# Euroopa Liidu C 11/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.011.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 11 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide13. jaanuar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.011.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 11

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide13. jaanuar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 011/01 | Suunised nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 011/01

Suunised nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 011/02 | Euro vahetuskurss | 12 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 011/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 19, ELT C 153, 6.7.2007, lk 22, ELT C 182, 4.8.2007, lk 18, ELT C 57, 1.3.2008, lk 38, ELT C 134, 31.5.2008, lk 19, ELT C 37, 14.2.2009, lk 8, ELT C 35, 12.2.2010, lk 7, ELT C 304, 10.11.2010, lk 5, ELT C 24, 26.1.2011, lk 6, ELT C 157, 27.5.2011, lk 8, ELT C 203, 9.7.2011, lk 16) | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 011/02

Euro vahetuskurss

12

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 011/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 19, ELT C 153, 6.7.2007, lk 22, ELT C 182, 4.8.2007, lk 18, ELT C 57, 1.3.2008, lk 38, ELT C 134, 31.5.2008, lk 19, ELT C 37, 14.2.2009, lk 8, ELT C 35, 12.2.2010, lk 7, ELT C 304, 10.11.2010, lk 5, ELT C 24, 26.1.2011, lk 6, ELT C 157, 27.5.2011, lk 8, ELT C 203, 9.7.2011, lk 16)

13

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 011/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 011/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 16 |
| 2012/C 011/06 | Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta – tähtaja pikendamine – Ostja esitatud taotlus | 21 |
| 2012/C 011/07 | Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta – Loobumine – Ostja esitatud taotlus | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 011/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 011/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

16

2012/C 011/06

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta – tähtaja pikendamine – Ostja esitatud taotlus

21

2012/C 011/07

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta – Loobumine – Ostja esitatud taotlus

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/1

---

Suunised nõukogu direktiivi 2004/113/EÜ kohaldamise kohta kindlustuse valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu otsuse põhjal kohtuasjas C-236/09 (Test-Achats)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 11/01

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1) (edaspidi „direktiiv”) artiklis 5 reguleeritakse sooga seotud kindlustusmatemaatiliste (aktuaarsete) tegurite kasutamist kindlustuse ja muude sellega seotud finantsteenuste pakkumisel. Artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et üheski pärast 21. detsembrit 2007 sõlmitud uues lepingus ei tohi soo kasutamine kindlustusmatemaatilise tegurina põhjustada kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel erinevusi üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes (edaspidi „meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegel”). Artikli 5 lõikes 2 sätestatakse kõnealuse reegli erandid, võimaldades liikmesriikidel säilitada üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes proportsionaalseid erinevusi, kui soo kasutamine on riski hindamisel määrav tegur asjakohaste ja täpsete kindlustusmatemaatiliste ja statistiliste andmete alusel. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (1) (edaspidi „direktiiv”) artiklis 5 reguleeritakse sooga seotud kindlustusmatemaatiliste (aktuaarsete) tegurite kasutamist kindlustuse ja muude sellega seotud finantsteenuste pakkumisel. Artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et üheski pärast 21. detsembrit 2007 sõlmitud uues lepingus ei tohi soo kasutamine kindlustusmatemaatilise tegurina põhjustada kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel erinevusi üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes (edaspidi „meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegel”). Artikli 5 lõikes 2 sätestatakse kõnealuse reegli erandid, võimaldades liikmesriikidel säilitada üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes proportsionaalseid erinevusi, kui soo kasutamine on riski hindamisel määrav tegur asjakohaste ja täpsete kindlustusmatemaatiliste ja statistiliste andmete alusel.

| 2. | 1. märtsil 2011. aastal tehtud kohtuotsuses (2) (edaspidi „Test-Achatsi otsus”) tunnistas Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus”) alates 21. detsembrist 2012 artikli 5 lõike 2 kehtetuks. Euroopa Kohus leiab, et kui lubada liikmesriikidel jätta ajalise piiranguta jõusse erand artikli 5 lõikes 1 kehtestatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglist, siis artikli 5 lõige 2 on vastuolus kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel meeste ja naiste võrdse kohtlemise eesmärgi saavutamisega, mis on direktiivi eesmärk, nagu on määratletud kindlustuse valdkonna õigusaktides, ning on seepärast vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 23. |
| --- | --- |

2.

