vyrų lygybę
  bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą
  . |
| --- | --- |

(4)

Moterų ir vyrų lygybė yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos principų. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 23 straipsniais draudžiama bet kokia diskriminacija dėl lyties ir reikalaujama visose srityse užtikrinti moterų ir vyrų lygybę
  bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą
  .

| (5) | Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje numatyta, kad skatinti tokią lygybę yra vienas pagrindinių Sąjungos uždavinių. Be to, pagal SESV 8 straipsnį Sąjunga turi siekti panaikinti nelygybę ir skatinti lygias moterų ir vyrų teises visose savo veiklos srityse. |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje numatyta, kad skatinti tokią lygybę yra vienas pagrindinių Sąjungos uždavinių. Be to, pagal SESV 8 straipsnį Sąjunga turi siekti panaikinti nelygybę ir skatinti lygias moterų ir vyrų teises visose savo veiklos srityse.

| (6) | 2008 m. vasario 26 d. sprendime, priimtame byloje C-506/06 (Mayr prieš Flöckner) (3), Teisingumo Teismas nustatė, kad tuo atveju, kai darbuotojai sudaromos nepalankios sąlygos, nes ji neatvyko į darbą dėl to, kad jai buvo paskirta dirbtinio apvaisinimo procedūra, susiduriama su tiesiogine diskriminacija lyties pagrindu. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. vasario 26 d. sprendime, priimtame byloje C-506/06 (Mayr prieš Flöckner) (3), Teisingumo Teismas nustatė, kad tuo atveju, kai darbuotojai sudaromos nepalankios sąlygos, nes ji neatvyko į darbą dėl to, kad jai buvo paskirta dirbtinio apvaisinimo procedūra, susiduriama su tiesiogine diskriminacija lyties pagrindu.

| (7) | Motinystės atostogų išėjusios moters teisė pasibaigus atostogoms grįžti į savo darbą ar į lygiavertes pareigas įtvirtinta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (4) 15 straipsnyje. |
| --- | --- |

(7)

Motinystės atostogų išėjusios moters teisė pasibaigus atostogoms grįžti į savo darbą ar į lygiavertes pareigas įtvirtinta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (4) 15 straipsnyje.

| (8) | Tarybos direktyva 92/85/EEB (5) įgyvendinamos priemonės geresnei nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugai ir sveikatai užtikrinti. |
| --- | --- |

(8)

Tarybos direktyva 92/85/EEB (5) įgyvendinamos priemonės geresnei nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugai ir sveikatai užtikrinti.

| (9) | Pagal 2002 m. kovo mėn. 15 ir 16 d. Barselonoje vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkaujančios valstybės išvadose nustatytus tikslus valstybės narės turėtų pašalinti kliūtis, trukdančias moterims dalyvauti darbo rinkoje, ir siekti iki 2010 m. sukurti infrastruktūrą, kad vaikų priežiūros paslaugos būtų teikiamos ne mažiau kaip 90 % vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir ne mažiau kaip 33 % vaikų iki 3 metų, bei sudaryti tokiems vaikams vienodas sąlygas gauti tokias paslaugas miesto ir kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

(9)

Pagal 2002 m. kovo mėn. 15 ir 16 d. Barselonoje vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkaujančios valstybės išvadose nustatytus tikslus valstybės narės turėtų pašalinti kliūtis, trukdančias moterims dalyvauti darbo rinkoje, ir siekti iki 2010 m. sukurti infrastruktūrą, kad vaikų priežiūros paslaugos būtų teikiamos ne mažiau kaip 90 % vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir ne mažiau kaip 33 % vaikų iki 3 metų, bei sudaryti tokiems vaikams vienodas sąlygas gauti tokias paslaugas miesto ir kaimo vietovėse.

| (10) | 2002 m. balandžio 16 d. Pasaulio sveikatos organizacijos Pasaulinėje kūdikių ir mažų vaikų mitybos strategijoje, kuri buvo patvirtinta 55-osios Pasaulio sveikatos asamblėjos rezoliucija Nr. 55.25, nurodoma, kad siekiant, jog kūdikiai geriausiai augtų ir vystytųsi, pirmuosius šešis gyvenimo mėnesius jie turi būti maitinami tik krūtimi. Remdamosi šia rezoliucija valstybės narės turėtų skatinti suteikti atostogas, siekdamos įgyvendinti šį tikslą. |
| --- | --- |

(10)

2002 m. balandžio 16 d. Pasaulio sveikatos organizacijos Pasaulinėje kūdikių ir mažų vaikų mitybos strategijoje, kuri buvo patvirtinta 55-osios Pasaulio sveikatos asamblėjos rezoliucija Nr. 55.25, nurodoma, kad siekiant, jog kūdikiai geriausiai augtų ir vystytųsi, pirmuosius šešis gyvenimo mėnesius jie turi būti maitinami tik krūtimi. Remdamosi šia rezoliucija valstybės narės turėtų skatinti suteikti atostogas, siekdamos įgyvendinti šį tikslą.

| (11) | Vienas iš šešių 2006 m. kovo 1 d. Komisijos komunikate „2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairės“ nurodytų prioritetų - siekti geriau suderinti profesinį, asmeninį ir šeimos gyvenimą. Atsižvelgdama į tai Komisija ėmėsi esančių lyčių lygybės srities teisės aktų peržiūros, siekdama (jei būtina) juos modernizuoti. Komisija taip pat paskelbė, kad siekdama gerinti lyčių lygybės valdymą ji „peržiūrės esančius ES teisės aktus dėl lyčių lygybės, kurie nebuvo įtraukti į 2005 m. naujos redakcijos dokumentų sąrašą ir, jei būtina, juos papildys, modernizuos arba performuluos“. Direktyva 92/85/EEB nebuvo įtraukta į naujos redakcijos dokumentų sąrašą. |
| --- | --- |

(11)

Vienas iš šešių 2006 m. kovo 1 d. Komisijos komunikate „2006–2010 m. Moterų ir vyrų lygybės gairės“ nurodytų prioritetų - siekti geriau suderinti profesinį, asmeninį ir šeimos gyvenimą. Atsižvelgdama į tai Komisija ėmėsi esančių lyčių lygybės srities teisės aktų peržiūros, siekdama (jei būtina) juos modernizuoti. Komisija taip pat paskelbė, kad siekdama gerinti lyčių lygybės valdymą ji „peržiūrės esančius ES teisės aktus dėl lyčių lygybės, kurie nebuvo įtraukti į 2005 m. naujos redakcijos dokumentų sąrašą ir, jei būtina, juos papildys, modernizuos arba performuluos“. Direktyva 92/85/EEB nebuvo įtraukta į naujos redakcijos dokumentų sąrašą.

| (12) | 2008 m. liepos 2 d. komunikate „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas XXI amžiaus Europoje“ Komisija patvirtino, kad būtina sudaryti geresnes galimybes derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą. |
| --- | --- |

(12)

2008 m. liepos 2 d. komunikate „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas XXI amžiaus Europoje“ Komisija patvirtino, kad būtina sudaryti geresnes galimybes derinti asmeninį ir profesinį gyvenimą.

| (13) | Visi tėvai turi teisę prižiūrėti savo vaikus. |
| --- | --- |

(13)

Visi tėvai turi teisę prižiūrėti savo vaikus.

| (14) | Šios direktyvos nuostatos dėl motinystės atostogų neturėtų daryti poveikio valstybių narių nustatytoms kitoms vaiko priežiūros atostogų taisyklėms ir šia direktyva tos taisyklės neturėtų būti susilpnintos. Motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos vienos kitas papildo ir jas derinant galima geriau suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą. |
| --- | --- |

(14)

Šios direktyvos nuostatos dėl motinystės atostogų neturėtų daryti poveikio valstybių narių nustatytoms kitoms vaiko priežiūros atostogų taisyklėms ir šia direktyva tos taisyklės neturėtų būti susilpnintos. Motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos vienos kitas papildo ir jas derinant galima geriau suderinti profesinį ir šeimos gyvenimą.

| (15) | Vaiką įsivaikinusiai darbuotojai turėtų būti suteiktos tokios pačios teisės kaip ir biologiniams tėvams, ir jai turėtų būti suteikta teisė tomis pačiomis sąlygomis pasinaudoti motinystės atostogomis. |
| --- | --- |

(15)

Vaiką įsivaikinusiai darbuotojai turėtų būti suteiktos tokios pačios teisės kaip ir biologiniams tėvams, ir jai turėtų būti suteikta teisė tomis pačiomis sąlygomis pasinaudoti motinystės atostogomis.

| (16) | Nėščios, neseniai pagimdžiusios arba maitinančios krūtimi darbuotojos yra pažeidžiamos, todėl joms būtina suteikti teisę į ne trumpesnes nei
  20
  nepertraukiamų savaičių motinystės atostogas prieš gimdymą ir (arba) po jo, o bent šešių savaičių motinystės atostogos, suteikiamos po gimdymo, yra privalomos. |
| --- | --- |

(16)

Nėščios, neseniai pagimdžiusios arba maitinančios krūtimi darbuotojos yra pažeidžiamos, todėl joms būtina suteikti teisę į ne trumpesnes nei
  20
  nepertraukiamų savaičių motinystės atostogas prieš gimdymą ir (arba) po jo, o bent šešių savaičių motinystės atostogos, suteikiamos po gimdymo, yra privalomos.

| (17) | Visuomenė turėtų pripažinti, kad prižiūrėti neįgalius vaikus ypač sunku dirbančioms motinoms. Kadangi dirbančios neįgalių vaikų motinos yra labiau pažeidžiamos, joms turėtų būti suteikiamos papildomos motinystės atostogos; šioje direktyvoje turėtų būti nustatytas minimalus tokių atostogų laikotarpis. |
| --- | --- |

(17)

Visuomenė turėtų pripažinti, kad prižiūrėti neįgalius vaikus ypač sunku dirbančioms motinoms. Kadangi dirbančios neįgalių vaikų motinos yra labiau pažeidžiamos, joms turėtų būti suteikiamos papildomos motinystės atostogos; šioje direktyvoje turėtų būti nustatytas minimalus tokių atostogų laikotarpis.

| (18) | Kad motinystės atostogos būtų pripažįstamos, kaip nurodyta šioje direktyvoje, atostogomis dėl šeiminių priežasčių, kurios egzistuoja nacionaliniu lygiu, jos turėtų būti ilgesnės nei 1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvoje 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC (6), apibrėžti laikotarpiai; jos turėtų būti apmokamos, kaip numatyta pagal šią direktyvą; taip pat turėtų būti taikomos šioje direktyvoje nustatytos garantijos, susijusios su atleidimu iš darbo, grįžimu į tą patį darbą arba į lygiavertes pareigas ir susijusios su diskriminacija. |
| --- | --- |

(18)

Kad motinystės atostogos būtų pripažįstamos, kaip nurodyta šioje direktyvoje, atostogomis dėl šeiminių priežasčių, kurios egzistuoja nacionaliniu lygiu, jos turėtų būti ilgesnės nei 1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvoje 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC (6), apibrėžti laikotarpiai; jos turėtų būti apmokamos, kaip numatyta pagal šią direktyvą; taip pat turėtų būti taikomos šioje direktyvoje nustatytos garantijos, susijusios su atleidimu iš darbo, grįžimu į tą patį darbą arba į lygiavertes pareigas ir susijusios su diskriminacija.

| (19) | Teisingumo Teismas, atsižvelgdamas į vienodo požiūrio principą, ne kartą yra pripažinęs, kad saugoti moters biologinę būklę nėštumo metu ir po jo yra teisėta. Be to, jis visada priimdavo sprendimus, kad nepalankių sąlygų, susijusių su moterų nėštumu ar motinyste, taikymas yra tiesioginė diskriminacija dėl lyties. |
| --- | --- |

(19)

Teisingumo Teismas, atsižvelgdamas į vienodo požiūrio principą, ne kartą yra pripažinęs, kad saugoti moters biologinę būklę nėštumo metu ir po jo yra teisėta. Be to, jis visada priimdavo sprendimus, kad nepalankių sąlygų, susijusių su moterų nėštumu ar motinyste, taikymas yra tiesioginė diskriminacija dėl lyties.

| (20) | Remdamasis vienodo požiūrio principu, Teisingumo teismas pripažino moterų darbo teisių apsaugą, ypač jų teisę grįžti į tas pačias arba lygiavertes pareigas ne mažiau palankiomis darbo sąlygomis, taip pat pasinaudoti geresnėmis darbo sąlygomis, kurios buvo nustatytos laikotarpiu, kai jos nedirbo. |
| --- | --- |

(20)

Remdamasis vienodo požiūrio principu, Teisingumo teismas pripažino moterų darbo teisių apsaugą, ypač jų teisę grįžti į tas pačias arba lygiavertes pareigas ne mažiau palankiomis darbo sąlygomis, taip pat pasinaudoti geresnėmis darbo sąlygomis, kurios buvo nustatytos laikotarpiu, kai jos nedirbo.

| (21) | Vartojamas terminas „lygiavertės pareigos“ turėtų reikšti pareigas, atitinkančias ankstesnes pareigas, atsižvelgiant į mokamą atlyginimą ir į atliekamas funkcijas, arba, jei tai neįmanoma, panašias pareigas, atitinkančias darbuotojos kvalifikaciją ir esamą atlyginimą. |
| --- | --- |

(21)

Vartojamas terminas „lygiavertės pareigos“ turėtų reikšti pareigas, atitinkančias ankstesnes pareigas, atsižvelgiant į mokamą atlyginimą ir į atliekamas funkcijas, arba, jei tai neįmanoma, panašias pareigas, atitinkančias darbuotojos kvalifikaciją ir esamą atlyginimą.

| (22) | Atsižvelgiant į demografinės padėties tendencijas Sąjungoje, būtina skatinti gimstamumą priimant specialius teisės aktus ir priemones, kuriuos taikant būtų galima veiksmingiau derinti darbą, asmeninį ir šeimos gyvenimą. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į demografinės padėties tendencijas Sąjungoje, būtina skatinti gimstamumą priimant specialius teisės aktus ir priemones, kuriuos taikant būtų galima veiksmingiau derinti darbą, asmeninį ir šeimos gyvenimą.

| (23) | Todėl moterys turėtų būti apsaugotos nuo diskriminacijos dėl nėštumo arba motinystės atostogų ir turėtų galėti pasinaudoti tinkamomis teisinės apsaugos priemonėmis
  , siekiant užtikrinti jų teises į deramas darbo sąlygas ir galimybę geriau derinti šeimos ir profesinį gyvenimą. |
| --- | --- |

(23)

Todėl moterys turėtų būti apsaugotos nuo diskriminacijos dėl nėštumo arba motinystės atostogų ir turėtų galėti pasinaudoti tinkamomis teisinės apsaugos priemonėmis
  , siekiant užtikrinti jų teises į deramas darbo sąlygas ir galimybę geriau derinti šeimos ir profesinį gyvenimą.

| (24) | Tarybos ir užimtumo ir socialinės politikos ministrų, posėdžiavusių Taryboje, 2000 m. birželio 29 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vyrų dalyvavimo lygiomis teisėmis šeimos gyvenime ir profesinėje veikloje (7) valstybės narės buvo paskatintos išnagrinėti, ar pagal jų atitinkamas teisės sistemas dirbantiems vyrams gali būti suteikta individuali ir neperleidžiama teisė pasinaudoti tėvystės atostogomis, išsaugant savo su darbu susijusias teises. |
| --- | --- |

(24)

Tarybos ir užimtumo ir socialinės politikos ministrų, posėdžiavusių Taryboje, 2000 m. birželio 29 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vyrų dalyvavimo lygiomis teisėmis šeimos gyvenime ir profesinėje veikloje (7) valstybės narės buvo paskatintos išnagrinėti, ar pagal jų atitinkamas teisės sistemas dirbantiems vyrams gali būti suteikta individuali ir neperleidžiama teisė pasinaudoti tėvystės atostogomis, išsaugant savo su darbu susijusias teises.

| (25) | Siekiant padėti darbuotojams derinti profesinę veiklą ir šeimos gyvenimą, itin svarbu numatyti ilgiau trunkančias motinystės ir tėvystės atostogas, taip pat ir jaunesnių kaip 12 mėnesių vaikų įvaikinimo atvejais. Darbuotojui, įsivaikinusiam jaunesnį kaip 12 mėnesių vaiką, turėtų būti suteiktos tokios pačios teisės, kaip ir biologiniams tėvams, ir jam turėtų būti sudaroma galimybė tomis pačiomis sąlygomis pasinaudoti motinystės ar tėvystės atostogomis. |
| --- | --- |

(25)

Siekiant padėti darbuotojams derinti profesinę veiklą ir šeimos gyvenimą, itin svarbu numatyti ilgiau trunkančias motinystės ir tėvystės atostogas, taip pat ir jaunesnių kaip 12 mėnesių vaikų įvaikinimo atvejais. Darbuotojui, įsivaikinusiam jaunesnį kaip 12 mėnesių vaiką, turėtų būti suteiktos tokios pačios teisės, kaip ir biologiniams tėvams, ir jam turėtų būti sudaroma galimybė tomis pačiomis sąlygomis pasinaudoti motinystės ar tėvystės atostogomis.

| (26) | Siekiant padėti darbuotojams derinti profesinę veiklą bei šeimos gyvenimą ir siekiant tikros vyrų ir moterų lygybės labai svarbu, kad vyrai turėtų teisę pasinaudoti mokamomis tėvystės atostogomis, kurios suteikiamos tuo pačiu pagrindu, kaip ir motinystės atostogos, išskyrus jų trukmę, siekiant palaipsniui sukurti reikiamas sąlygas. Ši teisė turėtų būti suteikiama ir nesusituokusioms poroms. Valstybės narės skatinamos išnagrinėti, ar pagal jų atitinkamas teisės sistemas dirbantiems vyrams gali būti suteikiama individuali ir neperleidžiama teisė pasinaudoti tėvystės atostogomis, išsaugant visas su darbu susijusias teises. |
| --- | --- |

(26)

Siekiant padėti darbuotojams derinti profesinę veiklą bei šeimos gyvenimą ir siekiant tikros vyrų ir moterų lygybės labai svarbu, kad vyrai turėtų teisę pasinaudoti mokamomis tėvystės atostogomis, kurios suteikiamos tuo pačiu pagrindu, kaip ir motinystės atostogos, išskyrus jų trukmę, siekiant palaipsniui sukurti reikiamas sąlygas. Ši teisė turėtų būti suteikiama ir nesusituokusioms poroms. Valstybės narės skatinamos išnagrinėti, ar pagal jų atitinkamas teisės sistemas dirbantiems vyrams gali būti suteikiama individuali ir neperleidžiama teisė pasinaudoti tėvystės atostogomis, išsaugant visas su darbu susijusias teises.

| (27) | Atsižvelgiant į Sąjungos gyventojų senėjimo reiškinį ir į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ reikia sudaryti visas sąlygas veiksmingai apsaugoti motinystę ir tėvystę. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į Sąjungos gyventojų senėjimo reiškinį ir į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ reikia sudaryti visas sąlygas veiksmingai apsaugoti motinystę ir tėvystę.

| (28) | Komisijos žaliojoje knygoje „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ nurodoma, kad valstybėse narėse gimstamumo lygis yra žemas ir nepakankamas kartų kaitai užtikrinti. Todėl reikalingos priemonės, kad darbuotojoms būtų pagerintos sąlygos darbo vietoje prieš nėštumą, nėštumo metu ir po jo. Rekomenduojama, kad būtų vadovaujamasi tų valstybių narių, kurių gimstamumo lygis yra aukštas ir kurios užtikrina nuolatinį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, pažangiąja patirtimi. |
| --- | --- |

(28)

Komisijos žaliojoje knygoje „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ nurodoma, kad valstybėse narėse gimstamumo lygis yra žemas ir nepakankamas kartų kaitai užtikrinti. Todėl reikalingos priemonės, kad darbuotojoms būtų pagerintos sąlygos darbo vietoje prieš nėštumą, nėštumo metu ir po jo. Rekomenduojama, kad būtų vadovaujamasi tų valstybių narių, kurių gimstamumo lygis yra aukštas ir kurios užtikrina nuolatinį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, pažangiąja patirtimi.

| (29) | 2007 m. gruodį posėdžiavusios Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) išvadose dėl moterų ir vyrų subalansuoto vaidmens užimtumo, ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos srityje Taryba pripažino, kad darbo ir šeimos bei asmeninio gyvenimo derinimas yra itin svarbus siekiant skatinti vyrų ir moterų lygybę darbo rinkoje. |
| --- | --- |

(29)

2007 m. gruodį posėdžiavusios Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) išvadose dėl moterų ir vyrų subalansuoto vaidmens užimtumo, ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos srityje Taryba pripažino, kad darbo ir šeimos bei asmeninio gyvenimo derinimas yra itin svarbus siekiant skatinti vyrų ir moterų lygybę darbo rinkoje.

| (30) | Ši direktyva nepažeidžia 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/73/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu (8), kuri išdėstyta nauja redakcija Direktyvoje 2006/54/EB. |
| --- | --- |

(30)

Ši direktyva nepažeidžia 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/73/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu (8), kuri išdėstyta nauja redakcija Direktyvoje 2006/54/EB.

| (31) | Nėščių, neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga turėtų būti užtikrinama, bet neturėtų būti pažeidžiami direktyvų dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principai. |
| --- | --- |

(31)

Nėščių, neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikatos apsauga turėtų būti užtikrinama, bet neturėtų būti pažeidžiami direktyvų dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principai.

| (32) | Siekiant gerinti veiksmingą nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų apsaugą, įrodinėjimo pareigos taisyklės turėtų būti pakeičiamos, jei šia direktyva numatytų teisių pažeidimo atvejis yra prima facie. Kad šios teisės būtų veiksmingai taikomos, esant įrodymų dėl tokio pažeidimo įrodinėjimo pareiga turėtų tekti atsakovui. |
| --- | --- |

(32)

Siekiant gerinti veiksmingą nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų apsaugą, įrodinėjimo pareigos taisyklės turėtų būti pakeičiamos, jei šia direktyva numatytų teisių pažeidimo atvejis yra prima facie. Kad šios teisės būtų veiksmingai taikomos, esant įrodymų dėl tokio pažeidimo įrodinėjimo pareiga turėtų tekti atsakovui.

| (33) | Nuostatos dėl motinystės atostogų netektų prasmės, jei nebūtų išlaikomos visos su darbo sutartimi susijusios teisės, įskaitant viso atlyginimo išlaikymą ir teisę į tokio paties dydžio pašalpą. |
| --- | --- |

(33)

Nuostatos dėl motinystės atostogų netektų prasmės, jei nebūtų išlaikomos visos su darbo sutartimi susijusios teisės, įskaitant viso atlyginimo išlaikymą ir teisę į tokio paties dydžio pašalpą.

| (34) | Kad būtų veiksmingai įgyvendintas vienodo požiūrio principas, būtina tinkama teisinė apsauga nuo persekiojimo. |
| --- | --- |

(34)

Kad būtų veiksmingai įgyvendintas vienodo požiūrio principas, būtina tinkama teisinė apsauga nuo persekiojimo.

| (35) | Valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, kurios būtų taikomos už šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų nevykdymą. |
| --- | --- |

(35)

Valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, kurios būtų taikomos už šioje direktyvoje numatytų įsipareigojimų nevykdymą.

| (36) | Valstybės narės raginamos pagal nacionalinės teisės sistemas pradėti taikyti priemones, skirtas užtikrinti, kad pažeidus šioje direktyvoje numatytus reikalavimus darbuotojai padaryta žala valstybės narės nuožiūra būtų kompensuojama arba atlyginama iš tiesų ir veiksmingai, ir šios priemonės turėtų būti atgrasančios, veiksmingos ir proporcingos patirtos žalos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(36)

Valstybės narės raginamos pagal nacionalinės teisės sistemas pradėti taikyti priemones, skirtas užtikrinti, kad pažeidus šioje direktyvoje numatytus reikalavimus darbuotojai padaryta žala valstybės narės nuožiūra būtų kompensuojama arba atlyginama iš tiesų ir veiksmingai, ir šios priemonės turėtų būti atgrasančios, veiksmingos ir proporcingos patirtos žalos atžvilgiu.

| (37) | Patirtis rodo, kad apsaugą nuo šioje direktyvoje numatytų teisių pažeidimų turėtų stiprinti kiekvienoje valstybėje narėje esanti lygybę užtikrinanti institucija arba įstaigos, kompetentingos nagrinėti susijusias problemas, ieškoti galimų sprendimų ir teikti konkrečią pagalbą nukentėjusiems asmenims. Todėl šiuo tikslu šioje direktyvoje turėtų būti įtvirtinta nuostata. |
| --- | --- |

(37)

Patirtis rodo, kad apsaugą nuo šioje direktyvoje numatytų teisių pažeidimų turėtų stiprinti kiekvienoje valstybėje narėje esanti lygybę užtikrinanti institucija arba įstaigos, kompetentingos nagrinėti susijusias problemas, ieškoti galimų sprendimų ir teikti konkrečią pagalbą nukentėjusiems asmenims. Todėl šiuo tikslu šioje direktyvoje turėtų būti įtvirtinta nuostata.

| (38) | Diskriminacijos aukos turėtų turėti tinkamų teisinės apsaugos priemonių. Siekiant užtikrinti veiksmingesnę apsaugą, asociacijoms, organizacijoms arba kitiems juridiniams asmenims turėtų būti suteikta teisė nukentėjusiojo vardu arba jį remiant dalyvauti teismo procesuose laikantis tvarkos, kuri, valstybių narių nuomone, yra tinkama, nedarant poveikio nacionalinėms procesinėms taisyklėms, reglamentuojančioms atstovavimą ir gynybą teismuose. |
| --- | --- |

(38)

Diskriminacijos aukos turėtų turėti tinkamų teisinės apsaugos priemonių. Siekiant užtikrinti veiksmingesnę apsaugą, asociacijoms, organizacijoms arba kitiems juridiniams asmenims turėtų būti suteikta teisė nukentėjusiojo vardu arba jį remiant dalyvauti teismo procesuose laikantis tvarkos, kuri, valstybių narių nuomone, yra tinkama, nedarant poveikio nacionalinėms procesinėms taisyklėms, reglamentuojančioms atstovavimą ir gynybą teismuose.

| (39) | Būtina, kad valstybės narės skatintų aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą ir jį remtų, siekiant užtikrinti, kad būtų geriau informuojami suinteresuoti asmenys ir būtų nustatoma veiksmingesnė tvarka. Norint panaikinti diskriminaciją, valstybės narės, skatindamos dialogą su minėtomis institucijomis, galėtų gauti daugiau grįžtamosios informacijos ir žinių apie tai, kaip direktyva įgyvendinama praktiškai, taip pat apie galinčias iškilti problemas. |
| --- | --- |

(39)

Būtina, kad valstybės narės skatintų aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą ir jį remtų, siekiant užtikrinti, kad būtų geriau informuojami suinteresuoti asmenys ir būtų nustatoma veiksmingesnė tvarka. Norint panaikinti diskriminaciją, valstybės narės, skatindamos dialogą su minėtomis institucijomis, galėtų gauti daugiau grįžtamosios informacijos ir žinių apie tai, kaip direktyva įgyvendinama praktiškai, taip pat apie galinčias iškilti problemas.

| (40) | Šioje direktyvoje nustatomi būtiniausi reikalavimai. Taip valstybėms narėms suteikiama galimybė toliau nustatyti arba taikyti palankesnes nuostatas. Įgyvendinus šią direktyvą, neturėtų pablogėti padėtis valstybėse narėse
  , visų pirma, kiek tai susiję su nacionaliniais įstatymais, pagal kuriuos derinant vaiko priežiūros ir motinystės atostogas motinai suteikiama galimybė pasinaudoti bent 20 savaičių atostogomis, suteikiamomis iki ir (arba) po gimdymo ir už kurias atlyginama bent taip, kaip numatyta pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

(40)

Šioje direktyvoje nustatomi būtiniausi reikalavimai. Taip valstybėms narėms suteikiama galimybė toliau nustatyti arba taikyti palankesnes nuostatas. Įgyvendinus šią direktyvą, neturėtų pablogėti padėtis valstybėse narėse
  , visų pirma, kiek tai susiję su nacionaliniais įstatymais, pagal kuriuos derinant vaiko priežiūros ir motinystės atostogas motinai suteikiama galimybė pasinaudoti bent 20 savaičių atostogomis, suteikiamomis iki ir (arba) po gimdymo ir už kurias atlyginama bent taip, kaip numatyta pagal šią direktyvą.

| (41) | Valstybės narės turėtų skatinti socialinių partnerių dialogą ir dialogą su nevyriausybinėmis organizacijomis, siekdamos gauti informacijos apie skirtingas diskriminacijos formas ir kovoti su jomis. |
| --- | --- |

(41)

Valstybės narės turėtų skatinti socialinių partnerių dialogą ir dialogą su nevyriausybinėmis organizacijomis, siekdamos gauti informacijos apie skirtingas diskriminacijos formas ir kovoti su jomis.

| (42) | Kadangi valstybės narės dėl skirtingo apsaugos lygio negali pasiekti veikos tikslų, t. y. padidinti minimalų nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų apsaugos lygį ir pagerinti veiksmingą vienodo požiūrio principo taikymą, ir kadangi šiuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygiu, Sąjunga gali priimti priemones pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nurodytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(42)

Kadangi valstybės narės dėl skirtingo apsaugos lygio negali pasiekti veikos tikslų, t. y. padidinti minimalų nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų apsaugos lygį ir pagerinti veiksmingą vienodo požiūrio principo taikymą, ir kadangi šiuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygiu, Sąjunga gali priimti priemones pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nurodytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 92/85/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „1a.
     