1. märtsil 2011. aastal tehtud kohtuotsuses (2) (edaspidi „Test-Achatsi otsus”) tunnistas Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus”) alates 21. detsembrist 2012 artikli 5 lõike 2 kehtetuks. Euroopa Kohus leiab, et kui lubada liikmesriikidel jätta ajalise piiranguta jõusse erand artikli 5 lõikes 1 kehtestatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglist, siis artikli 5 lõige 2 on vastuolus kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel meeste ja naiste võrdse kohtlemise eesmärgi saavutamisega, mis on direktiivi eesmärk, nagu on määratletud kindlustuse valdkonna õigusaktides, ning on seepärast vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 23.

| 3. | Kõikides liikmesriikides on praegu lubatud sooline eristamine vähemalt ühes kindlustusliigis. Eelkõige võimaldavad kõikide liikmesriikide kindlustusandjad kasutada soolist kuuluvust riskireitingu tegurina elukindlustuses (3). Seepärast on Test-Achatsi otsusel mõju kõikidele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3.

Kõikides liikmesriikides on praegu lubatud sooline eristamine vähemalt ühes kindlustusliigis. Eelkõige võimaldavad kõikide liikmesriikide kindlustusandjad kasutada soolist kuuluvust riskireitingu tegurina elukindlustuses (3). Seepärast on Test-Achatsi otsusel mõju kõikidele liikmesriikidele.

| 4. | Käesolevate suuniste eesmärk on lihtsustada Test-Achatsi otsusega vastavuse tagamist riiklikul tasandil. Ometi ei piira komisjoni seisukoht ühtegi tõlgendust, mille Euroopa Kohus võib artiklile 5 edaspidi anda. |
| --- | --- |

4.

Käesolevate suuniste eesmärk on lihtsustada Test-Achatsi otsusega vastavuse tagamist riiklikul tasandil. Ometi ei piira komisjoni seisukoht ühtegi tõlgendust, mille Euroopa Kohus võib artiklile 5 edaspidi anda.

2.   SUUNISED

| 5. | Alates 21. detsembrist 2012 tuleb artikli 5 lõikes 1 kehtestatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit ilma ühegi võimaliku erandita kohaldada uutes lepingutes sätestatavate üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamise suhtes. |
| --- | --- |

5.

Alates 21. detsembrist 2012 tuleb artikli 5 lõikes 1 kehtestatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit ilma ühegi võimaliku erandita kohaldada uutes lepingutes sätestatavate üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamise suhtes.

2.1.   Test-Achatsi otsuse mõju – asjaomased lepingud

2.1.1.   Artikli 5 lõike 1 kohaldamine ilma eranditeta alates 21. detsembrist 2012

| 6. | Euroopa Kohus teeb Test-Achatsi otsuses järelduse, et direktiivi artikli 5 lõiget 2 „tuleb [...] pidada piisava üleminekuperioodi lõppedes kehtetuks” (s.o 21. detsembrist 2012) (4). See tähendab, et alates kõnealusest kuupäevast tuleb artikli 5 lõike 1 nõudeid kohaldada ilma eranditeta. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Kohus teeb Test-Achatsi otsuses järelduse, et direktiivi artikli 5 lõiget 2 „tuleb [...] pidada piisava üleminekuperioodi lõppedes kehtetuks” (s.o 21. detsembrist 2012) (4). See tähendab, et alates kõnealusest kuupäevast tuleb artikli 5 lõike 1 nõudeid kohaldada ilma eranditeta.

2.1.2.   Artikli 5 lõike 1 kohaldamine üksnes uutele lepingutele

| 7. | Üleminekuperioodi tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi artikli 5 lõikes 1 avaldatud eesmärgiga, milles on sätestatud, et meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit tuleb kohaldada üksnes uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast direktiivi ülevõtmise tähtpäeva 21. detsembril 2007. Nagu on selgitatud direktiivi põhjenduses 18, on kõnealuse reegli eesmärk vältida turu ootamatut ümberkorraldamist. Test-Achatsi otsus ei muuda nimetatud eesmärki ega mõjuta meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli kohaldatavust üksnes uutele lepingutele, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 1. Test-Achatsi otsus tähendab, et alates 21. detsembrist 2012 sõlmitavates uutes lepingutes tuleb kõnealust reeglit eranditeta kohaldada seetõttu, et nimetatud kuupäevast muutub artikli 5 lõige 2 kehtetuks. |
| --- | --- |

7.

Üleminekuperioodi tuleb tõlgendada kooskõlas direktiivi artikli 5 lõikes 1 avaldatud eesmärgiga, milles on sätestatud, et meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit tuleb kohaldada üksnes uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast direktiivi ülevõtmise tähtpäeva 21. detsembril 2007. Nagu on selgitatud direktiivi põhjenduses 18, on kõnealuse reegli eesmärk vältida turu ootamatut ümberkorraldamist. Test-Achatsi otsus ei muuda nimetatud eesmärki ega mõjuta meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli kohaldatavust üksnes uutele lepingutele, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 1. Test-Achatsi otsus tähendab, et alates 21. detsembrist 2012 sõlmitavates uutes lepingutes tuleb kõnealust reeglit eranditeta kohaldada seetõttu, et nimetatud kuupäevast muutub artikli 5 lõige 2 kehtetuks.

| 8. | Välja kujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb nii Euroopa Liidu õiguse ühetaolise kohaldamise kui ka võrdsuse põhimõttega seonduvatest nõuetest, et sellise Euroopa Liidu õigusnormi mõisteid, mis ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele õigusnormi tähenduse ning reguleerimisala kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada sõltumatult ja ühetaoliselt (5). |
| --- | --- |

8.

Välja kujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb nii Euroopa Liidu õiguse ühetaolise kohaldamise kui ka võrdsuse põhimõttega seonduvatest nõuetest, et sellise Euroopa Liidu õigusnormi mõisteid, mis ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele õigusnormi tähenduse ning reguleerimisala kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada sõltumatult ja ühetaoliselt (5).

| 9. | Direktiivis ei määratleta mõistet „uus leping” ega tooda ka ühtegi viidet riikide õigusaktidele seoses selliselt kohaldatavate terminite tähendusega. Sellepärast tuleks kõnealust mõistet käsitleda direktiivi kohaldamisel Euroopa Liidu õiguses esineva iseseisva mõistena, mida tuleb tõlgendada ühtemoodi kogu ELis. Kõnealune ühetaoline tõlgendamine vastab direktiivi eesmärgile kindlustuse valdkonnas, milleks on pärast üleminekuperioodi lõppemist rakendada meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit. Artikli 5 lõikes 1 osutatud mõiste „uus leping” on oluline kõnealuse sätte praktiliseks rakendamiseks. Riikide lepinguõigusel põhinevad kõnealuse mõiste erinevad tõlgendused tekitaksid erineva pikkusega üleminekuperioodide ohu, mis lükkaks meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli täieliku rakendamise edasi, ning samuti ebavõrdsed tingimused kindlustusettevõtjatele. See kahjustaks direktiivi eesmärki, milleks on igakülgselt tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine kõigis liikmesriikides seoses üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitistega alates direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud kuupäevast (6). |
| --- | --- |

9.

Direktiivis ei määratleta mõistet „uus leping” ega tooda ka ühtegi viidet riikide õigusaktidele seoses selliselt kohaldatavate terminite tähendusega. Sellepärast tuleks kõnealust mõistet käsitleda direktiivi kohaldamisel Euroopa Liidu õiguses esineva iseseisva mõistena, mida tuleb tõlgendada ühtemoodi kogu ELis. Kõnealune ühetaoline tõlgendamine vastab direktiivi eesmärgile kindlustuse valdkonnas, milleks on pärast üleminekuperioodi lõppemist rakendada meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit. Artikli 5 lõikes 1 osutatud mõiste „uus leping” on oluline kõnealuse sätte praktiliseks rakendamiseks. Riikide lepinguõigusel põhinevad kõnealuse mõiste erinevad tõlgendused tekitaksid erineva pikkusega üleminekuperioodide ohu, mis lükkaks meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli täieliku rakendamise edasi, ning samuti ebavõrdsed tingimused kindlustusettevõtjatele. See kahjustaks direktiivi eesmärki, milleks on igakülgselt tagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine kõigis liikmesriikides seoses üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitistega alates direktiivi artikli 5 lõikes 1 sätestatud kuupäevast (6).

| 10. | Artikli 5 lõike 1 rakendamisel nõutakse selget vahe tegemist olemaolevate ja uute lepinguliste kokkulepete vahel. Vahetegemisel tuleb järgida õiguskindluse nõuet ning lähtuda kriteeriumidest, millega hoitakse ära põhjendamatu sekkumine olemasolevatesse õigustesse ja säilitatakse kõigi poolte õiguspärased ootused. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas direktiivi eesmärgiga vältida turu ootamatut ümberkorraldamist, piirates meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli kohaldamist üksnes uutele lepingutele. |
| --- | --- |

10.

Artikli 5 lõike 1 rakendamisel nõutakse selget vahe tegemist olemaolevate ja uute lepinguliste kokkulepete vahel. Vahetegemisel tuleb järgida õiguskindluse nõuet ning lähtuda kriteeriumidest, millega hoitakse ära põhjendamatu sekkumine olemasolevatesse õigustesse ja säilitatakse kõigi poolte õiguspärased ootused. Kõnealune lähenemisviis on kooskõlas direktiivi eesmärgiga vältida turu ootamatut ümberkorraldamist, piirates meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli kohaldamist üksnes uutele lepingutele.

| 11. | Seega kohaldatakse artikli 5 lõike 1 kohast meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit alati, kui a) saavutatakse kõigi poolte nõusolekut väljendav lepinguline kokkulepe, sealhulgas tehakse olemasolevasse lepingusse muudatus, ning b) viimane ühe poole nõusoleku väljendus, mis on vajalik kõnealuse kokkuleppe sõlmimiseks, tehakse alates 21. detsembrist 2012. aastal. |
| --- | --- |

11.