  Šia direktyva taip pat siekiama pagerinti nėščių ar pagimdžiusių darbuotojų sąlygas likti darbo rinkoje ar į ją sugrįžti bei suderinti profesinį gyvenimą su asmeniniu ir šeimos gyvenimu.“; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis papildomas šia dalimi:

„1a.
     
  Šia direktyva taip pat siekiama pagerinti nėščių ar pagimdžiusių darbuotojų sąlygas likti darbo rinkoje ar į ją sugrįžti bei suderinti profesinį gyvenimą su asmeniniu ir šeimos gyvenimu.“;

| 2) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:



  „2 straipsnis


  Terminai



  Šioje direktyvoje vartojami tokie terminai:




  a)
     nėščia darbuotoja–

  tai pagal bet kokią darbo sutartį įdarbinta nėščia darbuotoja, įskaitant namų ūkio darbininkes, kuri praneša savo darbdaviui apie savo padėtį, kaip nustatyta pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką;



  b)
     neseniai pagimdžiusi darbuotoja–

  tai pagal bet kokią darbo sutartį įdarbinta darbuotoja, įskaitant namų ūkio darbininkes, kuri neseniai pagimdė, kaip tai apibrėžta pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką, ir kuri praneša savo darbdaviui apie savo padėtį, kaip nustatyta pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką; šioje direktyvoje – taip pat darbuotoja, kuri neseniai įsivaikino vaiką;



  c)
     maitinanti krūtimi darbuotoja–

  tai pagal bet kokią darbo sutartį įdarbinta krūtimi maitinanti darbuotoja, įskaitant namų ūkio darbininkes, kaip tai apibrėžta pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką, ir kuri praneša savo darbdaviui apie savo padėtį, kaip nustatyta pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką.“; |
| --- | --- |

2)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Terminai

Šioje direktyvoje vartojami tokie terminai:

a)
     nėščia darbuotoja–

b)
     neseniai pagimdžiusi darbuotoja–

c)
     maitinanti krūtimi darbuotoja–

| 3) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:



  „3 straipsnis


  Gairės



  1.
     
  Komisija, pasitarusi su valstybėmis narėmis ir padedama Darbuotojų saugos, sveikatos ir higienos patariamojo komiteto, parengia dirbančių vyrų ir moterų reprodukcinei sveikatai ir 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų saugai ir sveikatai kenksmingų cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių ir gamybos procesų įvertinimo gaires. Šios gairės peržiūrimos ir nuo 2012 m. atnaujinamos bent kas penkerius metus.




  Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodomose rekomendacijose taip pat rašoma apie judėjimą ir padėtis, protinį ir fizinį nuovargį bei kitas fizinės ir protinės įtampos rūšis, susijusias su 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų atliekamu darbu.




  2.
     
  Šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytų gairių tikslas - suteikti pagrindą 4 straipsnio 1 dalyje nurodytam įvertinimui.




  Šiuo tikslu valstybės narės praneša apie tokias gaires visiems darbdaviams ir visiems darbuotojams bei darbuotojoms ir (arba) jų atstovams bei socialiniams partneriams atitinkamoje valstybėje narėje.“; |
| --- | --- |

3)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Gairės

1.
     
  Komisija, pasitarusi su valstybėmis narėmis ir padedama Darbuotojų saugos, sveikatos ir higienos patariamojo komiteto, parengia dirbančių vyrų ir moterų reprodukcinei sveikatai ir 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų saugai ir sveikatai kenksmingų cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių ir gamybos procesų įvertinimo gaires. Šios gairės peržiūrimos ir nuo 2012 m. atnaujinamos bent kas penkerius metus.

Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodomose rekomendacijose taip pat rašoma apie judėjimą ir padėtis, protinį ir fizinį nuovargį bei kitas fizinės ir protinės įtampos rūšis, susijusias su 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų atliekamu darbu.

2.
     
  Šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytų gairių tikslas - suteikti pagrindą 4 straipsnio 1 dalyje nurodytam įvertinimui.

Šiuo tikslu valstybės narės praneša apie tokias gaires visiems darbdaviams ir visiems darbuotojams bei darbuotojoms ir (arba) jų atstovams bei socialiniams partneriams atitinkamoje valstybėje narėje.“;

| 4) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:



  „4 straipsnis


  Vertinimas, informavimas ir konsultavimas



  1.
     
  Darbdavys į rizikos vertinimą, atliekamą pagal Direktyvą 89/391/EEB, įtraukia darbuotojų (vyrų ir moterų) reprodukcinių sutrikimų rizikos įvertinimą. Kalbant apie visų veiklos rūšių, galinčių kelti konkrečią veiksnių, procesų arba darbo sąlygų, kurių neišsamus sąrašas pateikiamas I priede, poveikio riziką, darbdavys, tiesiogiai arba taikydamas Direktyvos 89/391/EEB 7 straipsnyje nurodytas apsaugos ir prevencijos priemones, įvertina tokio poveikio 2 straipsnyje nurodytoms darbuotojoms ir darbuotojoms, galinčioms atsidurti vienoje iš 2 straipsnyje nurodytų situacijų, pobūdį, mastą ir trukmę įmonėje arba įstaigoje tam, kad:








  — | įvertintų šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų ir darbuotojų, galinčių atsidurti vienoje iš šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų situacijų, saugai ar sveikatai keliamą riziką ir bet kokį galimą poveikį nėštumui ar maitinimui krūtimi, |
| --- | --- | --- |

4)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Vertinimas, informavimas ir konsultavimas

1.
     
  Darbdavys į rizikos vertinimą, atliekamą pagal Direktyvą 89/391/EEB, įtraukia darbuotojų (vyrų ir moterų) reprodukcinių sutrikimų rizikos įvertinimą. Kalbant apie visų veiklos rūšių, galinčių kelti konkrečią veiksnių, procesų arba darbo sąlygų, kurių neišsamus sąrašas pateikiamas I priede, poveikio riziką, darbdavys, tiesiogiai arba taikydamas Direktyvos 89/391/EEB 7 straipsnyje nurodytas apsaugos ir prevencijos priemones, įvertina tokio poveikio 2 straipsnyje nurodytoms darbuotojoms ir darbuotojoms, galinčioms atsidurti vienoje iš 2 straipsnyje nurodytų situacijų, pobūdį, mastą ir trukmę įmonėje arba įstaigoje tam, kad:

—

įvertintų šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų ir darbuotojų, galinčių atsidurti vienoje iš šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų situacijų, saugai ar sveikatai keliamą riziką ir bet kokį galimą poveikį nėštumui ar maitinimui krūtimi,

| — | nuspręstų, kokių priemonių reikia imtis. |
| --- | --- |

—

nuspręstų, kokių priemonių reikia imtis.

2.
     
  Nepažeidžiant Direktyvos 89/391/EEB 10 straipsnio, šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos ir darbuotojos, galinčios atsidurti vienoje iš šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų situacijų, įmonės ir (arba) įstaigos darbuotojos ir (arba) jų atstovai bei atitinkami socialiniai partneriai yra informuojami apie šio straipsnio 1 dalyje nurodyto įvertinimo rezultatus ir apie visas darbo saugos ir sveikatos apsaugos priemones, kurių bus imtasi.

3.
     
  Imamasi tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad darbuotojai ir (arba) jų atstovai atitinkamoje įmonėje arba įstaigoje galėtų stebėti šios direktyvos taikymą ar dalyvauti ją taikant, ypač dėl 2 dalyje nurodytų priemonių, kurias nustato darbdavys, nepažeidžiant darbdavio atsakomybės nustatyti šias priemones.

4.
     
  Konsultavimasis su darbuotojais ir (arba) jų atstovais bei jų dalyvavimas sprendžiant klausimus, patenkančius į šios direktyvos taikymo sritį, vyksta pagal Direktyvos 89/391/EEB 11 straipsnio nuostatas.“;

| 5) | 5 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:




  „2.
     
  Jei jos darbo sąlygų ir (arba) darbo laiko neįmanoma pakeisti dėl techninių ir (arba) objektyvių priežasčių, darbdavys imasi būtinų priemonių, kad atitinkama darbuotoja būtų perkelta į kitas pareigas.




  3.
     
  Jei perkelti darbuotojos į kitas pareigas neįmanoma dėl techninių ir (arba) objektyvių priežasčių, atitinkamai darbuotojai suteikiamos atostogos pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką visam laikotarpiui, kurio reikia jos saugai užtikrinti ir sveikatai apsaugoti.“; |
| --- | --- |

5)

5 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.
     
  Jei jos darbo sąlygų ir (arba) darbo laiko neįmanoma pakeisti dėl techninių ir (arba) objektyvių priežasčių, darbdavys imasi būtinų priemonių, kad atitinkama darbuotoja būtų perkelta į kitas pareigas.

3.
     
  Jei perkelti darbuotojos į kitas pareigas neįmanoma dėl techninių ir (arba) objektyvių priežasčių, atitinkamai darbuotojai suteikiamos atostogos pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) nacionalinę praktiką visam laikotarpiui, kurio reikia jos saugai užtikrinti ir sveikatai apsaugoti.“;

| 6) | 6 straipsnyje įrašomas šis punktas:










  „3. | neturi būti reikalaujama ir to, kad nėščios moterys atliktų tokius darbus kaip antai sunkių nešulių gabenimas ir kilnojimas arba tokius darbus, kurie yra pavojingi ar sekinantys arba kelia pavojų sveikatai.“; |
| --- | --- | --- |

6)

6 straipsnyje įrašomas šis punktas:

„3.

neturi būti reikalaujama ir to, kad nėščios moterys atliktų tokius darbus kaip antai sunkių nešulių gabenimas ir kilnojimas arba tokius darbus, kurie yra pavojingi ar sekinantys arba kelia pavojų sveikatai.“;

| 7) | 7 straipsnis pakeičiamas taip:



  „7 straipsnis


  Naktinis darbas ir viršvalandžiai



  1.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos nebūtų įpareigojamos dirbti naktinį darbą ir viršvalandžių:










  a) | 10 savaičių iki numatytos gimdymo datos; |
| --- | --- | --- |

7)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Naktinis darbas ir viršvalandžiai

1.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos nebūtų įpareigojamos dirbti naktinį darbą ir viršvalandžių:

a)

10 savaičių iki numatytos gimdymo datos;

| b) | likusį nėštumo laiką, jei tai būtina motinos ir dar negimusio vaiko sveikatai apsaugoti; |
| --- | --- |

b)

likusį nėštumo laiką, jei tai būtina motinos ir dar negimusio vaiko sveikatai apsaugoti;

| c) | visą maitinimo krūtimi laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

visą maitinimo krūtimi laikotarpį.

2.
     
  Vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir (arba) nacionaline praktika, šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės apima:

| a) | galimybę nustatyti patogią dieninio darbo tvarką; arba |
| --- | --- |

a)

galimybę nustatyti patogią dieninio darbo tvarką; arba

| b) | galimybę atleisti nuo darbo arba motinystės atostogų prailginimą, jei nustatyti tokios darbo tvarkos neįmanoma dėl techninių ir (arba) objektyvių priežasčių. |
| --- | --- |

b)

galimybę atleisti nuo darbo arba motinystės atostogų prailginimą, jei nustatyti tokios darbo tvarkos neįmanoma dėl techninių ir (arba) objektyvių priežasčių.

3.
     
  Darbuotojos, pageidaujančios būti atleistos nuo naktinio darbo, pagal valstybių narių nustatytas taisykles informuoja savo darbdavį ir, 1 straipsnio b punkte nurodytu atveju, pateikia savo darbdaviui medicininę pažymą.

4.
     
  Vienišiems tėvams ir sunkią negalią turinčių vaikų tėvams 1 dalyje nurodytas laikotarpis gali būti pratęstas pagal valstybėse narėse nustatytą tvarką.“;

| 8) | 8 straipsnis pakeičiamas taip:
  „8 straipsnis


  Motinystės atostogos

  1.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos turėtų teisę į nepertraukiamas ne trumpesnes nei
  20
  savaičių motinystės atostogas prieš gimdymą ir (arba) po jo.


  2.
     
  1 dalyje nurodyto laikotarpio paskutinės keturios savaitės, suteikiamos pagal nacionaliniu lygiu taikomą atostogų dėl šeiminių priežasčių sistemą, šioje direktyvoje gali būti laikomos motinystės atostogomis, jei pagal šios direktyvos 2 straipsnį darbuotojoms suteikiama visapusiška apsauga, kuri prilygsta pagal šią direktyvą nustatytai apsaugai. Tokiu atveju bendra suteiktų atostogų trukmė turi būti ilgesnė nei vaiko priežiūros atostogų laikotarpis, numatytas pagal 1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvą 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC (9)

  .


  Atlyginimas už paskutines keturių savaičių motinystės atostogas turi būti ne mažesnis nei pašalpa, nurodyta 11 straipsnio 5 dalyje, arba jis gali būti lygus 20 savaičių motinystės atostogų pašalpos vidurkiui, kuris sudaro bent 75 % paskutinio mėnesio atlyginimo arba vidutinio mėnesio atlyginimo, kaip numatyta pagal nacionalinės teisės aktus, ir atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktais nustatytą maksimalų dydį. Valstybės narės gali nustatyti laikotarpius, pagal kuriuos skaičiuojami vidutiniai mėnesio atlyginimai.




  Jei valstybė narė nustatė bent 18 savaičių motinystės atostogas, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad paskutinės dvi savaitės gali būti imamos kaip tėvystės atostogos, kurios suteikiamos pagal nacionalinę teisę, už kurias mokamas tokio paties dydžio atlyginimas.


  3.   1 dalyje apibrėžtos motinystės atostogos turi apimti bent šešių savaičių privalomas
  visiškai apmokamas
  motinystės atostogas po gimdymo,
  nedarant poveikio nacionalinės teisės aktams, pagal kuriuos numatytos privalomos motinystės atostogos prieš gimdymą
  .
  Privalomas šešių savaičių motinystės atostogų laikotarpis taikomas visoms darbuotojoms, neatsižvelgiant į tai, kiek dienų jos dirbo iki gimdymo.
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos galėtų laisvai pasirinkti neprivalomos motinystės atostogų dalies laikotarpį prieš gimdymą arba po jo,
  nedarant poveikio esantiems nacionalinės teisės aktams ir (arba) nacionalinei praktikai, pagal kuriuos numatytas didžiausias atostogų savaičių skaičius prieš gimdymą.




  4.
     
  Poros susitarimu ir pageidavimu, motina ir tėvas šį laikotarpį gali pasidalyti vadovaudamiesi atitinkamos valstybės narės teisės aktais.




  5.
     
  Siekdamos apsaugoti motinos ir vaiko sveikatą, valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad darbuotojos galėtų laisvai ir neverčiamos nuspręsti, ar pasinaudoti neprivaloma motinystės atostogų dalimi iki gimdymo.




  6.
     
  Pasirinkusi neprivalomos motinystės atostogų dalies laikotarpį darbuotoja apie tai turi pranešti ne vėliau kaip prieš vieną mėnesį iki tokių atostogų pradžios.




  7.
     
  Dvynių ar daugiau vaikų gimdymo atvejais 3 dalyje nurodyta privaloma motinystės atostogų dalis už kiekvieną kitą vaiką pratęsiama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais.


  8.   Motinystės atostogų dalis prieš gimdymą pratęsiama bet kokiu laikotarpiu nuo numatytos iki tikrosios gimdymo datos nesumažinant likusios atostogų dalies.
  9.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad pirmalaikio gimdymo, vaikų hospitalizavimo po gimdymo, neįgalių vaikų gimdymo,
  neįgalių motinų
  arba dvynių ar daugiau vaikų gimdymo atvejais būtų suteikiamos papildomos atostogos
  , už kurias mokamas visas atlyginimas
  . Papildomų atostogų trukmė turi būti proporcinga ir atitikti specialius motinos ir vaiko (vaikų) poreikius.
  Gimus neįgaliam vaikui bendras motinystės atostogų laikotarpis pratęsiamas bent aštuoniomis savaitėmis. Valstybės narės taip pat užtikrina papildomą šešių savaičių atostogų laikotarpį gimus negyvam vaikui.


  10.   Valstybės narės užtikrina, kad dėl bet kokios trukmės laikino nedarbingumo atostogų, suteikiamų dėl su nėštumu susijusių ligos arba komplikacijų, pasireiškusių prieš keturias savaites arba daugiau iki gimdymo, motinystės atostogų laikotarpis nebūtų sutrumpinamas.


  11.
     
  Valstybės narės gina motinų ir tėvų teises, užtikrindamos, kad būtų nustatytos specialios darbo sąlygos, siekiant padėti neįgalių vaikų tėvams.




  12.
     
  Valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad pogimdyminė depresija būtų pripažinta rimta liga, ir remia informavimo kampanijas, skirtas platinti tikslią informaciją apie šią ligą, kovoti su išankstiniu nusistatymu ir smerkimu, kuris vis dar gali atsirasti sergančiojo šia liga atžvilgiu. |
| --- | --- |

8)

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Motinystės atostogos

1.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos turėtų teisę į nepertraukiamas ne trumpesnes nei
  20
  savaičių motinystės atostogas prieš gimdymą ir (arba) po jo.

2.
     
  1 dalyje nurodyto laikotarpio paskutinės keturios savaitės, suteikiamos pagal nacionaliniu lygiu taikomą atostogų dėl šeiminių priežasčių sistemą, šioje direktyvoje gali būti laikomos motinystės atostogomis, jei pagal šios direktyvos 2 straipsnį darbuotojoms suteikiama visapusiška apsauga, kuri prilygsta pagal šią direktyvą nustatytai apsaugai. Tokiu atveju bendra suteiktų atostogų trukmė turi būti ilgesnė nei vaiko priežiūros atostogų laikotarpis, numatytas pagal 1996 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvą 96/34/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl tėvystės atostogų, sudaryto tarp UNICE, CEEP ir ETUC (9)

  .

Atlyginimas už paskutines keturių savaičių motinystės atostogas turi būti ne mažesnis nei pašalpa, nurodyta 11 straipsnio 5 dalyje, arba jis gali būti lygus 20 savaičių motinystės atostogų pašalpos vidurkiui, kuris sudaro bent 75 % paskutinio mėnesio atlyginimo arba vidutinio mėnesio atlyginimo, kaip numatyta pagal nacionalinės teisės aktus, ir atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktais nustatytą maksimalų dydį. Valstybės narės gali nustatyti laikotarpius, pagal kuriuos skaičiuojami vidutiniai mėnesio atlyginimai.

Jei valstybė narė nustatė bent 18 savaičių motinystės atostogas, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad paskutinės dvi savaitės gali būti imamos kaip tėvystės atostogos, kurios suteikiamos pagal nacionalinę teisę, už kurias mokamas tokio paties dydžio atlyginimas.

3.   1 dalyje apibrėžtos motinystės atostogos turi apimti bent šešių savaičių privalomas
  visiškai apmokamas
  motinystės atostogas po gimdymo,
  nedarant poveikio nacionalinės teisės aktams, pagal kuriuos numatytos privalomos motinystės atostogos prieš gimdymą
  .
  Privalomas šešių savaičių motinystės atostogų laikotarpis taikomas visoms darbuotojoms, neatsižvelgiant į tai, kiek dienų jos dirbo iki gimdymo.
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos galėtų laisvai pasirinkti neprivalomos motinystės atostogų dalies laikotarpį prieš gimdymą arba po jo,
  nedarant poveikio esantiems nacionalinės teisės aktams ir (arba) nacionalinei praktikai, pagal kuriuos numatytas didžiausias atostogų savaičių skaičius prieš gimdymą.

4.
     
  Poros susitarimu ir pageidavimu, motina ir tėvas šį laikotarpį gali pasidalyti vadovaudamiesi atitinkamos valstybės narės teisės aktais.

5.
     
  Siekdamos apsaugoti motinos ir vaiko sveikatą, valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad darbuotojos galėtų laisvai ir neverčiamos nuspręsti, ar pasinaudoti neprivaloma motinystės atostogų dalimi iki gimdymo.

6.
     
  Pasirinkusi neprivalomos motinystės atostogų dalies laikotarpį darbuotoja apie tai turi pranešti ne vėliau kaip prieš vieną mėnesį iki tokių atostogų pradžios.

7.
     
  Dvynių ar daugiau vaikų gimdymo atvejais 3 dalyje nurodyta privaloma motinystės atostogų dalis už kiekvieną kitą vaiką pratęsiama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais.

8.   Motinystės atostogų dalis prieš gimdymą pratęsiama bet kokiu laikotarpiu nuo numatytos iki tikrosios gimdymo datos nesumažinant likusios atostogų dalies.

9.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad pirmalaikio gimdymo, vaikų hospitalizavimo po gimdymo, neįgalių vaikų gimdymo,
  neįgalių motinų
  arba dvynių ar daugiau vaikų gimdymo atvejais būtų suteikiamos papildomos atostogos
  , už kurias mokamas visas atlyginimas
  . Papildomų atostogų trukmė turi būti proporcinga ir atitikti specialius motinos ir vaiko (vaikų) poreikius.
  Gimus neįgaliam vaikui bendras motinystės atostogų laikotarpis pratęsiamas bent aštuoniomis savaitėmis. Valstybės narės taip pat užtikrina papildomą šešių savaičių atostogų laikotarpį gimus negyvam vaikui.

10.   Valstybės narės užtikrina, kad dėl bet kokios trukmės laikino nedarbingumo atostogų, suteikiamų dėl su nėštumu susijusių ligos arba komplikacijų, pasireiškusių prieš keturias savaites arba daugiau iki gimdymo, motinystės atostogų laikotarpis nebūtų sutrumpinamas.

11.
     
  Valstybės narės gina motinų ir tėvų teises, užtikrindamos, kad būtų nustatytos specialios darbo sąlygos, siekiant padėti neįgalių vaikų tėvams.

12.
     
  Valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad pogimdyminė depresija būtų pripažinta rimta liga, ir remia informavimo kampanijas, skirtas platinti tikslią informaciją apie šią ligą, kovoti su išankstiniu nusistatymu ir smerkimu, kuris vis dar gali atsirasti sergančiojo šia liga atžvilgiu.

| 9) | Įterpiami šie straipsniai:



  „8a straipsnis


  Tėvystės atostogos



  1.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad darbuotojai, kurių gyvenimo partnerė neseniai pagimdė, turėtų teisę į visiškai mokamas, neperleidžiamas ir nepertraukiamas ne mažiau kaip dviejų savaičių atostogas, suteikiamas tomis pačiomis sąlygomis, kaip motinystės atostogos, išskyrus jų trukmę, po darbuotojo sutuoktinės ar partnerės gimdymo motinystės atostogų laikotarpiu.




  Valstybės narės, kurios dar nenustatė privalomų, visiškai apmokamų, neperleidžiamų ir nepertraukiamų ne mažiau kaip dviejų savaičių tęstinių tėvystės atostogų, suteikiamų tomis pačiomis sąlygomis, kaip motinystės atostogos, išskyrus jų trukmę, po darbuotojo sutuoktinės ar partnerės gimdymo motinystės atostogų laikotarpiu, primygtinai raginamos tą padaryti, kad būtų skatinamos vienodos abiejų tėvų galimybės dalyvauti derinant šeimos teises ir pareigas.




  2.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad darbuotojams, kurių gyvenimo partnerė neseniai pagimdė, būtų suteikiamos specialiosios atostogos, įskaitant nepanaudotų motinystės atostogų dalį motinos mirties arba fizinės negalios atveju.



  8b straipsnis


  Įvaikinimo atostogos



  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad šios direktyvos nuostatos, susijusios su motinystės ir tėvystės atostogomis, būtų taikomos ir jaunesnių kaip 12 mėnesių vaikų įvaikinimo atveju.“; |
| --- | --- |

9)

Įterpiami šie straipsniai:

„8a straipsnis

Tėvystės atostogos

1.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad darbuotojai, kurių gyvenimo partnerė neseniai pagimdė, turėtų teisę į visiškai mokamas, neperleidžiamas ir nepertraukiamas ne mažiau kaip dviejų savaičių atostogas, suteikiamas tomis pačiomis sąlygomis, kaip motinystės atostogos, išskyrus jų trukmę, po darbuotojo sutuoktinės ar partnerės gimdymo motinystės atostogų laikotarpiu.

Valstybės narės, kurios dar nenustatė privalomų, visiškai apmokamų, neperleidžiamų ir nepertraukiamų ne mažiau kaip dviejų savaičių tęstinių tėvystės atostogų, suteikiamų tomis pačiomis sąlygomis, kaip motinystės atostogos, išskyrus jų trukmę, po darbuotojo sutuoktinės ar partnerės gimdymo motinystės atostogų laikotarpiu, primygtinai raginamos tą padaryti, kad būtų skatinamos vienodos abiejų tėvų galimybės dalyvauti derinant šeimos teises ir pareigas.

2.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad darbuotojams, kurių gyvenimo partnerė neseniai pagimdė, būtų suteikiamos specialiosios atostogos, įskaitant nepanaudotų motinystės atostogų dalį motinos mirties arba fizinės negalios atveju.

8b straipsnis

Įvaikinimo atostogos

Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad šios direktyvos nuostatos, susijusios su motinystės ir tėvystės atostogomis, būtų taikomos ir jaunesnių kaip 12 mėnesių vaikų įvaikinimo atveju.“;

| 10) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis


  Draudimas atleisti iš darbo

  Kad būtų užtikrinta, jog 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos galėtų pasinaudoti sveikatos apsaugos ir saugos teisėmis, kurios pripažįstamos pagal šį straipsnį:






  1. | valstybės narės imasi priemonių, būtinų uždrausti 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų atleidimą iš darbo ir pasirengimą atleisti iš darbo nuo jų nėštumo pradžios iki
  bent šešių mėnesių laikotarpio, prasidedančio
  pasibaigus 8 straipsnio 1 dalyje nurodytoms motinystės atostogoms, išskyrus su jų padėtimi nesusijusius išskirtinius atvejus, leidžiamus pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką, ir, jei taikoma, jei kompetentinga institucija yra davusi savo sutikimą; |
| --- | --- | --- |

10)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Draudimas atleisti iš darbo

Kad būtų užtikrinta, jog 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos galėtų pasinaudoti sveikatos apsaugos ir saugos teisėmis, kurios pripažįstamos pagal šį straipsnį:

1.

valstybės narės imasi priemonių, būtinų uždrausti 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų atleidimą iš darbo ir pasirengimą atleisti iš darbo nuo jų nėštumo pradžios iki
  bent šešių mėnesių laikotarpio, prasidedančio
  pasibaigus 8 straipsnio 1 dalyje nurodytoms motinystės atostogoms, išskyrus su jų padėtimi nesusijusius išskirtinius atvejus, leidžiamus pagal nacionalinės teisės aktus ir (arba) praktiką, ir, jei taikoma, jei kompetentinga institucija yra davusi savo sutikimą;

| 2. | jei 2 straipsnyje nurodyta darbuotoja atleidžiama iš darbo per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, darbdavys turi raštu pateikti pagrįstas jos atleidimo iš darbo priežastis. ▐ |
| --- | --- |

2.

jei 2 straipsnyje nurodyta darbuotoja atleidžiama iš darbo per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, darbdavys turi raštu pateikti pagrįstas jos atleidimo iš darbo priežastis. ▐

| 3. | valstybės narės imasi būtinų priemonių apsaugoti 2 straipsnyje nurodytas darbuotojas nuo atleidimo iš darbo, kuris pagal 1 ir 2 punktus yra neteisėtas, padarinių; |
| --- | --- |

3.

valstybės narės imasi būtinų priemonių apsaugoti 2 straipsnyje nurodytas darbuotojas nuo atleidimo iš darbo, kuris pagal 1 ir 2 punktus yra neteisėtas, padarinių;

| 4. | valstybės narės imasi priemonių, būtinų uždrausti nėščių moterų diskriminaciją darbo rinkoje, sudarydamos joms vienodas įdarbinimo sąlygas, jei šios moterys atitinka visus reikalavimus, taikomus konkrečioms pareigoms; |
| --- | --- |

4.

valstybės narės imasi priemonių, būtinų uždrausti nėščių moterų diskriminaciją darbo rinkoje, sudarydamos joms vienodas įdarbinimo sąlygas, jei šios moterys atitinka visus reikalavimus, taikomus konkrečioms pareigoms;

| 5. | mažiau palankios sąlygos moteriai dėl nėštumo arba motinystės atostogų, kaip apibrėžta šios direktyvos 8 straipsnyje, yra diskriminacija, kaip apibrėžta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (10); |
| --- | --- |

5.

mažiau palankios sąlygos moteriai dėl nėštumo arba motinystės atostogų, kaip apibrėžta šios direktyvos 8 straipsnyje, yra diskriminacija, kaip apibrėžta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (10);

| 6. | valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad tėvystės arba bendros motinystės atostogų metu darbuotojoms būtų suteikiama tokia pati apsauga nuo atleidimo iš darbo, kuri suteikiama pagal 1 punktą 2 straipsnyje nurodytoms darbuotojoms; |
| --- | --- |

6.

valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad tėvystės arba bendros motinystės atostogų metu darbuotojoms būtų suteikiama tokia pati apsauga nuo atleidimo iš darbo, kuri suteikiama pagal 1 punktą 2 straipsnyje nurodytoms darbuotojoms;

| 7. | valstybės narės skatinamos priimti priemones, pagal kurias užtikrinama, jog darbuotojos galėtų pasirinkti dirbti nevisą darbo dieną ne ilgiau kaip vienerius metus, naudodamosi visiška apsauga nuo atleidimo iš darbo ir išsaugodamos visas teises vėl grįžti dirbti buvusį darbą visą darbo dieną ir susigrąžinti visą atlyginimą, pasibaigus minėtam nevisos darbo dienos laikotarpiui. |
| --- | --- |

7.

valstybės narės skatinamos priimti priemones, pagal kurias užtikrinama, jog darbuotojos galėtų pasirinkti dirbti nevisą darbo dieną ne ilgiau kaip vienerius metus, naudodamosi visiška apsauga nuo atleidimo iš darbo ir išsaugodamos visas teises vėl grįžti dirbti buvusį darbą visą darbo dieną ir susigrąžinti visą atlyginimą, pasibaigus minėtam nevisos darbo dienos laikotarpiui.

| 11) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis


  Darbo teisės



  Kad būtų užtikrinta, jog 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos galėtų pasinaudoti sveikatos apsaugos ir saugos teisėmis, kurios pripažįstamos pagal šį straipsnį:










  1. | 5, 6 ir 7 straipsniuose nurodytais atvejais 2 straipsnyje nurodytoms darbuotojoms turi būti užtikrintos, remiantis nacionalinės teisės aktais ir (arba) praktika, su darbo sutartimi susijusios darbo teisės, įskaitant atlyginimo išsaugojimą ir (arba) teisę į tokio paties dydžio pašalpą; |
| --- | --- | --- |

11)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Darbo teisės

Kad būtų užtikrinta, jog 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos galėtų pasinaudoti sveikatos apsaugos ir saugos teisėmis, kurios pripažįstamos pagal šį straipsnį:

1.