Seega kohaldatakse artikli 5 lõike 1 kohast meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit alati, kui a) saavutatakse kõigi poolte nõusolekut väljendav lepinguline kokkulepe, sealhulgas tehakse olemasolevasse lepingusse muudatus, ning b) viimane ühe poole nõusoleku väljendus, mis on vajalik kõnealuse kokkuleppe sõlmimiseks, tehakse alates 21. detsembrist 2012. aastal.

| 12. | Sellest tulenevalt tuleks uuteks lepingulisteks kokkulepeteks pidada järgmisi kokkuleppeid, (7) mis peavad seepärast olema kooskõlas meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegliga:






  a) | alates 21. detsembrist 2012 sõlmitud esmakordsed lepingud (8). Seega tuleb pakkumised, mis on tehtud enne 21. detsembrit 2012, aga heaks kiidetud nimetatud kuupäeval või hiljem, viia vastavusse meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegliga; |
| --- | --- | --- |

12.

Sellest tulenevalt tuleks uuteks lepingulisteks kokkulepeteks pidada järgmisi kokkuleppeid, (7) mis peavad seepärast olema kooskõlas meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegliga:

a)

alates 21. detsembrist 2012 sõlmitud esmakordsed lepingud (8). Seega tuleb pakkumised, mis on tehtud enne 21. detsembrit 2012, aga heaks kiidetud nimetatud kuupäeval või hiljem, viia vastavusse meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegliga;

| b) | alates 21. detsembrist 2012 sõlmitud pooltevahelised kokkulepped, mis pikendavad enne seda kuupäeva sõlmitud lepinguid, mis vastasel juhul oleks aegunud. |
| --- | --- |

b)

alates 21. detsembrist 2012 sõlmitud pooltevahelised kokkulepped, mis pikendavad enne seda kuupäeva sõlmitud lepinguid, mis vastasel juhul oleks aegunud.

| 13. | Seevastu järgmisi olukordasid (9) ei peaks pidama uuteks lepingulisteks kokkulepeteks:






  a) | olemasoleva lepingu automaatne pikendamine, kui vastavalt kõnealuse olemasoleva lepingu tingimustele ei esitata enne teatavat tähtpäeva mingit teadet, näiteks tühistamise teadet; |
| --- | --- | --- |

13.

Seevastu järgmisi olukordasid (9) ei peaks pidama uuteks lepingulisteks kokkulepeteks:

a)

olemasoleva lepingu automaatne pikendamine, kui vastavalt kõnealuse olemasoleva lepingu tingimustele ei esitata enne teatavat tähtpäeva mingit teadet, näiteks tühistamise teadet;

| b) | olemasoleva lepingu üksikutesse osadesse tehakse korrektsioonid, näiteks muutused kindlustusmaksetes, varem määratletud parameetrite põhjal, mille puhul kindlustusvõtja nõusolek ei ole vajalik; (10) |
| --- | --- |

b)

olemasoleva lepingu üksikutesse osadesse tehakse korrektsioonid, näiteks muutused kindlustusmaksetes, varem määratletud parameetrite põhjal, mille puhul kindlustusvõtja nõusolek ei ole vajalik; (10)

| c) | kindlustusvõtja võtab välja lisakindlustus- või jätkukindlustuslepingu, mille tingimused lepiti eelnevalt kokku enne 21. detsembrit 2012 sõlmitud lepingutes, mille puhul kõnealused lisakindlustus- või jätkukindlustuslepingud hakkavad kehtima kindlustusvõtja ühepoolse otsusega; (11) |
| --- | --- |

c)

kindlustusvõtja võtab välja lisakindlustus- või jätkukindlustuslepingu, mille tingimused lepiti eelnevalt kokku enne 21. detsembrit 2012 sõlmitud lepingutes, mille puhul kõnealused lisakindlustus- või jätkukindlustuslepingud hakkavad kehtima kindlustusvõtja ühepoolse otsusega; (11)

| d) | kindlustusportfell antakse lihtsalt üle ühelt kindlustusandjalt teisele, mis ei peaks muutma kõnealuses portfellis sisalduvate lepingute staatust. |
| --- | --- |

d)

kindlustusportfell antakse lihtsalt üle ühelt kindlustusandjalt teisele, mis ei peaks muutma kõnealuses portfellis sisalduvate lepingute staatust.