5, 6 ir 7 straipsniuose nurodytais atvejais 2 straipsnyje nurodytoms darbuotojoms turi būti užtikrintos, remiantis nacionalinės teisės aktais ir (arba) praktika, su darbo sutartimi susijusios darbo teisės, įskaitant atlyginimo išsaugojimą ir (arba) teisę į tokio paties dydžio pašalpą;

| 2. | 2 straipsnyje
  nurodyta darbuotoja
  ,
  kurią
  darbdavys atleido iš darbo, laikydamas
  ją netinkama
  darbui be darbuotojos pateiktos informacijos apie sveikatos būklę,
  gali savo iniciatyva pasikonsultuoti su gydytoju. Jei gydytojas patvirtina, kad moteris yra tinkama dirbti, darbdavys privalo jas įdarbinti į ankstesnį darbą arba sumokėti
  viso
  ankstesnio
  atlyginimo dydžio
  atlyginimą
  iki 8 straipsnio 3 dalyje nurodytų motinystės atostogų pradžios; |
| --- | --- |

2.

2 straipsnyje
  nurodyta darbuotoja
  ,
  kurią
  darbdavys atleido iš darbo, laikydamas
  ją netinkama
  darbui be darbuotojos pateiktos informacijos apie sveikatos būklę,
  gali savo iniciatyva pasikonsultuoti su gydytoju. Jei gydytojas patvirtina, kad moteris yra tinkama dirbti, darbdavys privalo jas įdarbinti į ankstesnį darbą arba sumokėti
  viso
  ankstesnio
  atlyginimo dydžio
  atlyginimą
  iki 8 straipsnio 3 dalyje nurodytų motinystės atostogų pradžios;

| 3. | valstybės narės imasi tinkamų priemonių, skirtų užtikrinti nėščių darbuotojų sveikatą ir saugą, ypač susijusių su ergonominėmis sąlygomis, darbo laiku (įskaitant naktinį darbą ir darbo vietos keitimą) ir darbo intensyvumu, bei padidinti apsaugą nuo tam tikrų infekcinių ligų sukėlėjų ir jonizuojančiosios spinduliuotės; |
| --- | --- |

3.

valstybės narės imasi tinkamų priemonių, skirtų užtikrinti nėščių darbuotojų sveikatą ir saugą, ypač susijusių su ergonominėmis sąlygomis, darbo laiku (įskaitant naktinį darbą ir darbo vietos keitimą) ir darbo intensyvumu, bei padidinti apsaugą nuo tam tikrų infekcinių ligų sukėlėjų ir jonizuojančiosios spinduliuotės;

| 4. | 8 straipsnyje nurodytu atveju turi būti užtikrinta:










  a) | 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų teisės, susijusios su darbo sutartimi, išskyrus toliau esančiame b punkte nurodytas teises; |
| --- | --- | --- |

4.

8 straipsnyje nurodytu atveju turi būti užtikrinta:

a)

2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų teisės, susijusios su darbo sutartimi, išskyrus toliau esančiame b punkte nurodytas teises;

| b) | 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų atlyginimo išsaugojimas ir (arba) teisė į tokio paties dydžio pašalpą; |
| --- | --- |

b)

2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų atlyginimo išsaugojimas ir (arba) teisė į tokio paties dydžio pašalpą;

| c) | jei taikytina, motinystės atostogų išėjusių darbuotojų teisė automatiškai gauti padidintą atlyginimą, neprivalant laikinai nutraukti motinystės atostogų, siekiant gauti padidintą atlyginimą; |
| --- | --- |

c)

jei taikytina, motinystės atostogų išėjusių darbuotojų teisė automatiškai gauti padidintą atlyginimą, neprivalant laikinai nutraukti motinystės atostogų, siekiant gauti padidintą atlyginimą;

| d) | 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų teisė grįžti į savo darbą arba į lygiavertes pareigas joms ne mažiau palankiomis sąlygomis,
  gaunant tokį patį atlyginimą, profesinę kategoriją ir vykdant tas pačias pareigas, kurias jos vykdė iki motinystės atostogų,
  bei pasinaudoti visomis geresnėmis darbo sąlygomis, į kurias jos būtų turėjusios teisę, kol nedirbo;
  o išimtiniais gamybos proceso restruktūrizavimo ar esminės reorganizacijos atvejais darbuotoja gali aptarti su darbdaviu šių pokyčių padarinius jos profesinei ir, netiesiogiai, asmeninei padėčiai; |
| --- | --- |

d)

2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų teisė grįžti į savo darbą arba į lygiavertes pareigas joms ne mažiau palankiomis sąlygomis,
  gaunant tokį patį atlyginimą, profesinę kategoriją ir vykdant tas pačias pareigas, kurias jos vykdė iki motinystės atostogų,
  bei pasinaudoti visomis geresnėmis darbo sąlygomis, į kurias jos būtų turėjusios teisę, kol nedirbo;
  o išimtiniais gamybos proceso restruktūrizavimo ar esminės reorganizacijos atvejais darbuotoja gali aptarti su darbdaviu šių pokyčių padarinius jos profesinei ir, netiesiogiai, asmeninei padėčiai;

| e) | 2 straipsnyje numatytų karjeros vystymo galimybių, panaudojant švietimo ir tolesnio profesinio bei papildomo mokymo priemones siekiant užtikrinti jų karjeros perspektyvą, darbuotojoms išsaugojimas; |
| --- | --- |

e)

2 straipsnyje numatytų karjeros vystymo galimybių, panaudojant švietimo ir tolesnio profesinio bei papildomo mokymo priemones siekiant užtikrinti jų karjeros perspektyvą, darbuotojoms išsaugojimas;

| f) | kad motinystės atostogų laikotarpis neturėtų pakenkti darbuotojos teisėms gauti pensiją; pensijos tikslais jis turi būti skaičiuojamos kaip darbo laikotarpis ir neturi būti sumažintos darbuotojų, pasinaudojusių motinystės atostogomis, teisės gauti pensiją; |
| --- | --- |

f)

kad motinystės atostogų laikotarpis neturėtų pakenkti darbuotojos teisėms gauti pensiją; pensijos tikslais jis turi būti skaičiuojamos kaip darbo laikotarpis ir neturi būti sumažintos darbuotojų, pasinaudojusių motinystės atostogomis, teisės gauti pensiją;

| 5. | 4 dalies b punkte nurodyta pašalpa laikoma
  lygiaverte
  , jei atitinka pajamas, prilygstančias paskutiniam mėnesio atlyginimui arba vidutiniam mėnesio atlyginimui.
  Motinystės atostogų metu moterims turi būti mokamas visas atlyginimas, o pašalpa turi būti 100 % paskutinio mėnesio atlyginimo ar vidutinio mėnesio atlyginimo dydžio.
  Valstybės narės gali nustatyti laikotarpį, pagal kurį skaičiuojamas vidutinis mėnesio atlyginimas; |
| --- | --- |

5.

4 dalies b punkte nurodyta pašalpa laikoma
  lygiaverte
  , jei atitinka pajamas, prilygstančias paskutiniam mėnesio atlyginimui arba vidutiniam mėnesio atlyginimui.
  Motinystės atostogų metu moterims turi būti mokamas visas atlyginimas, o pašalpa turi būti 100 % paskutinio mėnesio atlyginimo ar vidutinio mėnesio atlyginimo dydžio.
  Valstybės narės gali nustatyti laikotarpį, pagal kurį skaičiuojamas vidutinis mėnesio atlyginimas;

| 6. | ši 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų gaunama pašalpa negali būti mažesnė už pašalpą, kurią 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos gautų nutraukusios savo darbo veiklą dėl sveikatos būklės; |
| --- | --- |

6.

ši 2 straipsnyje nurodytų darbuotojų moterų gaunama pašalpa negali būti mažesnė už pašalpą, kurią 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos gautų nutraukusios savo darbo veiklą dėl sveikatos būklės;

| 7. | valstybės narės užtikrina, kad motinystės atostogose esančios darbuotojos turėtų teisę automatiškai gauti padidintą atlyginimą, jei taikytina, neprivalėdamos laikinai nutraukti motinystės atostogų, siekiant gauti padidintą atlyginimą; |
| --- | --- |

7.

valstybės narės užtikrina, kad motinystės atostogose esančios darbuotojos turėtų teisę automatiškai gauti padidintą atlyginimą, jei taikytina, neprivalėdamos laikinai nutraukti motinystės atostogų, siekiant gauti padidintą atlyginimą;

| 8. | valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos per motinystės atostogas arba grįždamos po 8 straipsnyje numatytų motinystės atostogų, galėtų prašyti pakeisti darbo laiką ir pobūdį, o darbdaviai privalėtų svarstyti tokius prašymus, atsižvelgdami į darbdavių ir darbuotojų poreikius; |
| --- | --- |

8.

valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad 2 straipsnyje nurodytos darbuotojos per motinystės atostogas arba grįždamos po 8 straipsnyje numatytų motinystės atostogų, galėtų prašyti pakeisti darbo laiką ir pobūdį, o darbdaviai privalėtų svarstyti tokius prašymus, atsižvelgdami į darbdavių ir darbuotojų poreikius;

| 9. | valstybės narės imasi priemonių, būtinų raginti darbdavius ir skatinti socialinių partnerių dialogą, siekdamos užtikrinti pakartotinę integraciją ir mokymo paramą darbuotojoms, grįžtančioms į darbą po motinystės atostogų, kai tai būtina ir (arba) kai to prašo darbuotoja, laikydamasi nacionalinės teisės aktų; |
| --- | --- |

9.

valstybės narės imasi priemonių, būtinų raginti darbdavius ir skatinti socialinių partnerių dialogą, siekdamos užtikrinti pakartotinę integraciją ir mokymo paramą darbuotojoms, grįžtančioms į darbą po motinystės atostogų, kai tai būtina ir (arba) kai to prašo darbuotoja, laikydamasi nacionalinės teisės aktų;

| 10. | darbdavys užtikrina, kad nustatant nėščių darbuotojų darbo laiką būtų atsižvelgiama į jų reguliarių ir neeilinių medicininių patikrinimų poreikį; |
| --- | --- |

10.

darbdavys užtikrina, kad nustatant nėščių darbuotojų darbo laiką būtų atsižvelgiama į jų reguliarių ir neeilinių medicininių patikrinimų poreikį;

| 11. | valstybės narės skatina darbdavius steigti vaikų priežiūros įstaigas jaunesniems kaip trejų metų darbuotojų vaikams.“; |
| --- | --- |

11.

valstybės narės skatina darbdavius steigti vaikų priežiūros įstaigas jaunesniems kaip trejų metų darbuotojų vaikams.“;

| 12) | Įterpiami šie straipsniai:



  „11a straipsnis


  Pertrauka kūdikiui maitinti krūtimi



  1.
     
  Kūdikį krūtimi maitinančiai motinai suteikiama teisė į pertrauką, kad galėtų pamaitinti vaiką, ir ji dalijama į dvi atskiras vienos valandos trukmės dalis, nebent su darbdaviu būtų sudarytas susitarimas dėl kito grafiko, darbuotojai neprarandant jokių su darbu susijusių teisių.




  2.
     
  Tais atvejais, kai gimsta dvyniai ir daugiau vaikų, prie 1 dalyje nurodytos pirmajam vaikui skirtos pertraukos, pridedama po 30 papildomų minučių kiekvienam kitam vaikui.




  3.
     
  Jei motina dirba ne visą darbo dieną, 1 dalyje nurodyta pertrauka trumpinama proporcingai įprastam darbo laikui, bet negali būti trumpesnė nei 30 minučių.




  4.
     
  3 dalyje nurodytu atveju suteikiama pertrauka negali būti ilgesnė kaip viena valanda, ir, jei taikytina, antrosios pertraukos trukmė lygi po pirmosios pertraukos likusiam laikui, nebent su darbdaviu būtų sudarytas susitarimas dėl kito grafiko.



  11b straipsnis


  Diskriminacijos prevencija ir lyčių aspekto integravimo strategija



  Laikydamosi nacionalinių tradicijų ir praktikos, valstybės narės imasi atitinkamų priemonių skatinti socialinių partnerių dialogą atitinkamu lygiu, siekdamos nustatyti veiksmingas moterų diskriminacijos dėl nėštumo, motinytės arba įvaikinimo atostogų prevencijos priemones.




  Valstybės narės skatina darbdavius kolektyvinėmis sutartimis ar praktiniais veiksmais imtis veiksmingų priemonių siekiant užkirsti kelią moterų diskriminacijai dėl nėštumo, motinystės ar įvaikinimo atostogų.




  Valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos įstatymus ir kitus teisės aktus, politiką ir veiklos rūšis šioje direktyvoje nurodytose srityse, turi aktyviai atsižvelgti į moterų ir vyrų lygybės tikslą.“;


  ▐ |
| --- | --- |

12)

Įterpiami šie straipsniai:

„11a straipsnis

Pertrauka kūdikiui maitinti krūtimi

1.
     
  Kūdikį krūtimi maitinančiai motinai suteikiama teisė į pertrauką, kad galėtų pamaitinti vaiką, ir ji dalijama į dvi atskiras vienos valandos trukmės dalis, nebent su darbdaviu būtų sudarytas susitarimas dėl kito grafiko, darbuotojai neprarandant jokių su darbu susijusių teisių.

2.
     
  Tais atvejais, kai gimsta dvyniai ir daugiau vaikų, prie 1 dalyje nurodytos pirmajam vaikui skirtos pertraukos, pridedama po 30 papildomų minučių kiekvienam kitam vaikui.

3.
     
  Jei motina dirba ne visą darbo dieną, 1 dalyje nurodyta pertrauka trumpinama proporcingai įprastam darbo laikui, bet negali būti trumpesnė nei 30 minučių.

4.
     
  3 dalyje nurodytu atveju suteikiama pertrauka negali būti ilgesnė kaip viena valanda, ir, jei taikytina, antrosios pertraukos trukmė lygi po pirmosios pertraukos likusiam laikui, nebent su darbdaviu būtų sudarytas susitarimas dėl kito grafiko.

11b straipsnis

Diskriminacijos prevencija ir lyčių aspekto integravimo strategija

Laikydamosi nacionalinių tradicijų ir praktikos, valstybės narės imasi atitinkamų priemonių skatinti socialinių partnerių dialogą atitinkamu lygiu, siekdamos nustatyti veiksmingas moterų diskriminacijos dėl nėštumo, motinytės arba įvaikinimo atostogų prevencijos priemones.

Valstybės narės skatina darbdavius kolektyvinėmis sutartimis ar praktiniais veiksmais imtis veiksmingų priemonių siekiant užkirsti kelią moterų diskriminacijai dėl nėštumo, motinystės ar įvaikinimo atostogų.

Valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos įstatymus ir kitus teisės aktus, politiką ir veiklos rūšis šioje direktyvoje nurodytose srityse, turi aktyviai atsižvelgti į moterų ir vyrų lygybės tikslą.“;

▐

| 13) | Įterpiami šie straipsniai:

  „12a straipsnis


  Persekiojimas

  Valstybės narės savo nacionalinėse teisės sistemose nustato tokias priemones, kurios yra būtinos apsaugoti asmenis
  , įskaitant liudytojus,
  nuo neigiamų veiksmų arba pasekmių, atsirandančių jiems pateikus skundą arba pradėjus procesinius veiksmus, siekiant, kad būtų laikomasi jiems pagal šią direktyva suteikiamų teisių.

  12b straipsnis


  Sankcijos

  Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos gali būti kompensacija ▐ ir jos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

  12c straipsnis


  Lygybę užtikrinanti institucija

  Valstybės narės užtikrina, kad pagal Direktyvos 2006/54/EB 20 straipsnį paskirta įstaiga arba įstaigos, atsakingos už vienodo požiūrio į visus asmenis, nediskriminuojant lyties atžvilgiu, skatinimą, analizę, stebėjimą ir didinimą, taip pat būtų atsakingos už šioje direktyvoje numatytus klausimus, kurie labiausiai susiję su vienodu požiūriu, o ne
  tik
  su darbuotojos sveikata ir sauga.“. |
| --- | --- |

13)

Įterpiami šie straipsniai:

„12a straipsnis

Persekiojimas

Valstybės narės savo nacionalinėse teisės sistemose nustato tokias priemones, kurios yra būtinos apsaugoti asmenis
  , įskaitant liudytojus,
  nuo neigiamų veiksmų arba pasekmių, atsirandančių jiems pateikus skundą arba pradėjus procesinius veiksmus, siekiant, kad būtų laikomasi jiems pagal šią direktyva suteikiamų teisių.

12b straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos gali būti kompensacija ▐ ir jos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

12c straipsnis

Lygybę užtikrinanti institucija

Valstybės narės užtikrina, kad pagal Direktyvos 2006/54/EB 20 straipsnį paskirta įstaiga arba įstaigos, atsakingos už vienodo požiūrio į visus asmenis, nediskriminuojant lyties atžvilgiu, skatinimą, analizę, stebėjimą ir didinimą, taip pat būtų atsakingos už šioje direktyvoje numatytus klausimus, kurie labiausiai susiję su vienodu požiūriu, o ne
  tik
  su darbuotojos sveikata ir sauga.“.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės gali priimti naujas arba palikti galioti esamas nuostatas, kurios darbuotojams yra palankesnės, negu numatytosios šioje direktyvoje.

2.
     
  Valstybės narės gali priimti prevencinių ir stebėsenos priemonių, skirtų nėščių ir neseniai pagimdžiusių moterų apsaugai ir saugai darbe užtikrinti.

3.   Šios direktyvos įgyvendinimas jokiomis aplinkybėmis nesuteikia pagrindo mažinti apsaugos lygį šios direktyvos taikymo srityse.

4.
     
  Šioje direktyvoje įtvirtintos nuostatos įtraukiamos į valstybėse narėse sudaromas kolektyvines darbo sutartis.

3 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo ... (11). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę.

2.   Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

4 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip iki ... (12) ir po to kas
  trejus
  metus valstybės narės ir nacionalinės lygybę užtikrinančios institucijos teikia Komisijai visą informaciją, būtiną, kad Komisija parengtų ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 92/85/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, taikymo.

2.   Komisijos ataskaitoje, prireikus, atsižvelgiama į socialinių partnerių ir atitinkamų nevyriausybinių organizacijų nuomonę. Pagal lyčių aspekto integravimo principą į šią ataskaitą, inter alia, įtraukiamas priemonių, kurių buvo imtasi moterų ir vyrų atžvilgiu, poveikio vertinimas.
  Į ją taip pat įtraukiamas poveikio tyrimas, kuriame išnagrinėjamas papildomo motinystės atostogų trukmės pratęsimo ir tėvystės atostogų įgyvendinimo socialinis ir ekonominis poveikis Sąjungos mastu.
  Atsižvelgiant į gautą informaciją, prireikus į minėtą ataskaitą įtraukiami pasiūlymai peržiūrėti ir atnaujinti Direktyvą 92/85/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva.

5 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

6 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 277, 2009 11 17, p. 102.

1

(2)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  
  2008 m. Teisingumo Teismo praktikos Rink. I-01017.

3

2008 m. Teisingumo Teismo praktikos Rink. I-01017.

(4)  

  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

4

OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(5)  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

5

(6)  

  OL L 145, 1996 6 19, p. 4.

6

OL L 145, 1996 6 19, p. 4.

(7)  

  OL C 218, 2000 7 31, p. 5.

7

OL C 218, 2000 7 31, p. 5.

(8)  OL L 269, 2002 10 5, p. 15.

8

(9)  

  OL L 145, 1996 6 19, p. 4.“;

9

OL L 145, 1996 6 19, p. 4.“;

(10)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.“;

10

(11)  Dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

11

(12)  
  Treji
  metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

12

Treji

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/176

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisKova su pavėluotais mokėjimais, atliekamais pagal komercinius sandorius ***I

P7_TA(2010)0374

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su pavėluotais mokėjimais, atliekamais pagal komercinius sandorius (nauja redakcija) (COM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

2012/C 70 E/27

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0126), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0126),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0044/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0044/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 18 d. Teisės reikalų komiteto laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį pateiktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 18 d. Teisės reikalų komiteto laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį pateiktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 29 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 29 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0136/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0136/2010),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme ir konsultacinės darbo grupės nuomonėje be pasiūlyme nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme ir konsultacinės darbo grupės nuomonėje be pasiūlyme nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 255, 2010 9 22, p. 42.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2010 m. spalio 20 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2009)0054

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2011/7/ES.)

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienis

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/178 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/178

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisStabilumo priemonės keitimas ***I

P7_TA(2010)0378

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006, nustatantį stabilumo priemonę (COM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

2012/C 70 E/28

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0195), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0195),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 179 straipsnio 1 dalį ir 181a straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0042/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 179 straipsnio 1 dalį ir 181a straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0042/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 20 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-91/05 (Komisija prieš Tarybą), panaikinantį 2004 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimą 2004/833/BUSP, įgyvendinantį Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio atsižvelgiant į VAVEB moratoriumą dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 20 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-91/05 (Komisija prieš Tarybą), panaikinantį 2004 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimą 2004/833/BUSP, įgyvendinantį Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio atsižvelgiant į VAVEB moratoriumą dėl šaulių ir lengvųjų ginklų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7–0066/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7–0066/2009),

| 1. | priima savo toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima savo toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0058

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | 2006 m. lapkričio 15 d. Europos ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (2), priimtas tam, kad Bendrija, taikydama vieną teisinę priemonę supaprastinta sprendimų priėmimo tvarka, galėtų imtis darnių ir visapusiškų kovos su krize veiksmų ir užkirsti kelią krizėms. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. lapkričio 15 d. Europos ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (2), priimtas tam, kad Bendrija, taikydama vieną teisinę priemonę supaprastinta sprendimų priėmimo tvarka, galėtų imtis darnių ir visapusiškų kovos su krize veiksmų ir užkirsti kelią krizėms.

| (2) | Atlikus Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 25 straipsnyje numatytą peržiūrą, padaryta išvada, kad reikėtų pasiūlyti tam tikrų reglamento pakeitimų. |
| --- | --- |

(2)

Atlikus Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 25 straipsnyje numatytą peržiūrą, padaryta išvada, kad reikėtų pasiūlyti tam tikrų reglamento pakeitimų.

| (3) | Reikia suderinti Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 su 2008 m. gegužės 20 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimu (3), kuriame nustatyta, kad Bendrija gali įgyvendinti kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu, neteisėtu naudojimu ir galimybe juos naudoti priemones vystymosi politikos srityje ir atitinkamai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006. |
| --- | --- |

(3)

Reikia suderinti Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 su 2008 m. gegužės 20 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimu (3), kuriame nustatyta, kad Bendrija gali įgyvendinti kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu, neteisėtu naudojimu ir galimybe juos naudoti priemones vystymosi politikos srityje ir atitinkamai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006.

| (4) | Reikia pagerinti Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 4 straipsnio 3 punkte nustatytų tikslų vykdymą ir nuoseklumą suteikiant galimybę visiems asmenims dalyvauti konkursuose viešųjų pirkimų ir dotacijų sutartims pagal to reglamento 4 straipsnio 3 punktą pasirašyti, kaip jau yra 3 straipsnio priemonių atveju, ir dalyvavimo nuostatas bei paramos kovai su krizėmis kilmės taisykles suderinti su pasirengimo krizėms taisyklėmis. |
| --- | --- |

(4)

Reikia pagerinti Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 4 straipsnio 3 punkte nustatytų tikslų vykdymą ir nuoseklumą suteikiant galimybę visiems asmenims dalyvauti konkursuose viešųjų pirkimų ir dotacijų sutartims pagal to reglamento 4 straipsnio 3 punktą pasirašyti, kaip jau yra 3 straipsnio priemonių atveju, ir dalyvavimo nuostatas bei paramos kovai su krizėmis kilmės taisykles suderinti su pasirengimo krizėms taisyklėmis.

| (5) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl daugiašalių strateginių dokumentų, teminių strateginių dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų, kadangi jie papildo Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 ir yra bendro taikymo. Ypač svarbu, kad atlikdama paruošiamuosius darbus, Komisija vykdytų atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl daugiašalių strateginių dokumentų, teminių strateginių dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų, kadangi jie papildo Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 ir yra bendro taikymo. Ypač svarbu, kad atlikdama paruošiamuosius darbus, Komisija vykdytų atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 24 straipsnyje nustatyta finansinio paketo dalis, skiriama to reglamento 4 straipsnio 1 punkte numatytoms priemonėms, yra per maža ir turi būti padidinta. Į taikymo sritį patenka daug sričių ir net vykdant įvairios paskirties programas tik nedaugelį jų galima veiksmingai valdyti turint ribotus išteklius. Siekiant, kad svarbios infrastruktūros, kovos su visuomenės sveikatai kylančiomis grėsmėmis ir visuotinio atsako į tarpregionines grėsmes srityse veikla būtų veiksminga, reikia didesnio masto priemonių, kad ta veikla turėtų realų poveikį, būtų matoma ir patikima. Be to, siekiant plėtoti tarpregioninius veiksmus, papildančius nacionalinius ir regioninius paketus, reikia tinkamo finansavimo, kad susidarytų kritinė masė. Reikėtų padidinti didžiausią viso finansinio paketo procentinę dalį, skiriamą Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 4 straipsnio 1 punkte numatytoms priemonėms, nuo 7 iki 10 %, kad būtų galima toliau siekti to reglamento 4 straipsnio 1 punkte nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 24 straipsnyje nustatyta finansinio paketo dalis, skiriama to reglamento 4 straipsnio 1 punkte numatytoms priemonėms, yra per maža ir turi būti padidinta. Į taikymo sritį patenka daug sričių ir net vykdant įvairios paskirties programas tik nedaugelį jų galima veiksmingai valdyti turint ribotus išteklius. Siekiant, kad svarbios infrastruktūros, kovos su visuomenės sveikatai kylančiomis grėsmėmis ir visuotinio atsako į tarpregionines grėsmes srityse veikla būtų veiksminga, reikia didesnio masto priemonių, kad ta veikla turėtų realų poveikį, būtų matoma ir patikima. Be to, siekiant plėtoti tarpregioninius veiksmus, papildančius nacionalinius ir regioninius paketus, reikia tinkamo finansavimo, kad susidarytų kritinė masė. Reikėtų padidinti didžiausią viso finansinio paketo procentinę dalį, skiriamą Reglamento (EB) Nr. 1717/2006 4 straipsnio 1 punkte numatytoms priemonėms, nuo 7 iki 10 %, kad būtų galima toliau siekti to reglamento 4 straipsnio 1 punkte nustatytų tikslų.

| (7) | Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl šių veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(7)

Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl šių veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (8) | Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(8)

Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalies i punktas pakeičiamas taip:






  „i) | parama kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų naudojimu ir galimybės juos naudoti priemonėms atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; tokia parama taip pat gali apimti tyrimų veiklą, pagalbą aukoms, visuomenės informavimą ir teisinės bei administracinės ekspertizės ir gerosios patirties kūrimą.“; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalies i punktas pakeičiamas taip:

„i)

parama kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų naudojimu ir galimybės juos naudoti priemonėms atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; tokia parama taip pat gali apimti tyrimų veiklą, pagalbą aukoms, visuomenės informavimą ir teisinės bei administracinės ekspertizės ir gerosios patirties kūrimą.“;

| 2) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 punkto
  a papunkčio pirma pastraipa pakeičiama
  taip:






  „a) | teisėsaugos, teisminių ir civilinių institucijų pajėgumams stiprinti kovojant su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, įskaitant neteisėtą prekybą žmonėmis, narkotikais, šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais ir sprogstamosiomis medžiagomis, ir veiksmingai kontroliuojant neteisėtą prekybą ir tranzitą.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 punkto
  a papunkčio pirma pastraipa pakeičiama
  taip:

„a)

teisėsaugos, teisminių ir civilinių institucijų pajėgumams stiprinti kovojant su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, įskaitant neteisėtą prekybą žmonėmis, narkotikais, šaunamaisiais ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais ir sprogstamosiomis medžiagomis, ir veiksmingai kontroliuojant neteisėtą prekybą ir tranzitą.“;

| b) | 3 punkto pirma pastraipa papildoma šiuo papunkčiu:










  „c) | remiant pilietinės visuomenės kūrimą ir raidą, taip pat jos dalyvavimą politiniame procese, įskaitant moterų vaidmens šiame procese didinimo priemones, ir priemones, kuriomis siekiama skatinti nepriklausomą pliuralistinę ir profesionalią žiniasklaidą.“; |
| --- | --- | --- |

b)

3 punkto pirma pastraipa papildoma šiuo papunkčiu:

„c)

remiant pilietinės visuomenės kūrimą ir raidą, taip pat jos dalyvavimą politiniame procese, įskaitant moterų vaidmens šiame procese didinimo priemones, ir priemones, kuriomis siekiama skatinti nepriklausomą pliuralistinę ir profesionalią žiniasklaidą.“;

| c) | 3 punktas papildoma šia pastraipa:




  „Šiame punkte numatytos priemonės tam tikrais atvejais gali būti įgyvendinamos, remiantis ES taikos stiprinimo partnerystės nuostatomis.“; |
| --- | --- |

c)

3 punktas papildoma šia pastraipa:

„Šiame punkte numatytos priemonės tam tikrais atvejais gali būti įgyvendinamos, remiantis ES taikos stiprinimo partnerystės nuostatomis.“;

| 3) | 6 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:




  „3.
     