2.2.   Soolise kuuluvusega seotud lubatavad kindlustustavad

| 14. | Artikli 5 lõikes 1 keelatakse kõik tulemused, mille puhul tekivad erinevused üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitiste vahel selle tõttu, et kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel oli üheks teguriks sooline kuuluvus. Samas ei keelata soolise kuuluvuse kasutamist riskireitingu tegurina üldiselt. Seda võib kasutada kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel koondatud tasandil, kui see ei põhjusta eristamist üksikisiku tasandil. Seepärast lubatakse pärast Test-Achatsi otsust jätkuvalt koguda, salvestada ja kasutada soolist kuuluvust või soolise kuuluvusega seotud teavet järgmistes piirides:
  —   reserveerimine ja asutusesisene hinnakujundus: kindlustusandjad võivad jätkuvalt koguda ja kasutada teavet soolise kuuluvuse kohta asutusesisese riskianalüüsi jaoks, eeskätt selleks, et arvutada kindlustustehnilisi eraldisi kooskõlas kindlustussektori maksevõime-eeskirjadega ja kontrollida oma portfelli koosseisu koondhinnakujunduse seisukohast;
  —   edasikindlustuse hinnakujundus: edasikindlustuse lepingud on lepingud kindlustusandja ja edasikindlustusandja vahel. Jätkuvalt on võimalik kasutada soolist kuuluvust kõnealuste toodete hinnakujunduses, kui need ei põhjusta soolist eristamist üksikisiku tasandil;
  —   turundus ja reklaam: artikli 3 lõike 3 alusel ei kohaldata direktiivi meedia ja reklaami sisu suhtes ning artikli 5 lõikes 1 käsitletakse üksnes üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamist. Seepärast lubatakse kindlustusandjatel jätkuvalt kasutada turundust ja reklaami oma portfelli koosseisu mõjutamiseks, st valida reklaami sihtrühmaks kas mehed või naised. Samas ei tohi kindlustusandjad keelata juurdepääsu konkreetsele tootele isiku soolise kuuluvuse tõttu, kui artikli 4 lõikes 5 sätestatud tingimused ei ole täidetud (12).
  —   elu- ja tervisekindlustus: meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegel tähendab, et kui kahel isikul on samasugune kindlustusleping, siis ei tohi nende kindlustusmaksed ja hüvitised erineda lihtsalt sellepärast, et isikud on eri soost. Samas on muid riskitegureid, näiteks tervislik seisund või haigused suguvõsas, mille põhjal on erinevus võimalik ning mille hindamiseks tuleb kindlustusandjatel võtta arvesse soolist kuuluvust meeste ja naiste vaheliste teatavate füsioloogiliste erinevuste tõttu (13). |
| --- | --- |

14.

Artikli 5 lõikes 1 keelatakse kõik tulemused, mille puhul tekivad erinevused üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitiste vahel selle tõttu, et kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel oli üheks teguriks sooline kuuluvus. Samas ei keelata soolise kuuluvuse kasutamist riskireitingu tegurina üldiselt. Seda võib kasutada kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel koondatud tasandil, kui see ei põhjusta eristamist üksikisiku tasandil. Seepärast lubatakse pärast Test-Achatsi otsust jätkuvalt koguda, salvestada ja kasutada soolist kuuluvust või soolise kuuluvusega seotud teavet järgmistes piirides:

—   reserveerimine ja asutusesisene hinnakujundus: kindlustusandjad võivad jätkuvalt koguda ja kasutada teavet soolise kuuluvuse kohta asutusesisese riskianalüüsi jaoks, eeskätt selleks, et arvutada kindlustustehnilisi eraldisi kooskõlas kindlustussektori maksevõime-eeskirjadega ja kontrollida oma portfelli koosseisu koondhinnakujunduse seisukohast;

—   edasikindlustuse hinnakujundus: edasikindlustuse lepingud on lepingud kindlustusandja ja edasikindlustusandja vahel. Jätkuvalt on võimalik kasutada soolist kuuluvust kõnealuste toodete hinnakujunduses, kui need ei põhjusta soolist eristamist üksikisiku tasandil;

—   turundus ja reklaam: artikli 3 lõike 3 alusel ei kohaldata direktiivi meedia ja reklaami sisu suhtes ning artikli 5 lõikes 1 käsitletakse üksnes üksikisikute kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamist. Seepärast lubatakse kindlustusandjatel jätkuvalt kasutada turundust ja reklaami oma portfelli koosseisu mõjutamiseks, st valida reklaami sihtrühmaks kas mehed või naised. Samas ei tohi kindlustusandjad keelata juurdepääsu konkreetsele tootele isiku soolise kuuluvuse tõttu, kui artikli 4 lõikes 5 sätestatud tingimused ei ole täidetud (12).