  Jei išimtinės pagalbos priemonės išlaidos yra didesnės nei 20 000 000 EUR, tokią priemonę patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.




  4.
     
  Komisija gali priimti laikinas atsakomąsias programas, siekiant sudaryti ar atkurti esmines sąlygas, būtinas veiksmingai įgyvendinti Sąjungos išorės bendradarbiavimo politiką. Laikinos atsakomosios programos remiasi išimtinėmis pagalbos priemonėmis. Jas priima Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“; |
| --- | --- |

3)

6 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.
     
  Jei išimtinės pagalbos priemonės išlaidos yra didesnės nei 20 000 000 EUR, tokią priemonę patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.

4.
     
  Komisija gali priimti laikinas atsakomąsias programas, siekiant sudaryti ar atkurti esmines sąlygas, būtinas veiksmingai įgyvendinti Sąjungos išorės bendradarbiavimo politiką. Laikinos atsakomosios programos remiasi išimtinėmis pagalbos priemonėmis. Jas priima Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“;

| 4) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Daugiašaliai ir teminiai strateginiai dokumentai ir jų pakeitimai bei papildymai Komisijos priimami 22 straipsnyje nustatyta tvarka, pasinaudojant teise priimti deleguotus teisės aktus ir 22a bei 22b straipsniuose numatytomis sąlygomis. Iš pradžių jie taikomi ne ilgesniam kaip šio reglamento taikymo laikotarpiui ir persvarstomi šiam laikotarpiui įpusėjus.“; |
| --- | --- | --- |

4)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Daugiašaliai ir teminiai strateginiai dokumentai ir jų pakeitimai bei papildymai Komisijos priimami 22 straipsnyje nustatyta tvarka, pasinaudojant teise priimti deleguotus teisės aktus ir 22a bei 22b straipsniuose numatytomis sąlygomis. Iš pradžių jie taikomi ne ilgesniam kaip šio reglamento taikymo laikotarpiui ir persvarstomi šiam laikotarpiui įpusėjus.“;

| b) | 7 dalis pakeičiama taip:




  „7.
     
  Daugiametės preliminarios programos ir jų pakeitimai bei papildymai Komisijos priimami 22 straipsnyje nustatyta tvarka, pasinaudojant teise priimti deleguotus teisės aktus, 22a ir 22b straipsniuose numatytomis sąlygomis. Jos parengiamos, jei įmanoma, konsultuojantis su atitinkama šalimi partnere arba susijusiais regionais.“ |
| --- | --- |

b)

7 dalis pakeičiama taip:

„7.
     
  Daugiametės preliminarios programos ir jų pakeitimai bei papildymai Komisijos priimami 22 straipsnyje nustatyta tvarka, pasinaudojant teise priimti deleguotus teisės aktus, 22a ir 22b straipsniuose numatytomis sąlygomis. Jos parengiamos, jei įmanoma, konsultuojantis su atitinkama šalimi partnere arba susijusiais regionais.“

| 5) | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Metines veiksmų programas ir jų pakeitimus bei papildymus priima Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“; |
| --- | --- |

5)

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Metines veiksmų programas ir jų pakeitimus bei papildymus priima Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“;

| 6) | 9 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:




  „3.
     
  Specialias priemones, kurių išlaidos yra didesnės nei 5 000 000 EUR, patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.




  4.
     
  Komisija apie specialiąją priemonę, kurios išlaidos nėra didesnės nei 5 000 000 EUR, Europos Parlamentui ir Tarybai praneša per vieną mėnesį nuo jos patvirtinimo.“; |
| --- | --- |

6)

9 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.
     
  Specialias priemones, kurių išlaidos yra didesnės nei 5 000 000 EUR, patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.

4.
     
  Komisija apie specialiąją priemonę, kurios išlaidos nėra didesnės nei 5 000 000 EUR, Europos Parlamentui ir Tarybai praneša per vieną mėnesį nuo jos patvirtinimo.“;

| 7) | 17 straipsnio 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „4.   6 straipsnyje nurodytų išimtinių pagalbos priemonių ir laikinų atsakomųjų programų atveju ir priemonių, priimtų vykdant 4 straipsnio 3 punkte nurodytus tikslus, atveju viešųjų pirkimų arba dotacijų sutartis pasirašyti gali visi asmenys.
  5.   Jei priemonės patvirtinamos vykdant 4 straipsnio 1 ir 2 punktuose minimus tikslus, pasirašyti viešųjų pirkimų arba dotacijų sutartis gali visi fiziniai ir juridiniai asmenys iš besivystančių ar pereinamojo laikotarpio šalių, kaip apibrėžta pagal OECD nustatytus kriterijus, taip pat iš bet kokių kitų šalių, numatytų strategijoje, ir jiems taikomos kilmės taisyklės.“; |
| --- | --- |

7)

17 straipsnio 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„4.   6 straipsnyje nurodytų išimtinių pagalbos priemonių ir laikinų atsakomųjų programų atveju ir priemonių, priimtų vykdant 4 straipsnio 3 punkte nurodytus tikslus, atveju viešųjų pirkimų arba dotacijų sutartis pasirašyti gali visi asmenys.

5.   Jei priemonės patvirtinamos vykdant 4 straipsnio 1 ir 2 punktuose minimus tikslus, pasirašyti viešųjų pirkimų arba dotacijų sutartis gali visi fiziniai ir juridiniai asmenys iš besivystančių ar pereinamojo laikotarpio šalių, kaip apibrėžta pagal OECD nustatytus kriterijus, taip pat iš bet kokių kitų šalių, numatytų strategijoje, ir jiems taikomos kilmės taisyklės.“;

| 8) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:



  „21 straipsnis


  Vertinimas



  Komisija atlieka reguliarų programų bei politikos rezultatų ir efektyvumo bei planavimo veiksmingumo rezultatų vertinimą, kad patikrintų, ar užsibrėžti tikslai buvo pasiekti, ir kad galėtų parengti rekomendacijas dėl būsimų operacijų gerinimo. Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai svarstyti svarbias įvertinimo ataskaitas. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama sudarant programą ir paskirstant lėšas.“; |
| --- | --- |

8)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Vertinimas

Komisija atlieka reguliarų programų bei politikos rezultatų ir efektyvumo bei planavimo veiksmingumo rezultatų vertinimą, kad patikrintų, ar užsibrėžti tikslai buvo pasiekti, ir kad galėtų parengti rekomendacijas dėl būsimų operacijų gerinimo. Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai svarstyti svarbias įvertinimo ataskaitas. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama sudarant programą ir paskirstant lėšas.“;

| 9) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:



  „22 straipsnis


  Delegavimas



  1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 7 straipsnio 3 ir 7 dalyse, Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.




  2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 22b ir 22c straipsniuose nustatytų sąlygų.



  22a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas ar Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnio 3 ir 7 dalyse nurodytų įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad galėtų nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laikotarpį informuoti kitą instituciją ir Komisiją apie tai, kokie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir apie galimas atšaukimo priežastis.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę sprendime nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  22b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.




  Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.




  2.
     
  Jei pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimų.




  3.
     
  Jei per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimą pareiškusi institucija nurodo savo prieštaravimo dėl deleguoto teisės akto priežastis.“; |
| --- | --- |

9)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 7 straipsnio 3 ir 7 dalyse, Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 22b ir 22c straipsniuose nustatytų sąlygų.

22a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas ar Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnio 3 ir 7 dalyse nurodytų įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad galėtų nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laikotarpį informuoti kitą instituciją ir Komisiją apie tai, kokie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir apie galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę sprendime nurodytą dieną. Sprendimas neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

22b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.

2.
     
  Jei pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimų.

3.
     
  Jei per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimą pareiškusi institucija nurodo savo prieštaravimo dėl deleguoto teisės akto priežastis.“;

| 10) | 24 straipsnis pakeičiamas taip:
  „24 straipsnis


  Finansinis paketas

  Finansinis paketas šio reglamento įgyvendinimui 2007–2013 m. yra 2062000000 EUR. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.
  2007–2013 m. laikotarpiu:






  a) | ne daugiau kaip 10 procentų finansinio paketo skiriami priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- | --- |

10)

24 straipsnis pakeičiamas taip:

„24 straipsnis

Finansinis paketas

Finansinis paketas šio reglamento įgyvendinimui 2007–2013 m. yra 2062000000 EUR. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.

2007–2013 m. laikotarpiu:

a)

ne daugiau kaip 10 procentų finansinio paketo skiriami priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 1 punkte;

| b) | ne daugiau kaip 15 procentų finansinio paketo skiriami priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

b)

ne daugiau kaip 15 procentų finansinio paketo skiriami priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 2 punkte;

| c) | ne daugiau kaip
  10 procentų
  finansinio paketo
  skiriama
  priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 3 punkte
  , jei atitinkama suma suderinama su dabartine ES taikos stiprinimo partnerystės peržiūra ir vidaus ištekliais
  .“ |
| --- | --- |

c)

ne daugiau kaip
  10 procentų
  finansinio paketo
  skiriama
  priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 3 punkte
  , jei atitinkama suma suderinama su dabartine ES taikos stiprinimo partnerystės peržiūra ir vidaus ištekliais
  .“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 327, 2006 11 24, p. 1.

2

(3)  Byla C-91/05, Komisija prieš Tarybą, [2008] Rink. p. I-3651.

3

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/183

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisVystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ***I

P7_TA(2010)0379

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, ir Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (COM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

2012/C 70 E/29

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0194),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 179 straipsnio 1 dalį ir 181a straipsnio pirmą pastraipą, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C7-0043/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 179 straipsnio 1 dalį ir 181a straipsnio pirmą pastraipą, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C7-0043/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7–0078/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7–0078/2009),

| 1. | priima savo toliau išdėstytą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima savo toliau išdėstytą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0060A

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę ▐

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į
  Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo
  , ypač į jos
  209 straipsnio 1 dalį
  ,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Siekiant pagerinti Bendrijos išorės pagalbos veiksmingumą ir skaidrumą, 2006 m. buvo sukurta nauja pagalbos planavimo ir teikimo sistema. Ją sudaro 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (2), 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (3), 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (4), 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (5), 2007 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę (6), 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (7), ir 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (8). |
| --- | --- |

(1)

Siekiant pagerinti Bendrijos išorės pagalbos veiksmingumą ir skaidrumą, 2006 m. buvo sukurta nauja pagalbos planavimo ir teikimo sistema. Ją sudaro 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (2), 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (3), 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (4), 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (5), 2007 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę (6), 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (7), ir 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (8).

| (2) | Įgyvendinant
  Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006,
  paaiškėjo, kad esama neatitikimų taikant principo, kuriuo remiantis su mokesčiais, rinkliavomis, muitais ir kitomis įmokomis susijusios išlaidos neatitinka EB finansavimo reikalavimų, išimtis. Todėl siūloma iš dalies pakeisti susijusias
  to reglamento
  nuostatas, kad
  jis
  atitiktų kitas priemones. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant
  Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006,
  paaiškėjo, kad esama neatitikimų taikant principo, kuriuo remiantis su mokesčiais, rinkliavomis, muitais ir kitomis įmokomis susijusios išlaidos neatitinka EB finansavimo reikalavimų, išimtis. Todėl siūloma iš dalies pakeisti susijusias
  to reglamento
  nuostatas, kad
  jis
  atitiktų kitas priemones.

| (3) | Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl geografinės strategijos dokumentų, daugiamečių orientacinių programų ir teminių programų strateginių dokumentų, kadangi jie papildo Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir yra bendro taikymo. Ypač svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl geografinės strategijos dokumentų, daugiamečių orientacinių programų ir teminių programų strateginių dokumentų, kadangi jie papildo Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir yra bendro taikymo. Ypač svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu.

| (4) | Remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(4)

Remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.

| (5) | Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 17 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:




  „Komisija, pasinaudodama teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 35 straipsnį, nustato tolesnius nurodymus dėl bendros sumos paskirstymo naudos gavėjams 35a ir 35b straipsniuose nustatytomis sąlygomis.“; |
| --- | --- |

1)

17 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Komisija, pasinaudodama teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 35 straipsnį, nustato tolesnius nurodymus dėl bendros sumos paskirstymo naudos gavėjams 35a ir 35b straipsniuose nustatytomis sąlygomis.“;

| 2) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:



  „21 straipsnis


  Strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų patvirtinimas



  19 ir 20 straipsniuose nurodytus strategijos dokumentus ir daugiametes orientacines programas bei 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnio 1 dalyje nurodytas jų peržiūras, taip pat 17 straipsnyje nurodytas papildomas priemones Komisija patvirtina, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 35 straipsnį ir laikydamasi sąlygų, nustatytų 35a ir 35b straipsniuose.“; |
| --- | --- |

2)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų patvirtinimas

19 ir 20 straipsniuose nurodytus strategijos dokumentus ir daugiametes orientacines programas bei 19 straipsnio 2 dalyje ir 20 straipsnio 1 dalyje nurodytas jų peržiūras, taip pat 17 straipsnyje nurodytas papildomas priemones Komisija patvirtina, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 35 straipsnį ir laikydamasi sąlygų, nustatytų 35a ir 35b straipsniuose.“;

| 3) | 22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Metines veiksmų programas patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“; |
| --- | --- |

3)

22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Metines veiksmų programas patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“;

| 4) | 23 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:




  „3.
     
  Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 10 000 000 EUR, Komisija tvirtina jas atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones. Specialių priemonių iki 10 000 000 EUR atveju Komisija per vieną mėnesį nuo sprendimo priėmimo dienos pateikia specialias priemones Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti.




  4.
     
  Apie specialių priemonių pakeitimus, pavyzdžiui, techninio pobūdžio patikslinimus, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimą, numatyto biudžeto lėšų perskirstymą ar biudžeto padidinimą arba sumažinimą ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto, jeigu tokie pakeitimai nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams, per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai.“; |
| --- | --- |

4)

23 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.
     
  Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 10 000 000 EUR, Komisija tvirtina jas atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones. Specialių priemonių iki 10 000 000 EUR atveju Komisija per vieną mėnesį nuo sprendimo priėmimo dienos pateikia specialias priemones Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti.

4.
     
  Apie specialių priemonių pakeitimus, pavyzdžiui, techninio pobūdžio patikslinimus, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimą, numatyto biudžeto lėšų perskirstymą ar biudžeto padidinimą arba sumažinimą ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto, jeigu tokie pakeitimai nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams, per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai.“;

| 5) | 25 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Sąjungos parama paprastai nenaudojama sumokėti paramą gaunančių šalių mokesčius, muitus ar rinkliavas.“; |
| --- | --- |

5)

25 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Sąjungos parama paprastai nenaudojama sumokėti paramą gaunančių šalių mokesčius, muitus ar rinkliavas.“;

| 6) | 33 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:




  „1.
     
  Komisija reguliariai atlieka programų stebėseną ir vertina geografinių ir teminių programų bei politikos įgyvendinimo rezultatus, taip pat sektorinių politinių priemonių ir programavimo efektyvumą, kur tinkama, remiasi nepriklausomais išorės vertinimais siekdama įsitikinti, ar buvo pasiekti nustatyti tikslai, ir suformuluoti rekomendacijas, norėdama patobulinti veiksmus ateityje. Turi būti atitinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento, nacionalinių parlamentų ir Tarybos pasiūlymus dėl nepriklausomų išorės vertinimų. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas socialiniams sektoriams ir pažangai siekiant TVT.




  2.
     
  Komisija pateikia savo įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.“; |
| --- | --- |

6)

33 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.
     
  Komisija reguliariai atlieka programų stebėseną ir vertina geografinių ir teminių programų bei politikos įgyvendinimo rezultatus, taip pat sektorinių politinių priemonių ir programavimo efektyvumą, kur tinkama, remiasi nepriklausomais išorės vertinimais siekdama įsitikinti, ar buvo pasiekti nustatyti tikslai, ir suformuluoti rekomendacijas, norėdama patobulinti veiksmus ateityje. Turi būti atitinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento, nacionalinių parlamentų ir Tarybos pasiūlymus dėl nepriklausomų išorės vertinimų. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas socialiniams sektoriams ir pažangai siekiant TVT.

2.
     
  Komisija pateikia savo įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.“;

| 7) | 34 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:




  „1.
     
  Komisija vertina pažangą, padarytą įgyvendinant pagal šį reglamentą numatytas priemones, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę įgyvendinimo ataskaitą ir praneša rezultatus, taip pat kiek įmanoma nurodo svarbiausius paramos rezultatus ir poveikį. Ši ataskaita taip pat pateikiama nacionaliniams parlamentams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.“; |
| --- | --- |

7)

34 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:

„1.
     
  Komisija vertina pažangą, padarytą įgyvendinant pagal šį reglamentą numatytas priemones, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę įgyvendinimo ataskaitą ir praneša rezultatus, taip pat kiek įmanoma nurodo svarbiausius paramos rezultatus ir poveikį. Ši ataskaita taip pat pateikiama nacionaliniams parlamentams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.“;

| 8) | 35 straipsnis pakeičiamas taip:



  „35 straipsnis


  Delegavimas



  1.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 17 straipsnio 2 dalyje ir 21 straipsnyje, Komisijai suteikiamas šio reglamento galiojimo laikotarpiui.




  2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija tuo pačiu metu praneša apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai.




  3.
     
  Komisijai suteiktam įgaliojimui priimti deleguotus teisės aktus taikomos 35a ir 35b straipsniuose nustatytos sąlygos.



  35 a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 17 straipsnio 2 dalyje ir 21 straipsnyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą siekdama nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama, kurie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir išdėsto galimas atšaukimo priežastis.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba jame nurodytą vėlesnę dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  35b straipsnis


  Prieštaravimas dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos.




  Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.




  2.
     
  Jei pasibaigus laikotarpiui, nurodytam 1 dalyje, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotasis teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.




  3.
     
  Jei per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“. |
| --- | --- |

8)

35 straipsnis pakeičiamas taip:

„35 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Įgaliojimas priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 17 straipsnio 2 dalyje ir 21 straipsnyje, Komisijai suteikiamas šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija tuo pačiu metu praneša apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Komisijai suteiktam įgaliojimui priimti deleguotus teisės aktus taikomos 35a ir 35b straipsniuose nustatytos sąlygos.

35 a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 17 straipsnio 2 dalyje ir 21 straipsnyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą siekdama nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama, kurie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir išdėsto galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba jame nurodytą vėlesnę dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

35b straipsnis

Prieštaravimas dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

2.
     
  Jei pasibaigus laikotarpiui, nurodytam 1 dalyje, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotasis teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.

3.
     
  Jei per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“.

2 straipsnis

▐

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

2

(3)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

3

(4)  OL L 405, 2006 12 30, p. 41.

4

(5)  OL L 327, 2006 11 24, p. 1.

5

(6)  OL L 81, 2007 3 22, p. 1.

6

(7)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

7

(8)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

8

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/188

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisDemokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė ***I

P7_TA(2010)0380

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, ir Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (COM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

2012/C 70 E/30

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0194),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 179 straipsnio 1 dalį ir 181a straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0158/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 179 straipsnio 1 dalį ir 181a straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0158/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį bei 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį bei 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0188/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0188/2010),

| 1. | priima pirmuoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima pirmuoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0060B

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas ▐ Reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir į 212 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Siekiant pagerinti Bendrijos išorės pagalbos veiksmingumą ir skaidrumą, 2006 m. buvo sukurta nauja pagalbos planavimo ir teikimo sistema. Ją sudaro 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (2), 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (3), 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (4), 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (5), 2007 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę (6), 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (7), ir 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (8). |
| --- | --- |

(1)

Siekiant pagerinti Bendrijos išorės pagalbos veiksmingumą ir skaidrumą, 2006 m. buvo sukurta nauja pagalbos planavimo ir teikimo sistema. Ją sudaro 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (2), 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (3), 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (4), 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (5), 2007 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę (6), 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (7), ir 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (8).

| (2) | Įgyvendinant šiuos reglamentus paaiškėjo, kad esama neatitikimų taikant principo, kuriuo remiantis su mokesčiais, rinkliavomis, muitais ir kitomis įmokomis susijusios išlaidos neatitinka Sąjungos finansavimo reikalavimų, išimtis. Todėl siūloma iš dalies pakeisti susijusias
  Reglamento
  (EB) ▐ Nr. 1889/2006 nuostatas, kad jos atitiktų kitų priemonių nuostatas. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant šiuos reglamentus paaiškėjo, kad esama neatitikimų taikant principo, kuriuo remiantis su mokesčiais, rinkliavomis, muitais ir kitomis įmokomis susijusios išlaidos neatitinka Sąjungos finansavimo reikalavimų, išimtis. Todėl siūloma iš dalies pakeisti susijusias
  Reglamento
  (EB) ▐ Nr. 1889/2006 nuostatas, kad jos atitiktų kitų priemonių nuostatas.

| (3) | Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl strateginių dokumentų, kadangi šie strateginiai dokumentai papildo Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006 ir yra bendro taikymo. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl strateginių dokumentų, kadangi šie strateginiai dokumentai papildo Reglamentą (EB) Nr. 1889/2006 ir yra bendro taikymo. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu.

| (4) | Remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų, |
| --- | --- |

(4)

Remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalimi, šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

▐

Reglamentas (EB) Nr. 1889/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Strategijų dokumentus ir visas jų peržiūras ar papildymu tvirtina Komisija, pasinaudodama teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 17 straipsnį ir laikydamasi 17a ir 17b straipsniuose nustatytų sąlygų.“; |
| --- | --- |

1)

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Strategijų dokumentus ir visas jų peržiūras ar papildymu tvirtina Komisija, pasinaudodama teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 17 straipsnį ir laikydamasi 17a ir 17b straipsniuose nustatytų sąlygų.“;

| 2) | 6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Metinės veiklos programos ir bet kokie jų persvarstymai bei pratęsimai tvirtinami Komisijos, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“; |
| --- | --- |

2)

6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Metinės veiklos programos ir bet kokie jų persvarstymai bei pratęsimai tvirtinami Komisijos, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“;

| 3) | 7 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:




  „3.
     
  Kai tokių priemonių kaina yra lygi arba viršija 3 000 000 EUR, Komisija jas tvirtina, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.




  4.
     
  Specialiųjų priemonių, kurių suma mažesnė nei 3 000 000 EUR, atveju per 10 darbo dienų nuo sprendimo priėmimo Komisija jas pateikia susipažinti Europos Parlamentui ir Tarybai.“; |
| --- | --- |

3)

7 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.
     
  Kai tokių priemonių kaina yra lygi arba viršija 3 000 000 EUR, Komisija jas tvirtina, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.

4.
     
  Specialiųjų priemonių, kurių suma mažesnė nei 3 000 000 EUR, atveju per 10 darbo dienų nuo sprendimo priėmimo Komisija jas pateikia susipažinti Europos Parlamentui ir Tarybai.“;

| 4) | 9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Apie įvykdytas ad hoc priemones Komisija reguliariai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.“; |
| --- | --- |

4)

9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Apie įvykdytas ad hoc priemones Komisija reguliariai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.“;

| 5) | 13 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Sąjungos parama iš principo negali būti naudojama šalių paramos gavėjų mokesčiams, muitams ar rinkliavoms sumokėti.“; |
| --- | --- |

5)

13 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Sąjungos parama iš principo negali būti naudojama šalių paramos gavėjų mokesčiams, muitams ar rinkliavoms sumokėti.“;

| 6) | 16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Komisija savo vertinimo ataskaitas siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Šie rezultatai panaudojami rengiant programas ir skirstant išteklius“; |
| --- | --- |

6)

16 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Komisija savo vertinimo ataskaitas siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Šie rezultatai panaudojami rengiant programas ir skirstant išteklius“;

| 7) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:



  „17 straipsnis


  Delegavimas



  1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 5 straipsnio 3 dalyje, Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.




  2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija vienu metu praneša apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai.




  3.
     
  Komisijai suteiktiems įgaliojimams priimti deleguotus teisės aktus taikomos 17a ir 17b straipsniuose nustatytos sąlygos.



  17a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 5 straipsnyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą siekdama nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama, kurie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir išdėsto galimas atšaukimo priežastis.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau įsigaliojusių deleguotų teisės aktų teisėtumui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  17b straipsnis


  Prieštaravimas dėl deleguotųjų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos.




  Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.




  2.
     
  Jei pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.




  3.
     
  Jei per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“. |
| --- | --- |

7)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 5 straipsnio 3 dalyje, Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija vienu metu praneša apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Komisijai suteiktiems įgaliojimams priimti deleguotus teisės aktus taikomos 17a ir 17b straipsniuose nustatytos sąlygos.

17a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti 5 straipsnyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą siekdama nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama, kurie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir išdėsto galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau įsigaliojusių deleguotų teisės aktų teisėtumui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

17b straipsnis

Prieštaravimas dėl deleguotųjų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.

2.
     
  Jei pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštarauti neketina.

3.
     
  Jei per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

2

(3)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

3

(4)  OL L 405, 2006 12 30, p. 41.

4

(5)  OL L 327, 2006 11 24, p. 1.

5

(6)  OL L 81, 2007 3 22, p. 1.