—   elu- ja tervisekindlustus: meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegel tähendab, et kui kahel isikul on samasugune kindlustusleping, siis ei tohi nende kindlustusmaksed ja hüvitised erineda lihtsalt sellepärast, et isikud on eri soost. Samas on muid riskitegureid, näiteks tervislik seisund või haigused suguvõsas, mille põhjal on erinevus võimalik ning mille hindamiseks tuleb kindlustusandjatel võtta arvesse soolist kuuluvust meeste ja naiste vaheliste teatavate füsioloogiliste erinevuste tõttu (13).

| 15. | Komisjon leiab ka, et direktiivi artikli 4 lõikes 5 sätestatud tingimuste kohaselt on kindlustusandjatel endiselt lubatud pakkuda soopõhiseid kindlustustooteid (või valikuvõimalusi lepingutes), et hõlmata tingimusi, mis ainult või peamiselt on seotud meeste või naistega (14). Kõnealune võimalus on siiski välistatud raseduse ja emaduse puhul seoses artikli 5 lõikes 3 kehtestatud erisolidaarsusmehhanismiga. |
| --- | --- |

15.

Komisjon leiab ka, et direktiivi artikli 4 lõikes 5 sätestatud tingimuste kohaselt on kindlustusandjatel endiselt lubatud pakkuda soopõhiseid kindlustustooteid (või valikuvõimalusi lepingutes), et hõlmata tingimusi, mis ainult või peamiselt on seotud meeste või naistega (14). Kõnealune võimalus on siiski välistatud raseduse ja emaduse puhul seoses artikli 5 lõikes 3 kehtestatud erisolidaarsusmehhanismiga.

2.3.   Muude riskireitingu tegurite kasutamine

2.3.1.   Tegurid, mis on korrelatsioonis soolise kuuluvusega – kaudse diskrimineerimise küsimus

| 16. | Test-Achatsi otsuses käsitletakse üksnes soo kasutamist riskireitingu tegurina ning mitte kindlustusandjate kasutatavate muude tegurite lubatavust. Sellegipoolest leiab direktiivi artikli 2 punkti b kohaselt aset kaudne diskrimineerimine, kui näiliselt neutraalne riskitegur asetab ühest soost isikud ebasoodsamasse olukorda. Erinevalt otsesest diskrimineerimisest võib kaudne diskrimineerimine olla põhjendatud, kui selle eesmärk on õigustatud ning eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud. |
| --- | --- |

16.

Test-Achatsi otsuses käsitletakse üksnes soo kasutamist riskireitingu tegurina ning mitte kindlustusandjate kasutatavate muude tegurite lubatavust. Sellegipoolest leiab direktiivi artikli 2 punkti b kohaselt aset kaudne diskrimineerimine, kui näiliselt neutraalne riskitegur asetab ühest soost isikud ebasoodsamasse olukorda. Erinevalt otsesest diskrimineerimisest võib kaudne diskrimineerimine olla põhjendatud, kui selle eesmärk on õigustatud ning eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

| 17. | Sooga võimalikus korrelatsioonis olevate riskitegurite kastumine jääb seepärast võimalikuks, kui need ise on tegelikud riskitegurid (15). |
| --- | --- |

17.

Sooga võimalikus korrelatsioonis olevate riskitegurite kastumine jääb seepärast võimalikuks, kui need ise on tegelikud riskitegurid (15).

2.3.2.   Tegurid, mis ei ole korrelatsioonis soolise kuuluvusega

| 18. | Test-Achatsi otsuses käsitletakse soopõhise teguri kasutamist üksnes sellises kontekstis, kus vastavad meeste ja naistega seotud olukorrad olid seadusandja arvates võrreldavad. See ei mõjuta muude riskireitingu tegurite, näiteks vanuse või puuete kasutamist, mida praegu ELi tasandil ei reguleerita. |
| --- | --- |

18.

Test-Achatsi otsuses käsitletakse soopõhise teguri kasutamist üksnes sellises kontekstis, kus vastavad meeste ja naistega seotud olukorrad olid seadusandja arvates võrreldavad. See ei mõjuta muude riskireitingu tegurite, näiteks vanuse või puuete kasutamist, mida praegu ELi tasandil ei reguleerita.

| 19. | Test-Achatsi otsuses juhib Euroopa Kohus tähelepanu sellele, et võrdse kohtlemise põhimõte nõuab, „et sarnaseid olukordi ei käsitletaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei käsitletaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud” ning et „olukordade sarnasust tuleb hinnata liidu selle õigusakti eset ja eesmärki silmas pidades, millega on asjaomane vahetegemine sätestatud” (16). |
| --- | --- |

19.