6

(7)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

7

(8)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

8

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/192

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisBendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis finansavimo priemonė ***I

P7_TA(2010)0381

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006, nustatantį bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę (COM(2009)0197 – C7-0101/2009 – 2009/0059(COD))

2012/C 70 E/31

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0197), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0197),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 181a straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0101/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 181a straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0101/2009),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 207 straipsnio 2 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 207 straipsnio 2 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A7-0052/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A7-0052/2010),

| 1. | priima savo toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima savo toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | mano, kad pasiūlymas atitinka daugiametę 2007–2013 m. finansinę programą; vis dėlto primena, kad sprendimą dėl 2010–2013 m. laikotarpio metinių asignavimų pagal metinę biudžeto procedūrą priims biudžeto valdymo institucija; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pasiūlymas atitinka daugiametę 2007–2013 m. finansinę programą; vis dėlto primena, kad sprendimą dėl 2010–2013 m. laikotarpio metinių asignavimų pagal metinę biudžeto procedūrą priims biudžeto valdymo institucija;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 4. | paveda pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0059

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonę

[3 pakeitimas, nebent nurodyta kitaip]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Nuo 2007 m. Bendrija, remdamasi 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiu vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (2), paprastina geografinį bendradarbiavimą su besivystančiomis Azijos, Vidurinės Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis bei Iraku, Iranu, Jemenu ir Pietų Afrika. |
| --- | --- |

(1)

Nuo 2007 m. Bendrija, remdamasi 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiu vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (2), paprastina geografinį bendradarbiavimą su besivystančiomis Azijos, Vidurinės Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis bei Iraku, Iranu, Jemenu ir Pietų Afrika.

| (2) | Pagrindinis ir svarbiausias tikslas, kurio siekiama Reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, yra skurdo mažinimas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais, vykdant šiuo reglamentu nustatytas geografines programas, apima tik priemonių, kurios atitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komiteto (EBPO/VPK) nustatytus oficialios vystymosi pagalbos kriterijus (toliau – OVP kriterijai), finansavimą. |
| --- | --- |

(2)

Pagrindinis ir svarbiausias tikslas, kurio siekiama Reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, yra skurdo mažinimas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir regionais, vykdant šiuo reglamentu nustatytas geografines programas, apima tik priemonių, kurios atitinka Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komiteto (EBPO/VPK) nustatytus oficialios vystymosi pagalbos kriterijus (toliau – OVP kriterijai), finansavimą.

| (3) | Sąjungai
  svarbu toliau stiprinti santykius su atitinkamomis besivystančiomis šalimis, kurios yra svarbios dvišalės partnerės ir daugiašalių forumų ir pasaulinio valdymo dalyvės, su kuriomis
  Sąjunga
  turi strateginį interesą vystyti įvairiapusius ryšius, ypač tokiose srityse kaip ekonomika, prekyba, akademinė sritis, verslas ir moksliniai mainai. Todėl jai reikia finansinės priemonės, kuria būtų galima finansuoti tokias priemones,
  kurios iš esmės pagal OVP kriterijus
  neatitinka
  OVP, tačiau kurios yra itin svarbios įtvirtinant santykius ir kuriomis labai prisidedama siekiant atitinkamų besivystančių šalių pažangos. |
| --- | --- |

(3)

Sąjungai
  svarbu toliau stiprinti santykius su atitinkamomis besivystančiomis šalimis, kurios yra svarbios dvišalės partnerės ir daugiašalių forumų ir pasaulinio valdymo dalyvės, su kuriomis
  Sąjunga
  turi strateginį interesą vystyti įvairiapusius ryšius, ypač tokiose srityse kaip ekonomika, prekyba, akademinė sritis, verslas ir moksliniai mainai. Todėl jai reikia finansinės priemonės, kuria būtų galima finansuoti tokias priemones,
  kurios iš esmės pagal OVP kriterijus
  neatitinka
  OVP, tačiau kurios yra itin svarbios įtvirtinant santykius ir kuriomis labai prisidedama siekiant atitinkamų besivystančių šalių pažangos.

| (4) | Šiuo tikslu 2007 m. ir 2008 m. biudžeto procedūromis buvo nustatyti keturi parengiamieji veiksmai, siekiant pradėti tokį tvirtesnį bendradarbiavimą pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) (toliau - Finansinis reglamentas) 49 straipsnio 6 dalies b punktą: verslo ir mokslinių mainų srityje su Indija, verslo ir mokslinių mainų srityje su Kinija, bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių šalių grupe Azijoje ir bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių šalių grupe Lotynų Amerikoje. Pagal tą straipsnį teisėkūros procedūra, skirta parengiamiesiems veiksmams, turi būti baigta iki trečiųjų finansinių metų pabaigos. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo tikslu 2007 m. ir 2008 m. biudžeto procedūromis buvo nustatyti keturi parengiamieji veiksmai, siekiant pradėti tokį tvirtesnį bendradarbiavimą pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) (toliau - Finansinis reglamentas) 49 straipsnio 6 dalies b punktą: verslo ir mokslinių mainų srityje su Indija, verslo ir mokslinių mainų srityje su Kinija, bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių šalių grupe Azijoje ir bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių šalių grupe Lotynų Amerikoje. Pagal tą straipsnį teisėkūros procedūra, skirta parengiamiesiems veiksmams, turi būti baigta iki trečiųjų finansinių metų pabaigos.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1934/2006 (4) tikslai ir nuostatos yra tinkami siekiant tokio tvirtesnio bendradarbiavimo su šalimis, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006. Tuo tikslu reikia išplėsti Reglamento (EB) Nr. 1934/2006 geografinę taikymo sritį ir numatyti finansinį paketą, į kurį būtų įtrauktas bendradarbiavimas su šiomis besivystančiomis šalimis. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1934/2006 (4) tikslai ir nuostatos yra tinkami siekiant tokio tvirtesnio bendradarbiavimo su šalimis, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006. Tuo tikslu reikia išplėsti Reglamento (EB) Nr. 1934/2006 geografinę taikymo sritį ir numatyti finansinį paketą, į kurį būtų įtrauktas bendradarbiavimas su šiomis besivystančiomis šalimis.

| (6) | Išplėtus Reglamento (EB) Nr. 1934/2006 geografinę taikymo sritį, finansinė pagalba atitinkamoms besivystančioms šalims gali būti teikiama pagal dvi skirtingas išorės veiksmų finansavimo priemones. Reikėtų užtikrinti, kad šios dvi finansavimo priemonės būtų griežtai atskirtos viena nuo kitos. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 bus finansuojamos tokios priemonės, kurios atitinka OVP kriterijus, o Reglamentas (EB) Nr. 1934/2006 bus taikomas tik toms priemonėms, kurios iš esmės tų kriterijų neatitinka. Be to, reikėtų užtikrinti, kad išplėtus šio reglamento geografinę taikymo sritį, valstybės, kurioms iki šiol buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, t. y. pramoninės šalys ir kitos dideles pajamas gaunančios šalys bei teritorijos, nepatektų į blogesnę, ypač finansiniu aspektu, padėtį. |
| --- | --- |

(6)

Išplėtus Reglamento (EB) Nr. 1934/2006 geografinę taikymo sritį, finansinė pagalba atitinkamoms besivystančioms šalims gali būti teikiama pagal dvi skirtingas išorės veiksmų finansavimo priemones. Reikėtų užtikrinti, kad šios dvi finansavimo priemonės būtų griežtai atskirtos viena nuo kitos. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 bus finansuojamos tokios priemonės, kurios atitinka OVP kriterijus, o Reglamentas (EB) Nr. 1934/2006 bus taikomas tik toms priemonėms, kurios iš esmės tų kriterijų neatitinka. Be to, reikėtų užtikrinti, kad išplėtus šio reglamento geografinę taikymo sritį, valstybės, kurioms iki šiol buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, t. y. pramoninės šalys ir kitos dideles pajamas gaunančios šalys bei teritorijos, nepatektų į blogesnę, ypač finansiniu aspektu, padėtį.

| (7) | Kadangi dėl ekonomikos krizės visoje Sąjungoje susidarė itin įtempta padėtis biudžeto srityje ir kadangi siūloma išplėsti priemonės taikymo sritį, kad ji apimtų šalis, kurios kai kuriais atvejais pasiekė panašų į Sąjungos konkurencingumo lygį ir beveik tokį patį, kaip kai kurių valstybių narių, vidutinį pragyvenimo lygį, ES bendradarbiaudama turėtų atsižvelgti į paramą gaunančių šalių pastangas, dedamas siekiant laikytis Tarptautinės darbo organizacijos tarptautinių susitarimų ir prisidėti prie bendrų tikslų sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. |
| --- | --- |

(7)

Kadangi dėl ekonomikos krizės visoje Sąjungoje susidarė itin įtempta padėtis biudžeto srityje ir kadangi siūloma išplėsti priemonės taikymo sritį, kad ji apimtų šalis, kurios kai kuriais atvejais pasiekė panašų į Sąjungos konkurencingumo lygį ir beveik tokį patį, kaip kai kurių valstybių narių, vidutinį pragyvenimo lygį, ES bendradarbiaudama turėtų atsižvelgti į paramą gaunančių šalių pastangas, dedamas siekiant laikytis Tarptautinės darbo organizacijos tarptautinių susitarimų ir prisidėti prie bendrų tikslų sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

| (8) | Patikrinus kaip įgyvendinamos išorės veiksmų finansinės priemonės, nustatyta neatitikimų nuostatose, kuriomis išlaidos, susijusios su mokesčiais, muitais ar kitomis rinkliavomis, yra laikomos neatitinkančiomis kriterijų. Siekiant nuoseklumo, siūloma šias nuostatas suderinti su kitomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(8)

Patikrinus kaip įgyvendinamos išorės veiksmų finansinės priemonės, nustatyta neatitikimų nuostatose, kuriomis išlaidos, susijusios su mokesčiais, muitais ar kitomis rinkliavomis, yra laikomos neatitinkančiomis kriterijų. Siekiant nuoseklumo, siūloma šias nuostatas suderinti su kitomis priemonėmis.

| (9) | Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl daugiamečių bendradarbiavimo programų, kadangi šios programos papildo Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 ir yra bendro taikymo. Itin svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant ekspertų lygmens konsultacijas. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl daugiamečių bendradarbiavimo programų, kadangi šios programos papildo Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 ir yra bendro taikymo. Itin svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant ekspertų lygmens konsultacijas.

| (10) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies keisti, |
| --- | --- |

(10)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1934/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies keisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1934/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | Reglamento pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

1)

Reglamento pavadinimas pakeičiamas taip:

| 2) | 1-3 straipsniai pakeičiami taip:
  „1 straipsnis


  Tikslas

  1.   
  Šiame reglamente pramoninės ir kitos dideles pajamas gaunančios šalys ir teritorijos yra šalys ir teritorijos, išvardytos šio reglamento I priede, o besivystančios šalys – tai šalys, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. gruodžio 18 d. Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (5), ir kurios išvardytos šio reglamento II priede. Toliau jos vadinamos šalimis partnerėmis.




  Pagal šį reglamentą Sąjungos
  lėšomis remiamas ekonominis, finansinis ▐, techninis
  , kultūrinis ir akademinis
  bendradarbiavimas
  4 straipsnyje nurodytose srityse,
  priklausantis
  šalių partnerių
  kompetencijai.
  Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, iš esmės neatitinkančios oficialios vystymosi pagalbos (OVP) kriterijų, kuriuos nustatė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komitetas (EBPO/VPK).


  2.   Pagrindinis bendradarbiavimo su ▐ šalimis
  partnerėmis
  tikslas – konkrečiai atsižvelgti į poreikį stiprinti ryšius ir toliau su jomis bendradarbiauti dvišaliu, regioniniu ar daugiašaliu pagrindu, kad būtų sukurta palankesnė
  ir skaidresnė
  aplinka
  Sąjungos
  santykiams su ▐ šalimis
  partnerėmis
  plėtoti,
  laikantis principų, kuriais grindžiami Sąjungos išorės veiksmai, kaip nustatyta Sutartyje. Tai, be kita ko, apima demokratijos skatinimą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principus, tinkamą darbą, gerą valdymą ir aplinkos apsaugą, siekiant prisidėti prie šalių partnerių pažangos ir tvaraus vystymosi procesų.



  2 straipsnis


  Taikymo sritis

  1.   ▐ Bendradarbiavimo tikslas – dirbti kartu su
  šalimis partnerėmis, siekiant intensyvinti dialogą ir draugiškus santykius ir dalintis bei skatinti
  politines, ekonomines bei institucines struktūras ir vertybes.
  Sąjunga taip pat siekia didinti bendradarbiavimą ir mainus su pripažintais arba vis svarbesniais dvišaliais partneriais
  ir daugiašalių forumų ir pasaulinio valdymo
  dalyviais.
  Bendradarbiavimas taip pat apima partnerius,
  kuriuose Sąjunga
  strategiškai siekia skatinti ryšius
  ir savo vertybes, kaip numatyta Sutartyje.


  2.   
  Deramai
  pagrįstais atvejais ir siekiant
  užtikrinti Sąjungos finansavimo nuoseklumą ir veiksmingumą
  ir puoselėti regioninį bendradarbiavimą, Komisija, patvirtindama 6 straipsnyje nurodytas
  metines
  veiksmų programas, gali nuspręsti, kad
  priemonėms pagal šį reglamentą skiriamą
  finansavimą gali gauti prieduose nenurodytos šalys, jei ketinamas įgyvendinti projektas ar programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio. Tuo tikslu 5 straipsnyje nurodytose daugiametėse bendradarbiavimo programose
  numatomos
  nuostatos.


  3.
     Komisija iš dalies keičia I ir II priedų sąrašus, atsižvelgdama į reguliarias EBPO/VPK besivystančių šalių sąrašo peržiūras, ir apie tai informuoja
  Europos Parlamentą ir
  Tarybą.


  4.
     
  Skiriant Sąjungos finansavimą pagal šį reglamentą, ypatingas dėmesys, jeigu reikia, skiriamas tam, ar šalys partnerės laikosi pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos darbo standartų ir ar deda pastangų siekdamos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.




  5.
     
  Šio reglamento II priede išvardytų šalių atžvilgiu politikos suderinamumas su priemonėmis, finansuojamomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1337/2008, sukuriantį priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse (6), turi būti griežtai stebimas.



  3 straipsnis


  Bendrieji principai



  1.
     
  Europos Sąjunga grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais ir siekia skatinti, plėtoti ir įtvirtinti įsipareigojimą juos skatinti šalyse partnerėse, vedant dialogą ir bendradarbiaujant.




  2.
     
  Įgyvendinant šį reglamentą prireikus taikomi skirtingi metodai bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, siekiant atsižvelgti į jų ekonominę, socialinę ir politinę situaciją bei į Sąjungos konkrečius interesus, strategijas ir prioritetus.




  3.
     
  Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės atitinka ir apima bendradarbiavimo sritis, nustatytas visų pirma Sąjungos ir šalių partnerių priemonėse, susitarimuose, deklaracijose ir veiksmų planuose, taip pat su Sąjungos specifiniais interesais ir prioritetais susijusias sritis.




  4.
     
  Taikydama pagal šį reglamentą finansuojamas priemones, Sąjunga siekia užtikrinti nuoseklumą su kitomis jos išorės veiksmų sritimis bei kitomis atitinkamomis Sąjungos politikos kryptimis, ypač vystomojo bendradarbiavimo politika. Tai užtikrinama formuojant politiką, atliekant strateginį planavimą ir programavimą bei įgyvendinant priemones.




  5.
     
  Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės papildo valstybių narių ir Sąjungos viešųjų įstaigų pastangas komercinių ryšių bei kultūrinių, akademinių ir mokslinių mainų srityje, ir suteikia joms pridėtinę vertę.




  6.
     
  Komisija informuoja Europos Parlamentą ir reguliariai keičiasi su juo nuomonėmis. |
| --- | --- |

2)

1-3 straipsniai pakeičiami taip:

„1 straipsnis

Tikslas

1.   
  Šiame reglamente pramoninės ir kitos dideles pajamas gaunančios šalys ir teritorijos yra šalys ir teritorijos, išvardytos šio reglamento I priede, o besivystančios šalys – tai šalys, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos 2006 m. gruodžio 18 d. Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (5), ir kurios išvardytos šio reglamento II priede. Toliau jos vadinamos šalimis partnerėmis.

Pagal šį reglamentą Sąjungos
  lėšomis remiamas ekonominis, finansinis ▐, techninis
  , kultūrinis ir akademinis
  bendradarbiavimas
  4 straipsnyje nurodytose srityse,
  priklausantis
  šalių partnerių
  kompetencijai.
  Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės, iš esmės neatitinkančios oficialios vystymosi pagalbos (OVP) kriterijų, kuriuos nustatė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Vystymosi pagalbos komitetas (EBPO/VPK).

2.   Pagrindinis bendradarbiavimo su ▐ šalimis
  partnerėmis
  tikslas – konkrečiai atsižvelgti į poreikį stiprinti ryšius ir toliau su jomis bendradarbiauti dvišaliu, regioniniu ar daugiašaliu pagrindu, kad būtų sukurta palankesnė
  ir skaidresnė
  aplinka
  Sąjungos
  santykiams su ▐ šalimis
  partnerėmis
  plėtoti,
  laikantis principų, kuriais grindžiami Sąjungos išorės veiksmai, kaip nustatyta Sutartyje. Tai, be kita ko, apima demokratijos skatinimą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principus, tinkamą darbą, gerą valdymą ir aplinkos apsaugą, siekiant prisidėti prie šalių partnerių pažangos ir tvaraus vystymosi procesų.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   ▐ Bendradarbiavimo tikslas – dirbti kartu su
  šalimis partnerėmis, siekiant intensyvinti dialogą ir draugiškus santykius ir dalintis bei skatinti
  politines, ekonomines bei institucines struktūras ir vertybes.
  Sąjunga taip pat siekia didinti bendradarbiavimą ir mainus su pripažintais arba vis svarbesniais dvišaliais partneriais
  ir daugiašalių forumų ir pasaulinio valdymo
  dalyviais.
  Bendradarbiavimas taip pat apima partnerius,
  kuriuose Sąjunga
  strategiškai siekia skatinti ryšius
  ir savo vertybes, kaip numatyta Sutartyje.

2.   
  Deramai
  pagrįstais atvejais ir siekiant
  užtikrinti Sąjungos finansavimo nuoseklumą ir veiksmingumą
  ir puoselėti regioninį bendradarbiavimą, Komisija, patvirtindama 6 straipsnyje nurodytas
  metines
  veiksmų programas, gali nuspręsti, kad
  priemonėms pagal šį reglamentą skiriamą
  finansavimą gali gauti prieduose nenurodytos šalys, jei ketinamas įgyvendinti projektas ar programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio. Tuo tikslu 5 straipsnyje nurodytose daugiametėse bendradarbiavimo programose
  numatomos
  nuostatos.

3.
     Komisija iš dalies keičia I ir II priedų sąrašus, atsižvelgdama į reguliarias EBPO/VPK besivystančių šalių sąrašo peržiūras, ir apie tai informuoja
  Europos Parlamentą ir
  Tarybą.

4.
     
  Skiriant Sąjungos finansavimą pagal šį reglamentą, ypatingas dėmesys, jeigu reikia, skiriamas tam, ar šalys partnerės laikosi pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos darbo standartų ir ar deda pastangų siekdamos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

5.
     
  Šio reglamento II priede išvardytų šalių atžvilgiu politikos suderinamumas su priemonėmis, finansuojamomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1337/2008, sukuriantį priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse (6), turi būti griežtai stebimas.

3 straipsnis

Bendrieji principai

1.
     
  Europos Sąjunga grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais ir siekia skatinti, plėtoti ir įtvirtinti įsipareigojimą juos skatinti šalyse partnerėse, vedant dialogą ir bendradarbiaujant.

2.
     
  Įgyvendinant šį reglamentą prireikus taikomi skirtingi metodai bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis, siekiant atsižvelgti į jų ekonominę, socialinę ir politinę situaciją bei į Sąjungos konkrečius interesus, strategijas ir prioritetus.

3.
     
  Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės atitinka ir apima bendradarbiavimo sritis, nustatytas visų pirma Sąjungos ir šalių partnerių priemonėse, susitarimuose, deklaracijose ir veiksmų planuose, taip pat su Sąjungos specifiniais interesais ir prioritetais susijusias sritis.

4.
     
  Taikydama pagal šį reglamentą finansuojamas priemones, Sąjunga siekia užtikrinti nuoseklumą su kitomis jos išorės veiksmų sritimis bei kitomis atitinkamomis Sąjungos politikos kryptimis, ypač vystomojo bendradarbiavimo politika. Tai užtikrinama formuojant politiką, atliekant strateginį planavimą ir programavimą bei įgyvendinant priemones.

5.
     
  Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės papildo valstybių narių ir Sąjungos viešųjų įstaigų pastangas komercinių ryšių bei kultūrinių, akademinių ir mokslinių mainų srityje, ir suteikia joms pridėtinę vertę.

6.
     
  Komisija informuoja Europos Parlamentą ir reguliariai keičiasi su juo nuomonėmis.

| 3) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | įžanginė dalis pakeičiama taip:




  „Teikiant Sąjungos finansavimą remiami bendradarbiavimo veiksmai pagal 1 straipsnį, ir ši parama teikiama laikantis šio reglamento bendro tikslo, taikymo srities, tikslų ir bendrųjų principų. Sąjungos finansavimas skiriamas su šiomis bendradarbiavimo sritimis susijusiems ir iš esmės OPV kriterijų neatitinkantiems veiksmams, kurie gali būti vykdomi ir regioniniu lygmeniu:“; |
| --- | --- | --- |

3)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

įžanginė dalis pakeičiama taip:

„Teikiant Sąjungos finansavimą remiami bendradarbiavimo veiksmai pagal 1 straipsnį, ir ši parama teikiama laikantis šio reglamento bendro tikslo, taikymo srities, tikslų ir bendrųjų principų. Sąjungos finansavimas skiriamas su šiomis bendradarbiavimo sritimis susijusiems ir iš esmės OPV kriterijų neatitinkantiems veiksmams, kurie gali būti vykdomi ir regioniniu lygmeniu:“;

| b) | 1–5 punktai pakeičiami taip:










  „1) | Sąjungos ir šalių partnerių ekonominės, socialinės, kultūrinės, akademinės ir mokslo srities subjektų bendradarbiavimo, partnerysčių ir bendrų iniciatyvų skatinimas; |
| --- | --- | --- |

b)

1–5 punktai pakeičiami taip:

„1)

Sąjungos ir šalių partnerių ekonominės, socialinės, kultūrinės, akademinės ir mokslo srities subjektų bendradarbiavimo, partnerysčių ir bendrų iniciatyvų skatinimas;

| 2) | dvišalės prekybos, investicijų srautų ir ekonominių partnerysčių skatinimas dėmesio skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

2)

dvišalės prekybos, investicijų srautų ir ekonominių partnerysčių skatinimas dėmesio skiriant mažoms ir vidutinėms įmonėms;

| 3) | politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių subjektų bei kitų nevyriausybinių organizacijų dialogo atitinkamuose sektoriuose skatinimas Sąjungoje ir šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

3)

politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių subjektų bei kitų nevyriausybinių organizacijų dialogo atitinkamuose sektoriuose skatinimas Sąjungoje ir šalyse partnerėse;

| 4) | žmonių tarpusavio ryšių, švietimo ir mokymo programų bei intelektinių mainų skatinimas ir kultūrų tarpusavio supratimo didinimas, ypač šeimos lygmeniu, įskaitant priemones, kurias taikant siekiama užtikrinti ir didinti Sąjungos dalyvavimą programoje Erasmus Mundus ir dalyvavimą Europos švietimo mugėse; |
| --- | --- |

4)

žmonių tarpusavio ryšių, švietimo ir mokymo programų bei intelektinių mainų skatinimas ir kultūrų tarpusavio supratimo didinimas, ypač šeimos lygmeniu, įskaitant priemones, kurias taikant siekiama užtikrinti ir didinti Sąjungos dalyvavimą programoje Erasmus Mundus ir dalyvavimą Europos švietimo mugėse;

| 5) | Sąjungos ir šalių partnerių bendradarbiavimo projektų, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijų, sporto ir kultūros, energijos (ypač atsinaujinančios energijos), transporto, aplinkosaugos (įskaitant klimato kaitą), muitų srityse, finansiniais, teisiniais ir žmogaus teisių bei kitais bendro intereso klausimais, skatinimas;“; |
| --- | --- |

5)

Sąjungos ir šalių partnerių bendradarbiavimo projektų, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijų, sporto ir kultūros, energijos (ypač atsinaujinančios energijos), transporto, aplinkosaugos (įskaitant klimato kaitą), muitų srityse, finansiniais, teisiniais ir žmogaus teisių bei kitais bendro intereso klausimais, skatinimas;“;

| c) | 7 punktas pakeičiamas taip:










  „7) | parama konkrečioms iniciatyvoms, įskaitant mokslinį darbą, tyrimus, bandomąsias programas ar bendrus projektus, skirtus veiksmingai ir lanksčiai atsižvelgti į Sąjungos dvišalių santykių su šalimis partnerėmis pokyčių formuluojamus bendradarbiavimo tikslus arba kuriomis siekiama paskatinti tolesnį dvišalių santykių su jomis stiprinimą ir išplėtimą.“. |
| --- | --- | --- |

c)

7 punktas pakeičiamas taip:

„7)

parama konkrečioms iniciatyvoms, įskaitant mokslinį darbą, tyrimus, bandomąsias programas ar bendrus projektus, skirtus veiksmingai ir lanksčiai atsižvelgti į Sąjungos dvišalių santykių su šalimis partnerėmis pokyčių formuluojamus bendradarbiavimo tikslus arba kuriomis siekiama paskatinti tolesnį dvišalių santykių su jomis stiprinimą ir išplėtimą.“.

| 4) | 5 straipsnio 2 ir 3 dalys iš dalies keičiamos taip:




  „2.
     
  Daugiametės bendradarbiavimo programos sudaromos ne ilgesniam kaip šio reglamento galiojimo laikotarpiui. Jose nurodomi Sąjungos specifiniai interesai ir prioritetai, bendri tikslai ir laukiami rezultatai. Ypač turint mintyje programą Erasmus Mundus, vykdant programas siekiama kuo labiau atsižvelgti į tolygų geografinį pasiskirstymą. Jose taip pat nurodomos pasirinktos sritys, kurioms turėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas, ir nurodomos bendrai, kiekvienai prioritetinei sričiai ir kiekvienai šaliai partnerei ar šalių partnerių grupei skirtos orientacinės lėšos atitinkamu laikotarpiu. Atitinkamu atveju lėšos gali būti nurodomos nustatant jų ribas. Daugiametės bendradarbiavimo programos peržiūrimos laikotarpio viduryje arba prireikus ad hoc.




  3.
     
  Daugiametes bendradarbiavimo programas ir jų peržiūrą Komisija patvirtina, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 14a straipsnį ir 14b bei 14c straipsniuose nurodytomis sąlygomis.“. |
| --- | --- |

4)

5 straipsnio 2 ir 3 dalys iš dalies keičiamos taip:

„2.
     
  Daugiametės bendradarbiavimo programos sudaromos ne ilgesniam kaip šio reglamento galiojimo laikotarpiui. Jose nurodomi Sąjungos specifiniai interesai ir prioritetai, bendri tikslai ir laukiami rezultatai. Ypač turint mintyje programą Erasmus Mundus, vykdant programas siekiama kuo labiau atsižvelgti į tolygų geografinį pasiskirstymą. Jose taip pat nurodomos pasirinktos sritys, kurioms turėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas, ir nurodomos bendrai, kiekvienai prioritetinei sričiai ir kiekvienai šaliai partnerei ar šalių partnerių grupei skirtos orientacinės lėšos atitinkamu laikotarpiu. Atitinkamu atveju lėšos gali būti nurodomos nustatant jų ribas. Daugiametės bendradarbiavimo programos peržiūrimos laikotarpio viduryje arba prireikus ad hoc.

3.
     
  Daugiametes bendradarbiavimo programas ir jų peržiūrą Komisija patvirtina, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 14a straipsnį ir 14b bei 14c straipsniuose nurodytomis sąlygomis.“.

| 5) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Komisija patvirtina metines veiksmų programas, grindžiamas 5 straipsnyje nurodytomis daugiametėmis bendradarbiavimo programomis, ir vienu metu jas perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.“; |
| --- | --- | --- |

5)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Komisija patvirtina metines veiksmų programas, grindžiamas 5 straipsnyje nurodytomis daugiametėmis bendradarbiavimo programomis, ir vienu metu jas perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Metines veiksmų programas Komisija patvirtina atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones. Daliniai veiksmų programų pakeitimai, pavyzdžiui, techniniai pritaikymai, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas, asignavimų planuojamoms operacijoms perskirstymas numatomame biudžete, biudžeto padidinimas ar sumažinimas ne didesne kaip 20 proc. pradinio biudžeto suma, gali būti atliekami netaikant šios procedūros, jeigu tokie daliniai pakeitimai atitinka veiksmų programose numatytus pradinius tikslus.“. |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Metines veiksmų programas Komisija patvirtina atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones. Daliniai veiksmų programų pakeitimai, pavyzdžiui, techniniai pritaikymai, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas, asignavimų planuojamoms operacijoms perskirstymas numatomame biudžete, biudžeto padidinimas ar sumažinimas ne didesne kaip 20 proc. pradinio biudžeto suma, gali būti atliekami netaikant šios procedūros, jeigu tokie daliniai pakeitimai atitinka veiksmų programose numatytus pradinius tikslus.“.

| 6) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | e ir f punktai pakeičiami taip:










  „e) | šalių partnerių ir regionų bei Sąjungos įsteigtos jungtinės įstaigos; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

e ir f punktai pakeičiami taip:

„e)

šalių partnerių ir regionų bei Sąjungos įsteigtos jungtinės įstaigos;

| f) | Sąjungos institucijos ir įstaigos, tačiau tik tiek, kiek jos įgyvendina 9 straipsnyje nurodytas paramos priemones;“; |
| --- | --- |

f)

Sąjungos institucijos ir įstaigos, tačiau tik tiek, kiek jos įgyvendina 9 straipsnyje nurodytas paramos priemones;“;

| b) | pridedamos šios dalys:




  „1a.
     