Test-Achatsi otsuses juhib Euroopa Kohus tähelepanu sellele, et võrdse kohtlemise põhimõte nõuab, „et sarnaseid olukordi ei käsitletaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei käsitletaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud” ning et „olukordade sarnasust tuleb hinnata liidu selle õigusakti eset ja eesmärki silmas pidades, millega on asjaomane vahetegemine sätestatud” (16).

| 20. | Vastavalt kavandatavale direktiivile, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistustest või veendumusest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, (17) oleks vanuse ja puuete kasutamine jätkuvalt lubatav, sest seda ei peeta diskrimineerivaks. Kui seadusandja näeb ette, et teatavatel tingimustel ei ole konkreetsed tavad diskrimineerivad, siis ei looda sellega erandit samalaadsetes olukordades võrdse kohtlemise põhimõttest (mis võiks olla lubatav üksnes üleminekuperioodil). Pigem on see kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega, sest kõnealused olukorrad ei ole võrreldavad ning neid tuleks käsitleda erinevalt (või siis on võrreldavusele vaatamata objektiivne põhjus neid erinevalt käsitleda). |
| --- | --- |

20.

Vastavalt kavandatavale direktiivile, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistustest või veendumusest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, (17) oleks vanuse ja puuete kasutamine jätkuvalt lubatav, sest seda ei peeta diskrimineerivaks. Kui seadusandja näeb ette, et teatavatel tingimustel ei ole konkreetsed tavad diskrimineerivad, siis ei looda sellega erandit samalaadsetes olukordades võrdse kohtlemise põhimõttest (mis võiks olla lubatav üksnes üleminekuperioodil). Pigem on see kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega, sest kõnealused olukorrad ei ole võrreldavad ning neid tuleks käsitleda erinevalt (või siis on võrreldavusele vaatamata objektiivne põhjus neid erinevalt käsitleda).

2.4.   Kindlustus ja tööandjapensionid

| 21. | Teatavad kindlustustooted, näiteks annuiteedid, aitavad kaasa sissetulekule pensionipõlves. Direktiiv hõlmab siiski üksnes kindlustust ja pensione, mis on eraviisilised, vabatahtlikud ega ole seotud töösuhetega ning tööhõive ja elukutse on selle reguleerimisalast selgelt välja jäetud (18). Naiste ja meeste võrdset kohtlemist seoses tööandjapensionitega käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivis 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (19). |
| --- | --- |

21.

Teatavad kindlustustooted, näiteks annuiteedid, aitavad kaasa sissetulekule pensionipõlves. Direktiiv hõlmab siiski üksnes kindlustust ja pensione, mis on eraviisilised, vabatahtlikud ega ole seotud töösuhetega ning tööhõive ja elukutse on selle reguleerimisalast selgelt välja jäetud (18). Naiste ja meeste võrdset kohtlemist seoses tööandjapensionitega käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivis 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (19).

| 22. | Mõne tööandjapensioni skeemi puhul pakutakse hüvitise maksmist kindlas vormis, näiteks annuiteedina. Sellisel juhul kuulub kõnealune skeem direktiivi 2006/54/EÜ reguleerimisalasse isegi siis, kui hüvitise peab välja maksma kindlustusandja. Ja vastupidi, kui konkreetne töövõtja peab sõlmima kindlustuslepingu otse kindlustusandjaga ilma tööandjat kaasamata, näiteks et muuta ühekordne summa annuiteediks, siis kuulub olukord direktiivi reguleerimisalasse. Direktiivi 2006/54/EÜ artikli 8 lõike 1 punkti c kohaselt jäetakse selle reguleerimisalast konkreetselt välja töövõtjate sõlmitud kindlustuslepingud, mille üheks pooleks ei ole tööandja. |
| --- | --- |

22.

Mõne tööandjapensioni skeemi puhul pakutakse hüvitise maksmist kindlas vormis, näiteks annuiteedina. Sellisel juhul kuulub kõnealune skeem direktiivi 2006/54/EÜ reguleerimisalasse isegi siis, kui hüvitise peab välja maksma kindlustusandja. Ja vastupidi, kui konkreetne töövõtja peab sõlmima kindlustuslepingu otse kindlustusandjaga ilma tööandjat kaasamata, näiteks et muuta ühekordne summa annuiteediks, siis kuulub olukord direktiivi reguleerimisalasse. Direktiivi 2006/54/EÜ artikli 8 lõike 1 punkti c kohaselt jäetakse selle reguleerimisalast konkreetselt välja töövõtjate sõlmitud kindlustuslepingud, mille üheks pooleks ei ole tööandja.

| 23. | Direktiivi 2006/54/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti h kohaselt on lubatud kindlaks määrata meeste ja naiste hüvitiste erinev tase, kui kindlustusmatemaatilised tegurid seda õigustavad. Komisjon leiab, et Test-Achatsi otsusel ei ole mingit õiguslikku mõju kõnealusele sättele, mida kohaldatakse tööandjapensionite erinevas ja selgelt lahusolevas kontekstis ning mis on ka sõnastatud väga erinevalt direktiivi artikli 5 lõikest 2. Direktiivi 2006/54/EÜ artikli 9 lõike 1 punktis h ei peeta meeste ja naiste hüvitiste erineva taseme kindlaksmääramist tõepoolest diskrimineerivaks, kui see on põhjendatud kindlustusmatemaatiliste andmetega. |
| --- | --- |

23.