  Taikant šį reglamentą nefinansuojamos priemonės, kurios numatytos 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (7), 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1717/2006, nustatančiame stabilumo priemonę (8), arba Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 ir kurios atitinka šiuose išvardytuose reglamentuose nustatytus finansavimo reikalavimus.




  1b.
     
  Sąjungos lėšos pagal šį reglamentą nenaudojamos ginklams arba amunicijai pirkti ir karinio arba gynybinio pobūdžio operacijoms finansuoti. |
| --- | --- |

b)

pridedamos šios dalys:

„1a.
     
  Taikant šį reglamentą nefinansuojamos priemonės, kurios numatytos 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (7), 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1717/2006, nustatančiame stabilumo priemonę (8), arba Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 ir kurios atitinka šiuose išvardytuose reglamentuose nustatytus finansavimo reikalavimus.

1b.
     
  Sąjungos lėšos pagal šį reglamentą nenaudojamos ginklams arba amunicijai pirkti ir karinio arba gynybinio pobūdžio operacijoms finansuoti.

| 7) | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   
  Sąjungos
  skiriamos lėšos iš esmės negali būti naudojamos mokesčiams, muitams ar rinkliavoms valstybėse partnerėse finansuoti.“. |
| --- | --- |

7)

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   
  Sąjungos
  skiriamos lėšos iš esmės negali būti naudojamos mokesčiams, muitams ar rinkliavoms valstybėse partnerėse finansuoti.“.

| 8) | 9 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Sąjungos finansavimas taip pat gali būti skirtas išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, tolesnių veiksmų, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai būtina šiam reglamentui įgyvendinti ir jo tikslams pasiekti, ir kitoms administracinės ar techninės pagalbos išlaidoms, kurias Komisija, įskaitant jos delegacijas šalyse partnerėse, gali patirti administruojant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, padengti.“; |
| --- | --- | --- |

8)

9 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Sąjungos finansavimas taip pat gali būti skirtas išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, tolesnių veiksmų, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai būtina šiam reglamentui įgyvendinti ir jo tikslams pasiekti, ir kitoms administracinės ar techninės pagalbos išlaidoms, kurias Komisija, įskaitant jos delegacijas šalyse partnerėse, gali patirti administruojant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, padengti.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Komisija patvirtina daugiametėse bendradarbiavimo programose nenumatytas paramos priemones ir vienu metu jas perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.“. |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Komisija patvirtina daugiametėse bendradarbiavimo programose nenumatytas paramos priemones ir vienu metu jas perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.“.

| 9) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | antraštė pakeičiama taip:




  „Sąjungos finansinių interesų apsauga“; |
| --- | --- | --- |

9)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

antraštė pakeičiama taip:

„Sąjungos finansinių interesų apsauga“;

| b) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Į visus pagal šį reglamentą sudaromus susitarimus įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Sąjungos finansinių interesų apsaugą, visų pirma dėl pažeidimų, sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos, kaip apibrėžta 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (9), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (10) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (11)

  . |
| --- | --- |

b)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Į visus pagal šį reglamentą sudaromus susitarimus įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Sąjungos finansinių interesų apsaugą, visų pirma dėl pažeidimų, sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos, kaip apibrėžta 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (9), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (10) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (11)

  .

| c) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Komisijai ir Audito Rūmams tokiuose susitarimuose turi būti aiškiai suteikta teisė atlikti paramą iš Sąjungos lėšų gavusio rangovo arba subrangovo auditą, įskaitant dokumentų auditą arba auditą vietoje. Be to, Komisija juose aiškiai įgaliojama vykdyti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96.“. |
| --- | --- |

c)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Komisijai ir Audito Rūmams tokiuose susitarimuose turi būti aiškiai suteikta teisė atlikti paramą iš Sąjungos lėšų gavusio rangovo arba subrangovo auditą, įskaitant dokumentų auditą arba auditą vietoje. Be to, Komisija juose aiškiai įgaliojama vykdyti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2185/96.“.

| 10) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:



  „13 straipsnis


  Įvertinimas



  1.
     
  Komisija reguliariai vertina pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus ir programas, prireikus arba Europos Parlamentui arba Tarybai paprašius pasitelkdama nepriklausomus išorės vertinimus, siekdama patikrinti, ar buvo pasiekti tikslai, ir kad galėtų parengti rekomendacijas, kaip pagerinti būsimą veiklą. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.




  2.
     
  Komisija siunčia 1 dalyje nurodytus įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti.




  3.
     
  Komisija siekia, kad atitinkami suinteresuoti subjektai, įskaitant nevalstybinius subjektus, dalyvautų šiame reglamente numatyto Sąjungos bendradarbiavimo vertinimo etape.“.


  [2 dalis atitinka 5 pakeitimą] |
| --- | --- |

10)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Įvertinimas

1.
     
  Komisija reguliariai vertina pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus ir programas, prireikus arba Europos Parlamentui arba Tarybai paprašius pasitelkdama nepriklausomus išorės vertinimus, siekdama patikrinti, ar buvo pasiekti tikslai, ir kad galėtų parengti rekomendacijas, kaip pagerinti būsimą veiklą. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.

2.
     
  Komisija siunčia 1 dalyje nurodytus įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti.

3.
     
  Komisija siekia, kad atitinkami suinteresuoti subjektai, įskaitant nevalstybinius subjektus, dalyvautų šiame reglamente numatyto Sąjungos bendradarbiavimo vertinimo etape.“.

| 11) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:



  „14 straipsnis


  Metinis pranešimas



  Komisija išnagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia išsamų metinį pranešimą apie šio reglamento įgyvendinimą. Pranešime išdėstomi biudžeto vykdymo rezultatai ir apibūdinami visi finansuoti veiksmai ir programos bei, kiek tai įmanoma, nurodomi pagrindiniai bendradarbiavimo veiksmų ir programų rezultatai ir poveikis.“. |
| --- | --- |

11)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Metinis pranešimas

Komisija išnagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia išsamų metinį pranešimą apie šio reglamento įgyvendinimą. Pranešime išdėstomi biudžeto vykdymo rezultatai ir apibūdinami visi finansuoti veiksmai ir programos bei, kiek tai įmanoma, nurodomi pagrindiniai bendradarbiavimo veiksmų ir programų rezultatai ir poveikis.“.

| 12) | Pridedami šie straipsniai:



  „14a straipsnis


  Delegavimas



  1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 5 straipsnyje, Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.




  2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  3.
     
  Komisijai suteiktiems įgaliojimams priimti deleguotus teisės aktus taikomos 14b ir 14c straipsniuose nustatytos sąlygos.



  14b straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Suteiktus įgaliojimus, nurodytus 5 straipsnyje, visada gali atšaukti Europos Parlamentas arba Taryba.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti suteiktus įgaliojimus, pagrįstu laikotarpiu iki galutinio sprendimo priėmimo dienos apie tai stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama suteiktus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.




  3.
     
  Sprendime dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba jame nurodytą vėlesnę dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų teisėtumui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  14c straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos.




  Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.




  2.
     
  Jei, pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai Europos Parlamentas ir Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimų.




  3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, jis neįsigalioja. Institucija, kuri pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, išdėsto to priežastis.“. |
| --- | --- |

12)

Pridedami šie straipsniai:

„14a straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, nurodytus 5 straipsnyje, Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Komisijai suteiktiems įgaliojimams priimti deleguotus teisės aktus taikomos 14b ir 14c straipsniuose nustatytos sąlygos.

14b straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Suteiktus įgaliojimus, nurodytus 5 straipsnyje, visada gali atšaukti Europos Parlamentas arba Taryba.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti suteiktus įgaliojimus, pagrįstu laikotarpiu iki galutinio sprendimo priėmimo dienos apie tai stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama suteiktus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendime dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba jame nurodytą vėlesnę dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų teisėtumui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

14c straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.

2.
     
  Jei, pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai Europos Parlamentas ir Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimų.

3.
     
  Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, jis neįsigalioja. Institucija, kuri pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, išdėsto to priežastis.“.

| 13) | 15 straipsnis išbraukiamas. [6 pakeitimas] |
| --- | --- |

13)

15 straipsnis išbraukiamas. [6 pakeitimas]

| 14) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:
  „16 straipsnis


  Finansinės nuostatos

  Finansinė orientacinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu yra 172 mln. EUR I priede išvardytoms šalims ir 176 mln. EUR – II priede išvardytoms šalims.
  Dėl 2010–2013 m. laikotarpio metinių asignavimų vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą sprendimą priims biudžeto valdymo institucija. Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia išsamią informaciją apie visas biudžeto eilutes, pagal kurias finansuojamos šiame reglamente numatytos priemonės, ir joms skiriamus
  metinius asignavimus.
  Tuos asignavimus
  tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.
  Taip pat reikia užtikrinti, kad taikant šį reglamentą II priede išvardytoms šalims partnerėms, nenukentėtų I priede nurodytos pramoninės šalys ir kitos dideles pajamas gaunančios šalys bei teritorijos.




  Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 skiriami asignavimai šiuo tikslu nenaudojami.
  “.
  [Pakeitimas 1CP] |
| --- | --- |

14)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Finansinės nuostatos

Finansinė orientacinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu yra 172 mln. EUR I priede išvardytoms šalims ir 176 mln. EUR – II priede išvardytoms šalims.
  Dėl 2010–2013 m. laikotarpio metinių asignavimų vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą sprendimą priims biudžeto valdymo institucija. Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia išsamią informaciją apie visas biudžeto eilutes, pagal kurias finansuojamos šiame reglamente numatytos priemonės, ir joms skiriamus
  metinius asignavimus.
  Tuos asignavimus
  tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.
  Taip pat reikia užtikrinti, kad taikant šį reglamentą II priede išvardytoms šalims partnerėms, nenukentėtų I priede nurodytos pramoninės šalys ir kitos dideles pajamas gaunančios šalys bei teritorijos.

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 skiriami asignavimai šiuo tikslu nenaudojami.
  “.

| 15) | Priede antraštė pakeičiama taip: |
| --- | --- |

15)

Priede antraštė pakeičiama taip:

| 16) | Pridedamas naujas II priedas, kurio tekstas pateikiamas šio reglamento priede. |
| --- | --- |

16)

Pridedamas naujas II priedas, kurio tekstas pateikiamas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

2

(3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

3

(4)  OL L 405, 2006 12 30, p. 41.

4

(5)  

  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

5

OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(6)  

  OL L 354, 2008 12 31, p. 62.“
  .

6

OL L 354, 2008 12 31, p. 62.“

(7)  

  OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

7

OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

(8)  

  OL L 327, 2006 11 24, p. 1.“.

8

OL L 327, 2006 11 24, p. 1.“.

(9)  

  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

9

OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(10)  

  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

10

OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(11)  

  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.“;

11

OL L 136, 1999 5 31, p. 1.“;

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisPRIEDAS

„II PRIEDAS

Besivystančių šalių, įtrauktų į šį reglamentą, sąrašas

Lotynų Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivija |
| --- | --- |

2.

Bolivija

| 3. | Brazilija |
| --- | --- |

3.

Brazilija

| 4. | Čilė |
| --- | --- |

4.

Čilė

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kosta Rika |
| --- | --- |

6.

Kosta Rika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvadoras |
| --- | --- |

8.

Ekvadoras

| 9. | Salvadoras |
| --- | --- |

9.

Salvadoras

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Hondūras |
| --- | --- |

11.

Hondūras

| 12. | Meksika |
| --- | --- |

12.

Meksika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvajus |
| --- | --- |

15.

Paragvajus

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvajus |
| --- | --- |

17.

Urugvajus

| 18. | Venesuela |
| --- | --- |

18.

Venesuela

Azija

| 19. | Afganistanas |
| --- | --- |

19.

Afganistanas

| 20. | Bangladešas |
| --- | --- |

20.

Bangladešas

| 21. | Butanas |
| --- | --- |

21.

Butanas

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Kinija |
| --- | --- |

23.

Kinija

| 24. | Indija |
| --- | --- |

24.

Indija

| 25. | Indonezija |
| --- | --- |

25.

Indonezija

| 26. | Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika |
| --- | --- |

26.

Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika

| 27. | Laosas |
| --- | --- |

27.

Laosas

| 28. | Malaizija |
| --- | --- |

28.

Malaizija

| 29. | Maldyvai |
| --- | --- |

29.

Maldyvai

| 30. | Mongolija |
| --- | --- |

30.

Mongolija

| 31. | Birma (Mianmaras) |
| --- | --- |

31.

Birma (Mianmaras)

| 32. | Nepalas |
| --- | --- |

32.

Nepalas

| 33. | Pakistanas |
| --- | --- |

33.

Pakistanas

| 34. | Filipinai |
| --- | --- |

34.

Filipinai

| 35. | Šri Lanka |
| --- | --- |

35.

Šri Lanka

| 36. | Tailandas |
| --- | --- |

36.

Tailandas

| 37. | Vietnamas |
| --- | --- |

37.

Vietnamas

Vidurinė Azija

| 38. | Kazachstanas |
| --- | --- |

38.

Kazachstanas

| 39. | Kirgizijos Respublika |
| --- | --- |

39.

Kirgizijos Respublika

| 40. | Tadžikistanas |
| --- | --- |

40.

Tadžikistanas

| 41. | Turkmėnistanas |
| --- | --- |

41.

Turkmėnistanas

| 42. | Uzbekistanas |
| --- | --- |

42.

Uzbekistanas

Artimieji Rytai

| 43. | Iranas |
| --- | --- |

43.

Iranas

| 44. | Irakas |
| --- | --- |

44.

Irakas

| 45. | Jemenas |
| --- | --- |

45.

Jemenas

Pietų Afrika

| 46. | Pietų Afrika“ |
| --- | --- |

46.

Pietų Afrika“

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/203

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisVystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ***I

P7_TA(2010)0382

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (COM(2010)0102 – C7-0079/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 70 E/32

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0102),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0079/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 209 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0079/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento pirmininkui pateiktas pagrįstas nacionalinių parlamentų nuomones dėl teisės akto projekto atitikties subsidiarumo principui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento pirmininkui pateiktas pagrįstas nacionalinių parlamentų nuomones dėl teisės akto projekto atitikties subsidiarumo principui,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0285/2010),

| 1. | priima toliau pateiktą savo poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

1.

priima toliau pateiktą savo poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 2. | mano, kad pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento perdėtai sumažinus maržą pagal 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos (DFP) 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, nepaliekama pakankamai veiksmų laisvės deramam reagavimui ir atsakui į galimą krizę ateityje; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento perdėtai sumažinus maržą pagal 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos (DFP) 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, nepaliekama pakankamai veiksmų laisvės deramam reagavimui ir atsakui į galimą krizę ateityje;

| 3. | mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog su bananų prekybos problema susiduriama jau seniai, siūlomos priemonės galėjo būti anksčiau įtrauktos į DFP; |
| --- | --- |

3.

mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog su bananų prekybos problema susiduriama jau seniai, siūlomos priemonės galėjo būti anksčiau įtrauktos į DFP;

| 4. | pakartoja, jog yra įsitikinęs, kad naujų priemonių nederėtų finansuoti perkeliant asignavimus, nes tai gali pakenkti esamiems prioritetams; |
| --- | --- |

4.

pakartoja, jog yra įsitikinęs, kad naujų priemonių nederėtų finansuoti perkeliant asignavimus, nes tai gali pakenkti esamiems prioritetams;

| 5. | primena, kad lankstumo priemonė, nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (TIS) 27 punkte, skirta finansuoti „aiškiai nurodytas išlaidas, kurios negalėtų būti finansuojamos laikantis [...] maksimalių ribų“, ir mano, kad su prekyba bananais susijusios priemonės yra šiai kategorijai priskirtinos papildomos priemonės; |
| --- | --- |

5.

primena, kad lankstumo priemonė, nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (TIS) 27 punkte, skirta finansuoti „aiškiai nurodytas išlaidas, kurios negalėtų būti finansuojamos laikantis [...] maksimalių ribų“, ir mano, kad su prekyba bananais susijusios priemonės yra šiai kategorijai priskirtinos papildomos priemonės;

| 6. | taigi mano, kad pasiūlymas nesuderinamas su DFP 4 išlaidų kategorijai nustatyta viršutine riba, ir ragina peržiūrėti ją bet kokiais TIS 21–23 punktuose numatytais būdais arba kitais būdais, pvz., nurodytais jo 25–27 punktuose; |
| --- | --- |

6.

taigi mano, kad pasiūlymas nesuderinamas su DFP 4 išlaidų kategorijai nustatyta viršutine riba, ir ragina peržiūrėti ją bet kokiais TIS 21–23 punktuose numatytais būdais arba kitais būdais, pvz., nurodytais jo 25–27 punktuose;

| 7. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2010)0059

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavę įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Sąjungos vystymosi politikos tikslas – sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos vystymosi politikos tikslas – sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą.

| (2) | Sąjunga, kaip Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitariančioji šalis, yra įsipareigojusi įtraukti prekybą į vystymosi strategijas ir skatinti tarptautinę prekybą, siekdama pažangos vystymosi
  srityje ir sumažinti bei laiku panaikinti skurdą pasaulyje
  . |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga, kaip Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitariančioji šalis, yra įsipareigojusi įtraukti prekybą į vystymosi strategijas ir skatinti tarptautinę prekybą, siekdama pažangos vystymosi
  srityje ir sumažinti bei laiku panaikinti skurdą pasaulyje
  .

| (3) | Sąjunga remia Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių pastangas mažinti skurdą ir užtikrinti tvarų ekonominį bei socialinį vystymąsi ir pripažįsta jų biržos prekių sektorių svarbą. |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga remia Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių pastangas mažinti skurdą ir užtikrinti tvarų ekonominį bei socialinį vystymąsi ir pripažįsta jų biržos prekių sektorių svarbą.

| (4) | Sąjunga yra įsipareigojusi padėti sklandžiai ir laipsniškai integruoti besivystančias šalis į pasaulio ekonomiką, siekdama jų tvaraus vystymosi. Pagrindinės bananus eksportuojančios AKR šalys
  gali turėti sunkumų
  , kylančių dėl prekybos taisyklių pakeitimo, visų pirma po dėl didžiausio palankumo
  tarifą
  turinčių šalių prekybos liberalizavimo, remiantis PPO nuostatomis
  ir dvišaliais bei regionų susitarimais, kuriuos sudarė ar sudarinėja Sąjunga su Lotynų Amerikos šalimis
  . Taigi prie 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (2), turėtų būti pridėta AKR šalių bananų sektoriaus papildomųjų priemonių programa. |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga yra įsipareigojusi padėti sklandžiai ir laipsniškai integruoti besivystančias šalis į pasaulio ekonomiką, siekdama jų tvaraus vystymosi. Pagrindinės bananus eksportuojančios AKR šalys
  gali turėti sunkumų
  , kylančių dėl prekybos taisyklių pakeitimo, visų pirma po dėl didžiausio palankumo
  tarifą
  turinčių šalių prekybos liberalizavimo, remiantis PPO nuostatomis
  ir dvišaliais bei regionų susitarimais, kuriuos sudarė ar sudarinėja Sąjunga su Lotynų Amerikos šalimis
  . Taigi prie 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (2), turėtų būti pridėta AKR šalių bananų sektoriaus papildomųjų priemonių programa.

| (5) | Finansinės paramos priemonėmis, kurios bus priimtos pagal šią programą, turėtų būti siekiama
  pagerinti gyvenimo lygį ir gyventojų, įsikūrusių bananų auginimo zonose ir gyvenančių iš bananų sektoriaus vertės grandinės, gyvenimo sąlygas
  ,
  ypač smulkių ūkininkų ir subjektų
  ,
  taip pat užtikrinti, kad darbe būtų laikomasi sveikatos, saugumo ir aplinkos apsaugos normų, ypač susijusių su pesticidų naudojimu ir sąlyčiu su jais, padedant prisitaikyti ir taip pat, kai reikia, reorganizuoti
  nuo bananų eksporto priklausančias zonas teikiant paramą biudžetui arba taikant konkrečiam projektui nustatytas intervencines priemones. Jei tai perspektyvu, priemonėmis turėtų būti siekiama numatyti socialinio gyvybingumo politiką, ekonomikos įvairinimą arba investavimą siekiant padidinti konkurencingumą, atsižvelgiant į specialiosios paramos tradicinėms bananus tiekiančioms AKR šalims programos, numatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2686/94 (3) ir specialiosios paramos tradiciniams AKR bananų tiekėjams sistemos, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 856/1999 (4) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1609/1999 (5) taikymo rezultatus bei patirtį.
  Sąjunga pripažįsta, kad yra svarbu skatinti ir teisingiau paskirstyti už bananus gaunamas pajamas. |
| --- | --- |

(5)

Finansinės paramos priemonėmis, kurios bus priimtos pagal šią programą, turėtų būti siekiama
  pagerinti gyvenimo lygį ir gyventojų, įsikūrusių bananų auginimo zonose ir gyvenančių iš bananų sektoriaus vertės grandinės, gyvenimo sąlygas
  ,
  ypač smulkių ūkininkų ir subjektų
  ,
  taip pat užtikrinti, kad darbe būtų laikomasi sveikatos, saugumo ir aplinkos apsaugos normų, ypač susijusių su pesticidų naudojimu ir sąlyčiu su jais, padedant prisitaikyti ir taip pat, kai reikia, reorganizuoti
  nuo bananų eksporto priklausančias zonas teikiant paramą biudžetui arba taikant konkrečiam projektui nustatytas intervencines priemones. Jei tai perspektyvu, priemonėmis turėtų būti siekiama numatyti socialinio gyvybingumo politiką, ekonomikos įvairinimą arba investavimą siekiant padidinti konkurencingumą, atsižvelgiant į specialiosios paramos tradicinėms bananus tiekiančioms AKR šalims programos, numatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2686/94 (3) ir specialiosios paramos tradiciniams AKR bananų tiekėjams sistemos, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 856/1999 (4) ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1609/1999 (5) taikymo rezultatus bei patirtį.
  Sąjunga pripažįsta, kad yra svarbu skatinti ir teisingiau paskirstyti už bananus gaunamas pajamas.

| (6) | Programa turėtų būti remiamas prisitaikymo procesas AKR šalyse, kurios per pastaruosius metus į Sąjungą eksportavo daug bananų ir kurių prekyba bus liberalizuota remiantis PPO nuostatomis (6)

  ar sudarius Sąjungos ir kai kurių Lotynų ir Centrinės Amerikos šalių, dvišalius arba regioninius susitarimus arba susitarimus, kurie šiuo metu sudaromi
  . Programa grindžiama specialiąja paramos tradicinėms bananus tiekiančioms AKR šalims sistema. Programa atitinka Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus PPO atžvilgiu, yra ▐ restruktūrizuojamojo
  ir konkurencingumą gerinamojo
  , taigi – laikinojo, pobūdžio ir truks ▐ ketverius metus (2010–2013 m.). |
| --- | --- |

(6)

Programa turėtų būti remiamas prisitaikymo procesas AKR šalyse, kurios per pastaruosius metus į Sąjungą eksportavo daug bananų ir kurių prekyba bus liberalizuota remiantis PPO nuostatomis (6)

  ar sudarius Sąjungos ir kai kurių Lotynų ir Centrinės Amerikos šalių, dvišalius arba regioninius susitarimus arba susitarimus, kurie šiuo metu sudaromi
  . Programa grindžiama specialiąja paramos tradicinėms bananus tiekiančioms AKR šalims sistema. Programa atitinka Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus PPO atžvilgiu, yra ▐ restruktūrizuojamojo
  ir konkurencingumą gerinamojo
  , taigi – laikinojo, pobūdžio ir truks ▐ ketverius metus (2010–2013 m.).

| (7) | 2010 m. kovo 17 d. Komisijos komunikato „Dvimetės ataskaitos dėl specialiosios paramos sistemos tradiciniams AKR bananų tiekėjams“ išvadose teigiama, kad taikant buvusias pagalbos programas buvo padarytas svarbus indėlis siekiant padidinti sėkmingo ekonomikos įvairinimo galimybes, nors dar negalima įvertinti visapusiško poveikio, ir kad AKR šalių bananų eksporto tvarumas vis dar nedidelis
  . |
| --- | --- |

(7)

2010 m. kovo 17 d. Komisijos komunikato „Dvimetės ataskaitos dėl specialiosios paramos sistemos tradiciniams AKR bananų tiekėjams“ išvadose teigiama, kad taikant buvusias pagalbos programas buvo padarytas svarbus indėlis siekiant padidinti sėkmingo ekonomikos įvairinimo galimybes, nors dar negalima įvertinti visapusiško poveikio, ir kad AKR šalių bananų eksporto tvarumas vis dar nedidelis
  .

| (8) | Komisija atliko SPS programos vertinimą ir neatliko jokio bananų sektoriaus papildomų priemonių poveikio vertinimo. |
| --- | --- |

(8)

Komisija atliko SPS programos vertinimą ir neatliko jokio bananų sektoriaus papildomų priemonių poveikio vertinimo.

| (9) | Komisija turėtų užtikrinti veiksmingą šios programos suderinimą su gaunančiose paramą šalyse taikomomis regionų ir nacionalinėmis orientacinėmis programomis, ypač susijusiomis su ekonominių, žemės ūkio, socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija turėtų užtikrinti veiksmingą šios programos suderinimą su gaunančiose paramą šalyse taikomomis regionų ir nacionalinėmis orientacinėmis programomis, ypač susijusiomis su ekonominių, žemės ūkio, socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimu.

| (10) | Beveik 2 proc. pasaulinės bananų produkcijos suteikti gamintojų organizacijų sąžiningos prekybos sertifikatai. Sąžiningos prekybos mažiausios kainos nustatomos remiantis apskaičiuotomis vadinamosiomis tvariomis produkcijos sąnaudomis, nustatomomis pasikonsultavus su suinteresuotomis šalimis, siekiant įskaičiuoti suderinimo su padoriais socialiniais ir aplinkos standartais sąnaudas ir gauti pagrįstą pelną, kurį panaudodami gamintojai gali investuoti į ilgalaikį savo veiklos stabilumą. |
| --- | --- |

(10)

Beveik 2 proc. pasaulinės bananų produkcijos suteikti gamintojų organizacijų sąžiningos prekybos sertifikatai. Sąžiningos prekybos mažiausios kainos nustatomos remiantis apskaičiuotomis vadinamosiomis tvariomis produkcijos sąnaudomis, nustatomomis pasikonsultavus su suinteresuotomis šalimis, siekiant įskaičiuoti suderinimo su padoriais socialiniais ir aplinkos standartais sąnaudas ir gauti pagrįstą pelną, kurį panaudodami gamintojai gali investuoti į ilgalaikį savo veiklos stabilumą.

| (11) | Bananų sektoriaus gamybos grandinėje atsakingi asmenys turėtų susitarti, kaip sąžiningai paskirstyti sektoriaus pajamas, kad nebūtų išnaudojami vietos darbuotojai. |
| --- | --- |

(11)

Bananų sektoriaus gamybos grandinėje atsakingi asmenys turėtų susitarti, kaip sąžiningai paskirstyti sektoriaus pajamas, kad nebūtų išnaudojami vietos darbuotojai.

| (12) | Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl geografinės strategijos dokumentų, daugiamečių orientacinių programų ir teminių programų strateginių dokumentų ir papildomų priemonių, kadangi jie papildo Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir yra bendro taikymo. Ypač svarbu, parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. |
| --- | --- |

(12)

Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatas dėl geografinės strategijos dokumentų, daugiamečių orientacinių programų ir teminių programų strateginių dokumentų ir papildomų priemonių, kadangi jie papildo Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006 ir yra bendro taikymo. Ypač svarbu, parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu.

| (13) | Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(13)

Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:

  „4 straipsnis


  Sąjungos paramos teikimas

  Atsižvelgiant į šio reglamento bendrą tikslą, taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus, Sąjungos parama teikiama pagal 5–16 straipsniuose nurodytas geografines bei temines programas ir 17 bei 17a straipsniuose nurodytas programas.“; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Sąjungos paramos teikimas

Atsižvelgiant į šio reglamento bendrą tikslą, taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus, Sąjungos parama teikiama pagal 5–16 straipsniuose nurodytas geografines bei temines programas ir 17 bei 17a straipsniuose nurodytas programas.“;

| 2) | Įterpiamas 17a straipsnis:

  „17a straipsnis


  Pagrindinės bananus tiekiančios AKR šalys

  1.   IIIa priede išvardytoms bananus tiekiančioms AKR šalims taikomos bananų sektoriaus papildomosios priemonės. Sąjungos šioms šalims teikiama parama taip pat siekiama padėti joms prisitaikyti
  po
  Sąjungos bananų rinkos liberalizavimo remiantis Pasaulio prekybos organizacijos nuostatomis.
  Sąjungos parama turėtų būti ypač naudojama kovojant su skurdu gerinant ūkininkų ir susijusių asmenų, kur reikia, ir atitinkamų smulkių subjektų, gyvenimo lygį ir sąlygas, taip pat laikantis darbo ir saugos bei aplinkos apsaugos standartų, įskaitant pesticidų naudojimą ir sąlytį su jais.
  Teikdama paramą, Sąjunga atsižvelgia į šalių politiką ir prisitaikymo strategijas
  , paisydama atitinkamų šalių regioninės aplinkos (šalia yra Sąjungos labiausiai nutolę regionai ir užjūrio šalys bei teritorijos),
  ir ypatingą dėmesį skiria šioms bendradarbiavimo sritims:






  a) | didinti bananų eksporto sektoriaus konkurencingumą, jei tai yra tvarus procesas, atsižvelgiant į įvairių grandinę sudarančių suinteresuotųjų šalių padėtį; |
| --- | --- | --- |

2)

Įterpiamas 17a straipsnis:

„17a straipsnis

Pagrindinės bananus tiekiančios AKR šalys

1.   IIIa priede išvardytoms bananus tiekiančioms AKR šalims taikomos bananų sektoriaus papildomosios priemonės. Sąjungos šioms šalims teikiama parama taip pat siekiama padėti joms prisitaikyti
  po
  Sąjungos bananų rinkos liberalizavimo remiantis Pasaulio prekybos organizacijos nuostatomis.
  Sąjungos parama turėtų būti ypač naudojama kovojant su skurdu gerinant ūkininkų ir susijusių asmenų, kur reikia, ir atitinkamų smulkių subjektų, gyvenimo lygį ir sąlygas, taip pat laikantis darbo ir saugos bei aplinkos apsaugos standartų, įskaitant pesticidų naudojimą ir sąlytį su jais.
  Teikdama paramą, Sąjunga atsižvelgia į šalių politiką ir prisitaikymo strategijas
  , paisydama atitinkamų šalių regioninės aplinkos (šalia yra Sąjungos labiausiai nutolę regionai ir užjūrio šalys bei teritorijos),
  ir ypatingą dėmesį skiria šioms bendradarbiavimo sritims:

a)

didinti bananų eksporto sektoriaus konkurencingumą, jei tai yra tvarus procesas, atsižvelgiant į įvairių grandinę sudarančių suinteresuotųjų šalių padėtį;

| b) | skatinti nuo bananų sektoriaus priklausančių zonų ekonomikos įvairinimą,
  jei tokia strategija bus perspektyvi
  ; |
| --- | --- |

b)

skatinti nuo bananų sektoriaus priklausančių zonų ekonomikos įvairinimą,
  jei tokia strategija bus perspektyvi
  ;

| c) | spręsti klausimus, susijusius su didesniu prisitaikymo proceso poveikiu, kuris gali būti susijęs su užimtumu, socialinėmis paslaugomis, žemės naudojimu, aplinkos atkūrimu, makroekonominiu stabilumu ir kitomis sritimis. |
| --- | --- |

c)

spręsti klausimus, susijusius su didesniu prisitaikymo proceso poveikiu, kuris gali būti susijęs su užimtumu, socialinėmis paslaugomis, žemės naudojimu, aplinkos atkūrimu, makroekonominiu stabilumu ir kitomis sritimis.

2.   Neviršydama IV priede minėtos sumos, Komisija nustato didžiausią sumą, kuri skiriama kiekvienai ▐ bananus tiekiančiai,
  1 dalyje minėtai
  AKR šaliai ▐ remiantis
  šiais
  objektyviais
  ir subalansuotais
  rodikliais:

| a) | pirma
  , prekyba bananais Sąjungoje, |
| --- | --- |

a)

pirma
  , prekyba bananais Sąjungoje,

| b) | antra,
  bananų eksporto svarba atitinkamos AKR šalies ekonomikai ir šalies išsivystymo lygis. |
| --- | --- |

b)

antra,
  bananų eksporto svarba atitinkamos AKR šalies ekonomikai ir šalies išsivystymo lygis.

Skyrimo kriterijai vertinami remiantis
  reprezentatyviais
  duomenimis iki
  2010 m. už ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį ir Komisijos atliktu PPO sudaryto susitarimo ir Sąjungos ir kai kurių Lotynų ir Centrinės Amerikos šalių, pagrindinių bananų eksportuotojų, sudarytų dvišalių arba regioninių susitarimų arba susitarimų, kurie šiuo metu sudaromi, poveikio AKR šalims vertinimu
  .

3.   Pagal analogiją su 19 straipsniu ir remdamasi 21 straipsniu Komisija priima daugiametes paramos strategijas. Ji užtikrina, kad tokios strategijos papildytų šių šalių geografinės strategijos dokumentus ir laikinas bananų sektoriaus paramos priemones.

Daugiametės
  paramos strategijos
  bananų sektoriaus papildomosioms priemonėms įgyvendinti turi apimti:

| a) | atnaujintą aplinkos apsaugos aprašymą, kuriame atitinkamas dėmesys skiriamas šalies bananų sektoriui, inter alia, daugiausiai dėmesio skiriant pesticidams; |
| --- | --- |

a)

atnaujintą aplinkos apsaugos aprašymą, kuriame atitinkamas dėmesys skiriamas šalies bananų sektoriui, inter alia, daugiausiai dėmesio skiriant pesticidams;

| b) | informaciją apie buvusias bananam skiriamos paramos programas; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie buvusias bananam skiriamos paramos programas;

| c) | rodiklius, kuriais remiantis galima būtų įvertinti pasiektą pažangą, susijusią su išmokėjimų sąlygomis, kai pasirinktas paramos suteikimo būdas yra parama biudžetui; |
| --- | --- |

c)

rodiklius, kuriais remiantis galima būtų įvertinti pasiektą pažangą, susijusią su išmokėjimų sąlygomis, kai pasirinktas paramos suteikimo būdas yra parama biudžetui;

| d) | rezultatus, kurių tikimasi iš paramos; |
| --- | --- |

d)

rezultatus, kurių tikimasi iš paramos;

| e) | kiekvienos paramą gaunančios šalies veiklos, susijusios su parama, ir numatomų išmokėjimų tvarkaraštį; |
| --- | --- |

e)

kiekvienos paramą gaunančios šalies veiklos, susijusios su parama, ir numatomų išmokėjimų tvarkaraštį;

| f) | būdus, kaip bus siekiama pažangos tarptautiniu lygmeniu pripažintų svarbiausių TDO standartų ir pagrindinių sveikatos ir saugos darbe konvencijų laikymosi, taip pat ir atitinkamų tarptautiniu lygmeniu pripažintų pagrindinių aplinkos apsaugos standartų ir kaip bus vykdoma stebėsena šiuo klausimu. |
| --- | --- |

f)

būdus, kaip bus siekiama pažangos tarptautiniu lygmeniu pripažintų svarbiausių TDO standartų ir pagrindinių sveikatos ir saugos darbe konvencijų laikymosi, taip pat ir atitinkamų tarptautiniu lygmeniu pripažintų pagrindinių aplinkos apsaugos standartų ir kaip bus vykdoma stebėsena šiuo klausimu.

Likus 18 mėnesių iki programos pabaigos atliekamas programos ir šalies pažangos vertinimas, kuriame pateikiamos rekomendacijos dėl veiksmų, kurių gali prireikti, ir jų pobūdžio.
  “;

| 3) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:

  „21 straipsnis


  Strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų patvirtinimas

  19 ir 20 straipsniuose nurodytus strategijos dokumentus bei daugiametes orientacines programas ir 19 straipsnio 2 dalyje bei 20 straipsnio 1 dalyje nurodytas jų peržiūras, taip pat atitinkamai 17 ir 17a straipsniuose nurodytas papildomas priemones Komisija patvirtina
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 35 straipsnį ir laikydamasi sąlygų, nustatytų 35a ir 35b straipsniuose.
  “; |
| --- | --- |

3)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Strategijos dokumentų ir daugiamečių orientacinių programų patvirtinimas

19 ir 20 straipsniuose nurodytus strategijos dokumentus bei daugiametes orientacines programas ir 19 straipsnio 2 dalyje bei 20 straipsnio 1 dalyje nurodytas jų peržiūras, taip pat atitinkamai 17 ir 17a straipsniuose nurodytas papildomas priemones Komisija patvirtina
  , naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 35 straipsnį ir laikydamasi sąlygų, nustatytų 35a ir 35b straipsniuose.
  “;

| 4) | 22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Metines veiksmų programas patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“; |
| --- | --- |

4)

22 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Metines veiksmų programas patvirtina Komisija, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones.“;

| 5) | 23 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:




  „3.
     
  Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 10 000 000 EUR, Komisija tvirtina jas, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones. Specialių priemonių iki 10 000 000 EUR atveju Komisija per vieną mėnesį nuo sprendimo priėmimo pateikia specialias priemones Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti.




  4.
     
  Apie specialių priemonių pakeitimus, pavyzdžiui, techninio pobūdžio patikslinimus, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimą, numatyto biudžeto lėšų perskirstymą ar biudžeto padidinimą arba sumažinimą ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto, jeigu tokie pakeitimai nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams, per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai.“; |
| --- | --- |

5)

23 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.
     
  Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 10 000 000 EUR, Komisija tvirtina jas, atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos nuomones. Specialių priemonių iki 10 000 000 EUR atveju Komisija per vieną mėnesį nuo sprendimo priėmimo pateikia specialias priemones Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti.

4.
     
  Apie specialių priemonių pakeitimus, pavyzdžiui, techninio pobūdžio patikslinimus, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimą, numatyto biudžeto lėšų perskirstymą ar biudžeto padidinimą arba sumažinimą ne daugiau kaip 20 % pradinio biudžeto, jeigu tokie pakeitimai nedaro įtakos Komisijos sprendime nustatytiems pradiniams tikslams, per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai.“;

| 6) | 25 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Sąjungos parama paprastai nenaudojama sumokėti paramą gaunančių šalių mokesčius, muitus ar rinkliavas.“; |
| --- | --- |

6)

25 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Sąjungos parama paprastai nenaudojama sumokėti paramą gaunančių šalių mokesčius, muitus ar rinkliavas.“;

| 7) | 29 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami vadovaujantis Komisijos pagal 17a straipsnio 3 dalį, 22 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 26 straipsnio 1 dalį priimtais sprendimais.“; |
| --- | --- |

7)

29 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami vadovaujantis Komisijos pagal 17a straipsnio 3 dalį, 22 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 26 straipsnio 1 dalį priimtais sprendimais.“;

| 8) | 31 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Be fizinių ar juridinių asmenų, atitinkančių reikalavimus pagal teminę programą arba 17 ir 17a straipsniuose išdėstytas programas, teisę dalyvauti konkursuose dėl viešojo pirkimo arba dotacijos sutarčių, finansuojamų pagal 11–16 straipsniuose apibrėžtą teminę programą ir 17 bei 17a straipsniuose išdėstytas programas, turi EBPO / PVK sąraše ir II priede išvardytų besivystančių šalių pilietybę turintys fiziniai asmenys arba joje įsisteigę juridiniai asmenys. Atsižvelgdama į reguliariai vykdomą EBPO / PVK sudaryto pagalbos gavėjų sąrašo peržiūrą, Komisija skelbia ir atnaujina II priedą ir apie tai praneša Tarybai.“; |
| --- | --- |

8)

31 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Be fizinių ar juridinių asmenų, atitinkančių reikalavimus pagal teminę programą arba 17 ir 17a straipsniuose išdėstytas programas, teisę dalyvauti konkursuose dėl viešojo pirkimo arba dotacijos sutarčių, finansuojamų pagal 11–16 straipsniuose apibrėžtą teminę programą ir 17 bei 17a straipsniuose išdėstytas programas, turi EBPO / PVK sąraše ir II priede išvardytų besivystančių šalių pilietybę turintys fiziniai asmenys arba joje įsisteigę juridiniai asmenys. Atsižvelgdama į reguliariai vykdomą EBPO / PVK sudaryto pagalbos gavėjų sąrašo peržiūrą, Komisija skelbia ir atnaujina II priedą ir apie tai praneša Tarybai.“;

| 9) | 33 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Komisija pateikia savo įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.“; |
| --- | --- |

9)

33 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Komisija pateikia savo įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Į šiuos rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir skirstant išteklius.“;

| 10) | 35 straipsnis pakeičiamas taip:



  „35 straipsnis


  Delegavimas



  1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 17 straipsnio 2 dalyje, 17a straipsnyje ir 21 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus šio reglamento galiojimo laikotarpiu.




  2.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 35a ir 35b straipsniuose nustatytų sąlygų.



  35a straipsnis


  Delegavimo atšaukimas



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 17 straipsnio 2 dalyje, 17a straipsnyje ir 21 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.




  2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, apie tai stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.




  3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.



  35b straipsnis


  Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų



  1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.




  Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.




  2.
     
  Jeigu praėjus laikotarpiui, nurodytam 1 dalyje, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.




  Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.




  3.
     
  Jeigu per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“; |
| --- | --- |

10)

35 straipsnis pakeičiamas taip:

„35 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 17 straipsnio 2 dalyje, 17a straipsnyje ir 21 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus šio reglamento galiojimo laikotarpiu.

2.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 35a ir 35b straipsniuose nustatytų sąlygų.

35a straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 17 straipsnio 2 dalyje, 17a straipsnyje ir 21 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, apie tai stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

35b straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.

Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

2.
     
  Jeigu praėjus laikotarpiui, nurodytam 1 dalyje, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.

3.
     
  Jeigu per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.“;

| 11) | 38 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Finansinė orientacinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu yra 17 087 mln. EUR.
  2.   Kiekvienai 5–10, 11–16 ir 17–17a straipsniuose nurodytai programai skirtos orientacinės sumos nurodytos IV priede. Šios sumos nustatytos 2007–2013 m. laikotarpiui.“; |
| --- | --- |

11)

38 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Finansinė orientacinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu yra 17 087 mln. EUR.

2.   Kiekvienai 5–10, 11–16 ir 17–17a straipsniuose nurodytai programai skirtos orientacinės sumos nurodytos IV priede. Šios sumos nustatytos 2007–2013 m. laikotarpiui.“;

| 12) | Įterpiamas IIIa priedas, pateikiamas šio reglamento I priede; |
| --- | --- |

12)

Įterpiamas IIIa priedas, pateikiamas šio reglamento I priede;

| 13) | IV priedas pakeičiamas šio reglamento II priedu. |
| --- | --- |

13)

IV priedas pakeičiamas šio reglamento II priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

2

(3)  OL L 286, 1994 11 5, p. 1.

3

(4)  OL L 108, 1999 4 27, p. 2.

4

(5)  OL L 190, 1999 7 23, p. 14.

5

(6)  Ženevos susitarimas dėl prekybos bananais, OL L 141, 2010 6 9, p. 3.

6

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

„IIIa PRIEDAS

Pagrindinės bananus tiekiančios AKR šalys

| 1. | Belizas |
| --- | --- |

1.

Belizas

| 2. | Kamerūnas |
| --- | --- |

2.

Kamerūnas

| 3. | Dramblio Kaulo Krantas |
| --- | --- |

3.

Dramblio Kaulo Krantas

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikos Respublika |
| --- | --- |

5.

Dominikos Respublika

| 6. | Gana |
| --- | --- |

6.

Gana

| 7. | Jamaika |
| --- | --- |

7.

Jamaika

| 8. | Sent Lusija |
| --- | --- |

8.

Sent Lusija

| 9. | Sent Vinsentas ir Grenadinai |
| --- | --- |

9.

Sent Vinsentas ir Grenadinai

| 10. | Surinamas“ |
| --- | --- |

10.

Surinamas“

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

„IV PRIEDAS

Orientacinis lėšų paskirstymas 2007–2013 m. laikotarpiui

| (milijonais eurų) |
| --- |
| Iš viso | 17 087 |
| Geografinės programos | 10 057 |
| Lotynų Amerika | 2 690 |
| Azija | 5 187 |
| Centrinė Azija | 719 |
| Artimieji Rytai | 481 |
| Pietų Afrika | 980 |
| Teminės programos | 5 596 |
| Investicijos į žmones | 1 060 |
| Aplinka ir tvarus gamtos išteklių valdymas | 804 |
| Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese | 1 639 |
| Aprūpinimo maistu saugumas | 1 709 |
| Migracija ir prieglobstis | 384 |
| AKR cukraus protokolo šalys | 1 244 |
| Pagrindinės bananus tiekiančios AKR šalys | 190“ |

(milijonais eurų)

Iš viso

17 087

Geografinės programos

10 057

Lotynų Amerika

2 690

Azija

5 187

Centrinė Azija

719

Artimieji Rytai

481

Pietų Afrika

980

Teminės programos

5 596

Investicijos į žmones

1 060

Aplinka ir tvarus gamtos išteklių valdymas

804

Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese

1 639

Aprūpinimo maistu saugumas

1 709

Migracija ir prieglobstis

384

AKR cukraus protokolo šalys

1 244

Pagrindinės bananus tiekiančios AKR šalys

190“

---

| 8.3.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 70/211 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 70/211

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisTam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuoroda ***I

P7_TA(2010)0383

2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

2012/C 70 E/33

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0661), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2005)0661),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0048/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0048/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0273/2010),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2005)0254

Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. spalio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1)

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungoje nėra suderintų kilmės žymėjimo nuostatų ar vienodos praktikos, išskyrus keletą konkrečių atvejų žemės ūkio sektoriuje. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungoje nėra suderintų kilmės žymėjimo nuostatų ar vienodos praktikos, išskyrus keletą konkrečių atvejų žemės ūkio sektoriuje.

| (2) | Šis reglamentas turėtų būti taikomas importuojamiems pramonės produktams, išskyrus 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo apibrėžtus žuvininkystės ir akvakultūros produktus (2) bei 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), 2 straipsnyje apibrėžtus maisto produktus. |
| --- | --- |

(2)

Šis reglamentas turėtų būti taikomas importuojamiems pramonės produktams, išskyrus 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo apibrėžtus žuvininkystės ir akvakultūros produktus (2) bei 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), 2 straipsnyje apibrėžtus maisto produktus.

| (3) | Šiuo metu daug Sąjungos įmonių jau žymi kilmę savanoriškai. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo metu daug Sąjungos įmonių jau žymi kilmę savanoriškai.

| (4) | Nėra nenustatytų Sąjungos taisyklių, o valstybėse narėse galioja skirtingos tam tikrų produktų kilmės nurodymo sistemos, todėl keliuose sektoriuose daugumai iš trečiųjų šalių importuojamų ir Sąjungos rinkoje platinamų produktų nenurodoma arba nurodoma klaidinanti informacija apie jų kilmės šalį.
  Dėl šių skirtumų susidaro padėtis, kad iš trečiųjų šalių importuojamos prekės siunčiamos į tam tikrus Sąjungos sienos kirtimo punktus atsižvelgiant į tai, kokios taisyklės labiau priimtinos eksportuojančiai šaliai. |
| --- | --- |

(4)

Nėra nenustatytų Sąjungos taisyklių, o valstybėse narėse galioja skirtingos tam tikrų produktų kilmės nurodymo sistemos, todėl keliuose sektoriuose daugumai iš trečiųjų šalių importuojamų ir Sąjungos rinkoje platinamų produktų nenurodoma arba nurodoma klaidinanti informacija apie jų kilmės šalį.
  Dėl šių skirtumų susidaro padėtis, kad iš trečiųjų šalių importuojamos prekės siunčiamos į tam tikrus Sąjungos sienos kirtimo punktus atsižvelgiant į tai, kokios taisyklės labiau priimtinos eksportuojančiai šaliai.

| (5) | Iš Komisijos ir suinteresuotų šalių (į kurias įeina pramonės atstovai, importuotojai, vartotojų organizacijos, profesinės sąjungos) bendrosios konsultacijos dėl galimo ES kilmės ženklinimo taisyklių rengimo rezultatų matyti, kad Sąjungos vartotojų supratimas apie kilmės žymėjimo svarbą saugumui ir sprendžiant socialinius bei aplinkosaugos klausimus yra gana didelis. |
| --- | --- |

(5)

Iš Komisijos ir suinteresuotų šalių (į kurias įeina pramonės atstovai, importuotojai, vartotojų organizacijos, profesinės sąjungos) bendrosios konsultacijos dėl galimo ES kilmės ženklinimo taisyklių rengimo rezultatų matyti, kad Sąjungos vartotojų supratimas apie kilmės žymėjimo svarbą saugumui ir sprendžiant socialinius bei aplinkosaugos klausimus yra gana didelis.

| (6) | ES piliečių supratimu, Sąjungos taisyklės, reglamentuojančios kilmės žymėjimą, yra glaudžiai susijusios su jų sveikatos apsauga ir sauga. |
| --- | --- |

(6)

ES piliečių supratimu, Sąjungos taisyklės, reglamentuojančios kilmės žymėjimą, yra glaudžiai susijusios su jų sveikatos apsauga ir sauga.

| (7) | Lisabonos darbotvarkėje numatyta, kad ES pati užsibrėžia tikslą stiprinti Sąjungos ekonomiką, inter alia, stiprindama Sąjungos pramonės konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, o strategijoje „ES 2020“ yra įsipareigota imtis priemonių konkurencingumui padidinti. Tam tikrų kategorijų vartojimo prekės gali būti konkurencingos todėl, kad jų gaminimas ES susijęs su kokybės reputacija ir aukštais gamybos standartais. |
| --- | --- |

(7)

Lisabonos darbotvarkėje numatyta, kad ES pati užsibrėžia tikslą stiprinti Sąjungos ekonomiką, inter alia, stiprindama Sąjungos pramonės konkurencingumą pasaulio ekonomikoje, o strategijoje „ES 2020“ yra įsipareigota imtis priemonių konkurencingumui padidinti. Tam tikrų kategorijų vartojimo prekės gali būti konkurencingos todėl, kad jų gaminimas ES susijęs su kokybės reputacija ir aukštais gamybos standartais.

| (8) | Sąjungos kilmės žymėjimo taisyklės sustiprintų Sąjungos įmonių ir visos Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir sudarytų sąlygas piliečiams ir vartotojams rinktis remiantis informacija. |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos kilmės žymėjimo taisyklės sustiprintų Sąjungos įmonių ir visos Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir sudarytų sąlygas piliečiams ir vartotojams rinktis remiantis informacija.

| (9) | Ekonominė kilmės nuorodos svarba vartotojų sprendimui ir prekybai yra pripažįstama kitų prekybos partnerių, kurie priėmė reikalavimą nurodyti kilmę, praktikoje. Eksportuotojai Bendrijoje privalo laikytis tų reikalavimų ir privalo nurodyti kilmę ant produktų, kuriuos jie rengiasi eksportuoti. |
| --- | --- |

(9)

Ekonominė kilmės nuorodos svarba vartotojų sprendimui ir prekybai yra pripažįstama kitų prekybos partnerių, kurie priėmė reikalavimą nurodyti kilmę, praktikoje. Eksportuotojai Bendrijoje privalo laikytis tų reikalavimų ir privalo nurodyti kilmę ant produktų, kuriuos jie rengiasi eksportuoti.

| (10) | Yra buvę keletas su sveikata ir maisto sauga susijusių incidentų, kurie kilo dėl produktų, importuotų į ES iš trečiųjų šalių. Pateikus aiškią kilmės nuorodą ES piliečiams būtų suteikiama daugiau informacijos, jiems pasirinkti būtų paprasčiau; taip jie būtų apsaugoti nuo rizikos nežinant nusipirkti galbūt abejotinos kokybės produktų. |
| --- | --- |

(10)

Yra buvę keletas su sveikata ir maisto sauga susijusių incidentų, kurie kilo dėl produktų, importuotų į ES iš trečiųjų šalių. Pateikus aiškią kilmės nuorodą ES piliečiams būtų suteikiama daugiau informacijos, jiems pasirinkti būtų paprasčiau; taip jie būtų apsaugoti nuo rizikos nežinant nusipirkti galbūt abejotinos kokybės produktų.

| (11) | Tam, kad sumažintų administracinę naštą, valstybių narių muitinės pasienyje, tikrindamos ir kontroliuodamos, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, turėtų taikyti vieną darnią procedūrą. |
| --- | --- |

(11)

Tam, kad sumažintų administracinę naštą, valstybių narių muitinės pasienyje, tikrindamos ir kontroliuodamos, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, turėtų taikyti vieną darnią procedūrą.

| (12) | Siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų veiksmingas ir dėl jo nesusidarytų didelė administracinė našta, ir kad tuo pat metu Sąjungos įmonėms jis suteiktų kuo daugiau lankstumo, jis turėtų atitikti pasaulyje paplitusią kilmės nuorodos „pagaminta“ taikymo sistemą. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų veiksmingas ir dėl jo nesusidarytų didelė administracinė našta, ir kad tuo pat metu Sąjungos įmonėms jis suteiktų kuo daugiau lankstumo, jis turėtų atitikti pasaulyje paplitusią kilmės nuorodos „pagaminta“ taikymo sistemą.

| (13) | Sąjungai ir prekybos partneriams turėtų būti sudarytos vienodos sąlygos parengiant lygiaverčius teisės aktus, kuriais taip pat bus prisidėta užkertant kelią melagingiems arba klaidinantiems pranešimams apie tam tikrų importuotų prekių kilmę. |
| --- | --- |

(13)

Sąjungai ir prekybos partneriams turėtų būti sudarytos vienodos sąlygos parengiant lygiaverčius teisės aktus, kuriais taip pat bus prisidėta užkertant kelią melagingiems arba klaidinantiems pranešimams apie tam tikrų importuotų prekių kilmę.

| (14) | Pagal 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (4) vartotojai gali priskirti komercinę vertę informacijai apie geografinę prekės kilmę. Remiantis ta direktyva, jei dėl pateikiamos melagingos arba klaidinančios informacijos apie geografinę kilmę vartotojas perka produktą, kurio jis nepirktų įprastomis sąlygomis, tai vadinama nesąžininga komercine veikla. Ta direktyva neįpareigojama nei pateikti informacijos apie prekių geografinę kilmę, nei apibrėžiama kilmės sąvoka. |
| --- | --- |

(14)

Pagal 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (4) vartotojai gali priskirti komercinę vertę informacijai apie geografinę prekės kilmę. Remiantis ta direktyva, jei dėl pateikiamos melagingos arba klaidinančios informacijos apie geografinę kilmę vartotojas perka produktą, kurio jis nepirktų įprastomis sąlygomis, tai vadinama nesąžininga komercine veikla. Ta direktyva neįpareigojama nei pateikti informacijos apie prekių geografinę kilmę, nei apibrėžiama kilmės sąvoka.

| (15) | Taikant kilmės žymėjimo sistemą, vartotojams būtų suteikiama galimybė tapatinti produktus su socialiniais, aplinkos apsaugos ir saugumo standartais, kurie taikomi produkto kilmės šalyje. |
| --- | --- |

(15)

Taikant kilmės žymėjimo sistemą, vartotojams būtų suteikiama galimybė tapatinti produktus su socialiniais, aplinkos apsaugos ir saugumo standartais, kurie taikomi produkto kilmės šalyje.

| (16) | Ženklinimo tikslais sukuriant bendrą kilmės apibrėžimą, ženklinimo taisykles ir bendras kontrolės taisykles būtų pasiekta vienodumo, palengvintas pasirinkimas vartotojams susijusiuose sektoriuose ir būtų prisidėta mažinant klaidinančių pranešimų apie kilmę skaičių. |
| --- | --- |

(16)

Ženklinimo tikslais sukuriant bendrą kilmės apibrėžimą, ženklinimo taisykles ir bendras kontrolės taisykles būtų pasiekta vienodumo, palengvintas pasirinkimas vartotojams susijusiuose sektoriuose ir būtų prisidėta mažinant klaidinančių pranešimų apie kilmę skaičių.

| (17) | Įvedus kilmės ženklą būtų galima prisidėti prie to, kad griežtais Sąjungos standartais būtų teikiama nauda Sąjungos pramonės įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms,
  kurios dažnai itin stengiasi pateikti geros kokybės produktą, pagaminti jį laikantis amato tradicijų ir senųjų gamybos metodų, tačiau šios įmonės turi atremti pasaulinę konkurenciją, kurioje trūksta taisyklių, pagal kurias būtų galima atskirti gamybos metodus.
  Be to, tai padėtų nepakenkti Sąjungos pramonės įmonių įvaizdžiui netiksliais pranešimais apie kilmę. Pagerinus skaidrumą ir vartotojui skirtą informaciją apie prekių kilmę būtų prisidėta siekiant Lisabonos darbotvarkėje
  ir strategijoje „ES 2020“
  numatytų tikslų. |
| --- | --- |

(17)

Įvedus kilmės ženklą būtų galima prisidėti prie to, kad griežtais Sąjungos standartais būtų teikiama nauda Sąjungos pramonės įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms,
  kurios dažnai itin stengiasi pateikti geros kokybės produktą, pagaminti jį laikantis amato tradicijų ir senųjų gamybos metodų, tačiau šios įmonės turi atremti pasaulinę konkurenciją, kurioje trūksta taisyklių, pagal kurias būtų galima atskirti gamybos metodus.
  Be to, tai padėtų nepakenkti Sąjungos pramonės įmonių įvaizdžiui netiksliais pranešimais apie kilmę. Pagerinus skaidrumą ir vartotojui skirtą informaciją apie prekių kilmę būtų prisidėta siekiant Lisabonos darbotvarkėje
  ir strategijoje „ES 2020“
  numatytų tikslų.

| (18) | 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) IX straipsnyje numatoma, kad PPO nariai gali priimti ir įgyvendinti su importuojamų prekių kilmės ženklais susijusius teisės aktus, ypač apsaugoti vartotojus nuo apgaulingų arba klaidinančių nuorodų. |
| --- | --- |

(18)

1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) IX straipsnyje numatoma, kad PPO nariai gali priimti ir įgyvendinti su importuojamų prekių kilmės ženklais susijusius teisės aktus, ypač apsaugoti vartotojus nuo apgaulingų arba klaidinančių nuorodų.

| (19) | Kilmės žymėjimo taisyklės yra veiksmingas apsaugos nuo klastojimo ir nesąžiningos konkurencijos būdas, papildantis 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1383/2003 dėl muitinės veiksmų, atliekamų su prekėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras intelektinės nuosavybės teises, ir priemonių, kurių turi būti imamasi prekių atžvilgiu nustačius, kad jos pagamintos pažeidžiant tokias teises (5) ir suteikiantis kitą svarbią Sąjungos gaminių apsaugos ir vertės stiprinimo priemonę. |
| --- | --- |

(19)

Kilmės žymėjimo taisyklės yra veiksmingas apsaugos nuo klastojimo ir nesąžiningos konkurencijos būdas, papildantis 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1383/2003 dėl muitinės veiksmų, atliekamų su prekėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras intelektinės nuosavybės teises, ir priemonių, kurių turi būti imamasi prekių atžvilgiu nustačius, kad jos pagamintos pažeidžiant tokias teises (5) ir suteikiantis kitą svarbią Sąjungos gaminių apsaugos ir vertės stiprinimo priemonę.

| (20) | Pagal Europos bendrijos ir ▐ Turkijos bei EEE susitarimo šalių susitarimą šio reglamento reikia netaikyti šių šalių kilmės produktams. |
| --- | --- |

(20)

Pagal Europos bendrijos ir ▐ Turkijos bei EEE susitarimo šalių susitarimą šio reglamento reikia netaikyti šių šalių kilmės produktams.

| (21) | Nepreferencinės Sąjungos kilmės taisyklės yra išdėstytos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (6), ir jo įgyvendinimo nuostatose 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (7). Todėl šiame reglamente pageidautina remtis šiomis kilmės taisyklėmis apibrėžiant importuojamų prekių kilmę. Naudojant prekybos operacijų vykdytojams ir administracijoms pažįstamą sąvoką, turėtų palengvinti jos įvedimą ir įgyvendinimą. Nepreferencinės kilmės taisyklės turėtų būti taikomos visais nepreferencinės prekybos politikos tikslais. Reikėtų vengti kopijuoti deklaracijas ir dokumentus. |
| --- | --- |

(21)

Nepreferencinės Sąjungos kilmės taisyklės yra išdėstytos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą (6), ir jo įgyvendinimo nuostatose 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (7). Todėl šiame reglamente pageidautina remtis šiomis kilmės taisyklėmis apibrėžiant importuojamų prekių kilmę. Naudojant prekybos operacijų vykdytojams ir administracijoms pažįstamą sąvoką, turėtų palengvinti jos įvedimą ir įgyvendinimą. Nepreferencinės kilmės taisyklės turėtų būti taikomos visais nepreferencinės prekybos politikos tikslais. Reikėtų vengti kopijuoti deklaracijas ir dokumentus.

| (22) | Siekiant apriboti pramonės įmonėms, prekybai ir administracijai tenkančią naštą, kilmės ženklą privaloma nurodyti tuose sektoriuose, kuriuose Komisija, remdamasi ankstesnėmis konsultacijomis, nutarė, kad tai suteiktų pridedamosios vertės. ▐ Reikėtų numatyti išimtį konkretiems produktams dėl techninių ▐ priežasčių arba tiems atvejams, kai kilmės ženklas nėra būtinas pagal šį reglamentą. Tai gali būti tuo atveju, kai nurodant kilmės ženklą, būtų pakenkta atitinkamoms prekėms arba tam tikrų žaliavų atveju. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant apriboti pramonės įmonėms, prekybai ir administracijai tenkančią naštą, kilmės ženklą privaloma nurodyti tuose sektoriuose, kuriuose Komisija, remdamasi ankstesnėmis konsultacijomis, nutarė, kad tai suteiktų pridedamosios vertės. ▐ Reikėtų numatyti išimtį konkretiems produktams dėl techninių ▐ priežasčių arba tiems atvejams, kai kilmės ženklas nėra būtinas pagal šį reglamentą. Tai gali būti tuo atveju, kai nurodant kilmės ženklą, būtų pakenkta atitinkamoms prekėms arba tam tikrų žaliavų atveju.

| (23) | Reikėtų numatyti nuostatas, pagal kurias būtų galima keistis duomenimis apie pagamintų ir (arba) kompetentingoms institucijoms atliekant kontrolę patikrintų prekių kilmę tarp valdžios institucijų ir kitų asmenų bei organizacijų, kuriems valstybės narės patiki įgyvendinimo vaidmenį pagal Direktyvą 2005/29/EB. Reikėtų atsižvelgti į asmens duomenų apsaugą, komercinių ir pramonės paslapčių išsaugojimą bei į profesinį ir administracinį konfidencialumą. |
| --- | --- |

(23)

Reikėtų numatyti nuostatas, pagal kurias būtų galima keistis duomenimis apie pagamintų ir (arba) kompetentingoms institucijoms atliekant kontrolę patikrintų prekių kilmę tarp valdžios institucijų ir kitų asmenų bei organizacijų, kuriems valstybės narės patiki įgyvendinimo vaidmenį pagal Direktyvą 2005/29/EB. Reikėtų atsižvelgti į asmens duomenų apsaugą, komercinių ir pramonės paslapčių išsaugojimą bei į profesinį ir administracinį konfidencialumą.

| (24) | Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 291 straipsniu, valstybių narių vykdomos kontrolės, kai Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai nustatomi iš anksto reglamente, priimtame taikant įprastą teisėkūros procedūrą. Kol bus priimtas tas naujas reglamentas, galioja
  1999 m. birželio 28 d. Tarybos
  sprendimo
  1999/468/EB,
  nustatančio
  Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8)

  , nuostatos, išskyrus reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri netaikoma
  . |
| --- | --- |

(24)

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 291 straipsniu, valstybių narių vykdomos kontrolės, kai Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai nustatomi iš anksto reglamente, priimtame taikant įprastą teisėkūros procedūrą. Kol bus priimtas tas naujas reglamentas, galioja
  1999 m. birželio 28 d. Tarybos
  sprendimo
  1999/468/EB,
  nustatančio
  Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8)

  , nuostatos, išskyrus reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri netaikoma
  .

| (25) | Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, kad būtų galima nustatyti atvejus, kada būtų priimtina vietoj pačių prekių žymėti pakuotes, arba kada prekių nereikia žymėti dėl techninių priežasčių, taip pat nustatyti priemones, pagal kurias būtų nustatytos kitos taisyklės, kurių gali prireikti, jei prekės neatitinka šio reglamento reikalavimų arba kai reikia atnaujinti priede pateiktą sąrašą pasikeitus vertinimui arba kai kilmės ženklinimas būtinas konkrečiam sektoriui. |
| --- | --- |

(25)

Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, kad būtų galima nustatyti atvejus, kada būtų priimtina vietoj pačių prekių žymėti pakuotes, arba kada prekių nereikia žymėti dėl techninių priežasčių, taip pat nustatyti priemones, pagal kurias būtų nustatytos kitos taisyklės, kurių gali prireikti, jei prekės neatitinka šio reglamento reikalavimų arba kai reikia atnaujinti priede pateiktą sąrašą pasikeitus vertinimui arba kai kilmės ženklinimas būtinas konkrečiam sektoriui.

| (26) | Šis reglamentas netaikomas keliautojo asmeniniame bagaže esančioms asmeninio naudojimo prekėms, kurioms netaikomas muitas, kai nėra jokių įrodymų, kad prekės naudojamos komercinių pervežimų tikslais. Be to, reikėtų numatyti nuostatas, pagal kurias pasitelkus įgyvendinimo nuostatas šis reglamentas nebūtų taikomas kitiems atvejams, kuriems taikomas 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1186/2009, nustatantis Bendrijos atleidimo nuo muitų sistemą (kodifikuota redakcija) (9), |
| --- | --- |

(26)

Šis reglamentas netaikomas keliautojo asmeniniame bagaže esančioms asmeninio naudojimo prekėms, kurioms netaikomas muitas, kai nėra jokių įrodymų, kad prekės naudojamos komercinių pervežimų tikslais. Be to, reikėtų numatyti nuostatas, pagal kurias pasitelkus įgyvendinimo nuostatas šis reglamentas nebūtų taikomas kitiems atvejams, kuriems taikomas 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1186/2009, nustatantis Bendrijos atleidimo nuo muitų sistemą (kodifikuota redakcija) (9),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šis reglamentas taikomas
  galutiniams vartotojams skirtiems
  produktams, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 104/2000 1 straipsnyje apibrėžtus žuvininkystės ir akvakultūros produktus bei Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje apibrėžtus maisto produktus.

2.   Ženklinti reikia šio reglamento priede išvardytus
  galutiniams vartotojams skirtus produktus
  , importuojamus iš trečiųjų šalių, išskyrus Europos
  Sąjungos
  , Turkijos ir EEE susitarimo šalių teritorijų kilmės
  produktus
  .

Galutiniams vartotojams skirtiems produktams
  kilmės ženklas nenurodomas, jeigu tai padaryti neįmanoma dėl techninių ▐ priežasčių.

Šis reglamentas turi būti taikomas tik galutiniams vartotojams skirtiems produktams. Šio reglamento taikymo sritį gali išplėsti tik Komisija pritarus Europos Parlamentui ir Tarybai.

Kalbant apie tekstilę ir jos gaminius (50–63 skyriai), apie avalynę, getrus ir panašius dirbinius (64 skyrius), aprangos gaminius ir dirbinius, drabužių priedus ir kitus gaminius bei dirbinius iš kailių, dirbtinius kailius ir jų dirbinius (KN kodai 4303/4304), odos dirbinius, pakinktus ir balnus, kelionės reikmenis, rankines ir panašius daiktus, dirbinius iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas) (KN kodai 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / nuo 4107 iki 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)), galutiniam vartotojui skirti produktai reiškia baigtus produktus ar pusgaminius, kurių paskutiniai gamybos etapai turi būti atliekami Sąjungos teritorijoje prieš juos pateikiant į rinką.

3.   Sąvoka „kilmė“ ir „kilęs (-usi)“ daroma nuoroda į nepreferencinę kilmę pagal Bendrijos muitinės kodekso 22–26 straipsnius.

4.   „Pateikimas į rinką“ reiškia, kad tiekimo ir (arba) naudojimo tikslais už mokestį arba nemokamai konkretų galutinio vartojimo produktą bus galima rasti Sąjungos rinkoje.

5.   „Kompetentingos valdžios institucijos“ – tai bet kuri prekių kontrolę importo metu arba tokias prekes pateikiant į rinką vykdanti valdžios institucija.

6.   Šis reglamentas netaikomas keliautojo asmeniniame bagaže esančioms nekomercinės paskirties prekėms, kurioms netaikomi muitai, ir kai nėra jokių daiktinių įrodymų, kad prekės naudojamos komercinių pervežimų tikslais.

Kai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1186/2009 importuojamos prekės gali būti atleidžiamos nuo muitų ir kai nėra jokių daiktinių įrodymų, kad prekės naudojamos komercinių pervežimų tikslais, šioms prekėms taip pat ▐ netaikomas šis reglamentas.

▐

7.
     
  Tam, kad šis reglamentas užtikrintų veiksmingą reguliavimą ir dėl jo nesusidarytų didelė administracinė našta ir kad Sąjungos įmonėms jis suteiktų daugiau lankstumo, jis turi atitikti pasaulyje jau paplitusią kilmės nuorodos „pagaminta“ taikymo sistemą.

2 straipsnis

Importuojamoms arba į rinką pateikiamoms prekėms kilmės ženklas nurodomas šiame reglamente nustatytomis sąlygomis.

3 straipsnis

1.   Ant šių prekių nurodomas kilmės šalies ženklas. Jeigu prekės yra supakuojamos, pakuotė
  taip pat
  ženklinama atskirai.

Komisija
  , priimdama deleguotus teisės aktus
  , gali priimti ▐ priemones, kad būtų apibrėžti atvejai, kuriais yra priimtina ženklinti pakuotes vietoj pačių prekių. Tai turėtų būti taikoma ypač tuo atveju, kai įprastomis sąlygomis prekės pasiekia galutinį vartotoją arba naudotoją įprastoje pakuotėje.
  Šias priemones ir jų peržiūrą tvirtina Komisija pagal 7 straipsnyje nustatytą tvarką.

2.   Žodžiais „pagamintas (-a)“ kartu su kilmės šalies pavadinimu nurodoma prekių kilmė. Ženklinama bet kuria valstybės narės, kurioje reikia ženklinti prekes, galutinio vartotojo suprantama Sąjungos oficialiąja kalba
  arba anglų kalba žodžiais „made-in“ kartu su kilmės šalies pavadinimu anglų kalba.

3.   Kilmė aiškiai ženklinama įskaitomomis ir neištrinamomis raidėmis, ji tūri būti matoma įprastomis sąlygomis, ryškiai išsiskirti iš kitos informacijos, pateikiama taip, kad neklaidintų ar nebūtų sukurtas apgaulingas įspūdis dėl prekės kilmės.

Produktų, parduodamų šalyse, kuriose naudojami lotyniški rašmenys, kilmė gali būti žymima tik šiais rašmenimis.

4.   Importuojant prekės turi būti reikiamai paženklintos. Nedarant poveikio priemonėms, kurių imamasi pagal 5 straipsnio 3 dalį, ženklo negalima pašalinti arba pažeisti, kol prekės nebus parduotos galutiniam vartotojui arba naudotojui.

4 straipsnis

1.
     Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, ypač, kad būtų:

| — | apibrėžta kilmės ženklo nurodymo tiksli forma ir taisyklės; |
| --- | --- |

—

apibrėžta kilmės ženklo nurodymo tiksli forma ir taisyklės;

| — | visomis Europos Sąjungos oficialiomis kalbomis sudarytas sąlygų sąrašas, kuriame paaiškinama, kad prekės kilmės šalis yra ženkle nurodyta šalis; |
| --- | --- |

—

visomis Europos Sąjungos oficialiomis kalbomis sudarytas sąlygų sąrašas, kuriame paaiškinama, kad prekės kilmės šalis yra ženkle nurodyta šalis;

| — | apibrėžti atvejai, kuriais bendrai naudojamomis santrumpomis aiškiai nurodoma kilmės šalis ir kurias galima naudoti šiame reglamente. |
| --- | --- |

—

apibrėžti atvejai, kuriais bendrai naudojamomis santrumpomis aiškiai nurodoma kilmės šalis ir kurias galima naudoti šiame reglamente.

2.
     
  Komisija, priimdama deleguotus teisės aktus, gali patvirtinti priemones, kad būtų:

| — | apibrėžti atvejai, kuriais prekių negalima arba nereikia ženklinti dėl techninių ▐ priežasčių; |
| --- | --- |

—

apibrėžti atvejai, kuriais prekių negalima arba nereikia ženklinti dėl techninių ▐ priežasčių;

| — | apibrėžtos kitos taisyklės, kurių reikia, kai nustatoma, kad prekės neatitinka šio reglamento; |
| --- | --- |

—

apibrėžtos kitos taisyklės, kurių reikia, kai nustatoma, kad prekės neatitinka šio reglamento;

| — | atnaujintas šio reglamento priedas, kai pakeičiamas būtinybės nurodyti kilmės ženklą konkrečiame sektoriuje įvertinimas. |
| --- | --- |

—

atnaujintas šio reglamento priedas, kai pakeičiamas būtinybės nurodyti kilmės ženklą konkrečiame sektoriuje įvertinimas.

Šias priemones ir jų peržiūrą tvirtina Komisija pagal 7 straipsnyje nustatytą tvarką.

5 straipsnis

1.   Prekės neatitinka šio reglamento, jeigu:

| — | Nėra kilmės ženklo; |
| --- | --- |

—

Nėra kilmės ženklo;

| — | Kilmės ženklas neatitinka prekių kilmės; |
| --- | --- |

—

Kilmės ženklas neatitinka prekių kilmės;

| — | Kilmės ženklas buvo pakeistas, pašalintas arba kitaip pažeistas, išskyrus pagal šio straipsnio 3 dalį reikalaujamas korekcijas. |
| --- | --- |

—

Kilmės ženklas buvo pakeistas, pašalintas arba kitaip pažeistas, išskyrus pagal šio straipsnio 3 dalį reikalaujamas korekcijas.

2.   Komisija 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali priimti papildomas įgyvendinančias priemones, kad būtų įrodytas deklaracijų ir patvirtinamųjų dokumentų atitikimas šiam reglamentui.

3.
     
  Komisija siūlo būtiniausius bendrus standartus dėl už šio reglamento nuostatų pažeidimą taikytinas sankcijas.

4.   Valstybės narės
  , remdamosi būtiniausiais bendrais Komisijos pasiūlytais standartais
  , nustato sankcijų už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikymo taisykles ir imasi visų priemonių, kurios yra būtinos jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo praneša Komisijai apie šias nuostatas bei apie visus vėlesnius minėtų nuostatų dalinius pakeitimus.
  Komisija turi užtikrinti, kad sankcijų sistemos valstybėse narėse būtų bent minimaliai suderintos siekiant išvengti, kad dėl jų skirtumo eksportuotojai neteiktų pirmumo tam tikriems įvažiavimo į Sąjungos punktams, palyginti su kitais punktais.

5.   Kai prekės neatitinka šio reglamento, valstybės narės toliau priima priemones, kurių reikia, kad prekių savininkas ar kitas už jas atsakingas asmuo savo lėšomis jas paženklintų pagal šį reglamentą.
  Valstybės narės ne vėliau kaip ... (10) praneša Komisijai apie šias nuostatas ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius jų pakeitimus.

6.   Prireikus, siekiant veiksmingiau taikyti šį reglamentą, kompetentingos valdžios institucijos gali vykdyti duomenų, gautų kontroliuojant atitikimą šiam reglamentui, mainus su valstybių narių pagal Direktyvos 2005/29/EB 11 straipsnį įgaliotomis valdžios institucijomis ir kitais asmenimis bei organizacijomis.

6 straipsnis

1.   Komisijai padeda Kilmės žymėjimo komitetas (toliau – Komitetas).
  Šį komitetą sudaro valstybių narių, atitinkamų pramonės šakų ir asociacijų atstovai.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB
  3
  ir 7 straipsniai.

▐

3.   Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

7 straipsnis

Delegavimas

1.
     
  3 straipsnyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami šio reglamento taikymo laikotarpiui.

2.
     
  Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija nedelsdama apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 8 ir 9 straipsniuose nustatytų sąlygų.

8 straipsnis

Delegavimo atšaukimas

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų įgaliojimų delegavimą.

2.
     
  Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad galėtų nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laikotarpį informuoti kitą instituciją ir Komisiją apie tai, kokie deleguotieji įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir apie galimas atšaukimo priežastis.

3.
     
  Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi įtakos jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

9 straipsnis

Prieštaravimas deleguotiems teisės aktams

1.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.

Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

2.
     
  Jei baigiantis 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepaprieštarauja deleguotam teisės aktui, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus minėtam laikotarpiui, jei ir Europos Parlamentas, ir Taryba informuoja Komisiją apie ketinimus neteikti prieštaravimų.

3.
     
  Jeigu Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto per 1 dalyje nurodytą laikotarpį, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo deleguotam teisės aktui priežastis.

10 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2, 3 ir 5 straipsniai taikomi praėjus 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo. 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija gali ne trumpiau kaip šešiais mėnesiais prailginti šį laikotarpį tiek, kiek praktiškai reikia įvykdyti įgyvendinimo nuostatomis nustatytus kilmės ženklo nurodymo reikalavimus.

Ne vėliau kaip ... (11) Komisija atlieka šio reglamento poveikio tyrimą.

Šis reglamentas nustoja galioti ... (12). Likus vieneriems metams iki jo galiojimo pabaigos, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pateiktu pasiūlymu, nusprendžia pratęsti jo galiojimą arba jį iš dalies pakeisti.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22.

2

(3)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

3

(4)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

4

(5)  

  OL L 196, 2003 8 2, p. 7.

5

OL L 196, 2003 8 2, p. 7.

(6)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

6

(7)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

8

(9)  OL L 324, 2009 12 10, p. 23.

9

(10)  
  Devyni mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

10

Devyni mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

(11)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

11

Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

(12)  
  Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

12

Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo.

2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienisPRIEDAS

Produktai, kuriems taikomas šis reglamentas, yra identifikuojami jų KN kodais.

| KN kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 4011 92 00 | Naujos pneumatinės guminės padangos, naudojamos žemės ūkio arba miškų ūkio transporto priemonėms (išskyrus padangas su „eglutės“ arba panašiu protektoriaus raštu) |
| 4013 90 00 | Guminės kameros (išskyrus naudojamas lengviesiems automobiliams (įskaitant universaliuosius automobilius (combi) ir lenktyninius automobilius), autobusams, krovininiams automobiliams ir dviračiams) |
| 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 to 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80) | „Krastas“ ir išdirbta oda |
| 4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)
  8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90 | Padai, kulnai, juostelės, dalys, sintetinės medžiagos, kita |
| 4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206 | Pakinktai ir balnai, kelionės reikmenys, rankinės ir panašūs daiktai, dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas) |
| 4303 / 4304 | Drabužiai, drabužių priedai ir kiti kailių dirbiniai, dirbtiniai kailiai ir jų dirbiniai |
| Ch 50 – 63 | Tekstilės medžiagos ir tekstilės dirbiniai |
| 6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406 | Avalynė, getrai ir panašūs dirbiniai |
| 6904 / 6905 /
  6907 / 6908 / 6911/ 6912/ 6913/ 6914 90 100 | Keramikos dirbiniai |
| 7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90 | Rankomis surinkti
  stiklo dirbiniai iš švino krištolo, naudojami stalui serviruoti, virtuvėje, tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys panašią paskirtį (išskyrus dirbinius, klasifikuojamus 7010 arba 7018 pozicijose) |
| 7113/7114/7115/7116 | Bižuterija ir jos dalys iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu; aukso arba sidabro dailieji dirbiniai ir jų dalys iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu; kiti dirbiniai iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu; dirbiniai iš gamtinių arba iš dirbtiniu būdu išaugintų perlų, brangakmenių arba pusbrangių akmenų (gamtinių, sintetinių arba regeneruotų) |
| 7318 | Sraigtai, varžtai, veržlės, medsraigčiai, įsukami kabliai, kniedės, pleištai, kaiščiai, poveržlės (įskaitant spyruoklines poveržles) ir panašūs dirbiniai iš geležies arba iš plieno |
| 8201/ 8202/ 8203/ 8205/ 8207/ 8208/ 8209/ 8211/ 8212/ 8213/ 8214/ 8215 | Įrankiai, padargai |
| 8302 20 00 | Ratukai su tvirtinimo įtaisais iš netauriųjų metalų |
| 8481 | Čiaupai, ventiliai, vožtuvai ir panašūs vamzdynų, kaitrovamzdžių, katilų, rezervuarų, cisternų, bakų ir panašių dirbinių įtaisai, įskaitant slėgio mažinimo (redukcinius) ir termostato vožtuvus |
| 9307 | Kardai, špagos, rapyros, trumpi kardai, durtuvai, ietys ir panašūs ginklai bei jų dalys, jų makštys ir dėklai |
| 94 skirsnis | Baldai, patalynės reikmenys, čiužiniai, dekoratyvinės pagalvėlės, šviestuvai ir apšvietimo įranga, šviečiantieji ženklai ir panašiai, surenkamieji statiniai. |
| 9603 | Šluotos, šepečiai ▐, rankiniai mechaniniai grindų šlavimo įtaisai be variklio, plaušinės šluotos ir plunksninės dulkių šluostės; mazgeliai ir kuokšteliai, paruošti naudoti šluotų arba šepečių gamyboje; dažymo pagalvėlės ir voleliai; valytuvai su gumos sluoksniu, skirti langų stiklams, šaligatviams ir pan. valyti (išskyrus valytuvus su guminiu velenėliu) |

KN kodas

Aprašymas

4011 92 00

Naujos pneumatinės guminės padangos, naudojamos žemės ūkio arba miškų ūkio transporto priemonėms (išskyrus padangas su „eglutės“ arba panašiu protektoriaus raštu)

4013 90 00

Guminės kameros (išskyrus naudojamas lengviesiems automobiliams (įskaitant universaliuosius automobilius (combi) ir lenktyninius automobilius), autobusams, krovininiams automobiliams ir dviračiams)

4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 to 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)

„Krastas“ ir išdirbta oda

4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)

8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90

Padai, kulnai, juostelės, dalys, sintetinės medžiagos, kita

4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206

Pakinktai ir balnai, kelionės reikmenys, rankinės ir panašūs daiktai, dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas)

4303 / 4304

Drabužiai, drabužių priedai ir kiti kailių dirbiniai, dirbtiniai kailiai ir jų dirbiniai

Ch 50 – 63

Tekstilės medžiagos ir tekstilės dirbiniai

6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406

Avalynė, getrai ir panašūs dirbiniai

6904 / 6905 /
  6907 / 6908 / 6911/ 6912/ 6913/ 6914 90 100

Keramikos dirbiniai

7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90

Rankomis surinkti
  stiklo dirbiniai iš švino krištolo, naudojami stalui serviruoti, virtuvėje, tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys panašią paskirtį (išskyrus dirbinius, klasifikuojamus 7010 arba 7018 pozicijose)

7113/7114/7115/7116

Bižuterija ir jos dalys iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu; aukso arba sidabro dailieji dirbiniai ir jų dalys iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu; kiti dirbiniai iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu; dirbiniai iš gamtinių arba iš dirbtiniu būdu išaugintų perlų, brangakmenių arba pusbrangių akmenų (gamtinių, sintetinių arba regeneruotų)

7318

Sraigtai, varžtai, veržlės, medsraigčiai, įsukami kabliai, kniedės, pleištai, kaiščiai, poveržlės (įskaitant spyruoklines poveržles) ir panašūs dirbiniai iš geležies arba iš plieno

8201/ 8202/ 8203/ 8205/ 8207/ 8208/ 8209/ 8211/ 8212/ 8213/ 8214/ 8215

Įrankiai, padargai

8302 20 00

Ratukai su tvirtinimo įtaisais iš netauriųjų metalų

8481

Čiaupai, ventiliai, vožtuvai ir panašūs vamzdynų, kaitrovamzdžių, katilų, rezervuarų, cisternų, bakų ir panašių dirbinių įtaisai, įskaitant slėgio mažinimo (redukcinius) ir termostato vožtuvus

9307

Kardai, špagos, rapyros, trumpi kardai, durtuvai, ietys ir panašūs ginklai bei jų dalys, jų makštys ir dėklai

94 skirsnis

Baldai, patalynės reikmenys, čiužiniai, dekoratyvinės pagalvėlės, šviestuvai ir apšvietimo įranga, šviečiantieji ženklai ir panašiai, surenkamieji statiniai.

9603

Šluotos, šepečiai ▐, rankiniai mechaniniai grindų šlavimo įtaisai be variklio, plaušinės šluotos ir plunksninės dulkių šluostės; mazgeliai ir kuokšteliai, paruošti naudoti šluotų arba šepečių gamyboje; dažymo pagalvėlės ir voleliai; valytuvai su gumos sluoksniu, skirti langų stiklams, šaligatviams ir pan. valyti (išskyrus valytuvus su guminiu velenėliu)

---