Direktiivi 2006/54/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti h kohaselt on lubatud kindlaks määrata meeste ja naiste hüvitiste erinev tase, kui kindlustusmatemaatilised tegurid seda õigustavad. Komisjon leiab, et Test-Achatsi otsusel ei ole mingit õiguslikku mõju kõnealusele sättele, mida kohaldatakse tööandjapensionite erinevas ja selgelt lahusolevas kontekstis ning mis on ka sõnastatud väga erinevalt direktiivi artikli 5 lõikest 2. Direktiivi 2006/54/EÜ artikli 9 lõike 1 punktis h ei peeta meeste ja naiste hüvitiste erineva taseme kindlaksmääramist tõepoolest diskrimineerivaks, kui see on põhjendatud kindlustusmatemaatiliste andmetega.

3.   SUUNISTE JÄLGIMINE

| 24. | Liikmesriigid peavad Test-Achatsi otsusest järeldused tegema ning kohandama oma õigusakte enne 21. detsembrit 2012, et tagada meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli kohaldamine kindlustusandjate poolt, nagu on otsuses nõutud. Komisjon jälgib olukorda ning kontrollib, et pärast nimetatud kuupäeva on kindlustust käsitlevad riiklikud õigusaktid otsusega täielikult kooskõlas käesolevates suunistes sätestatud kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

24.

Liikmesriigid peavad Test-Achatsi otsusest järeldused tegema ning kohandama oma õigusakte enne 21. detsembrit 2012, et tagada meeste ja naiste ühtse kohtlemise reegli kohaldamine kindlustusandjate poolt, nagu on otsuses nõutud. Komisjon jälgib olukorda ning kontrollib, et pärast nimetatud kuupäeva on kindlustust käsitlevad riiklikud õigusaktid otsusega täielikult kooskõlas käesolevates suunistes sätestatud kriteeriumide alusel.

| 25. | Komisjon soovib julgustada sellist konkurentsivõimelist ja innovatiivset majandusharu nagu kindlustussektor tegema vajalikud kohandused ning pakkuma tarbijatele huvitavaid mõlemale soole suunatud tooteid ilma põhjendamatu mõjuta üldisele hinnatasemele. Komisjon jälgib valvsalt kindlustusturu arengut, et avastada Test-Achatsi otsusele omistatavaid mis tahes põhjendamata hinnatõuse, sealhulgas kasutades väidetava konkurentsivastase käitumise puhul konkurentsiõiguse alusel kättesaadavaid vahendeid (20). |
| --- | --- |

25.

Komisjon soovib julgustada sellist konkurentsivõimelist ja innovatiivset majandusharu nagu kindlustussektor tegema vajalikud kohandused ning pakkuma tarbijatele huvitavaid mõlemale soole suunatud tooteid ilma põhjendamatu mõjuta üldisele hinnatasemele. Komisjon jälgib valvsalt kindlustusturu arengut, et avastada Test-Achatsi otsusele omistatavaid mis tahes põhjendamata hinnatõuse, sealhulgas kasutades väidetava konkurentsivastase käitumise puhul konkurentsiõiguse alusel kättesaadavaid vahendeid (20).

| 26. | Komisjon esitab aruande Test-Achatsi otsuse rakendamise kohta siseriiklikus õiguses ja kindlustustavas direktiivi rakendamise üldisema aruande raames 2014. aastal. |
| --- | --- |

26.

Komisjon esitab aruande Test-Achatsi otsuse rakendamise kohta siseriiklikus õiguses ja kindlustustavas direktiivi rakendamise üldisema aruande raames 2014. aastal.

---

(1)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(2)  1. märtsi 2011. aasta kohtuotsus kohtuasjas C-236/09, ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.

(3)  Lisateave riikide õigusaktide ja kindlustustavade kohta on esitatud 1. ja 2. lisas.

(4)  Otsuse punkt 33.

(5)  Viimati kinnitatud Euroopa Kohtu 18. oktoobri 2011. aasta otsuses kohtuasjas C-34/10: Oliver Brüstle vs. Greenpeace e.V., punkt 25. Vt ka kohtuasi 327/82: Ekro, EKL 1984, lk 107, punkt 11; kohtuasi C-287/98: Linster, EKL 2000, lk I-6917, punkt 43; kohtuasi C-5/08: Infopaq International, EKL 2009, lk I-6569, punkt 27; kohtuasi C-467/08: Padawan, EKL 2010, lk I-0000, punkt 32.

(6)  Mõiste „uus leping” väga kitsas määratlus, mis laiendab võimalust kasutada soolist kuuluvust riskihindamise tegurina, mis mõjutab üksikisikute kindlustusmakseid ja hüvitisi, kahjustaks artikli 5 lõikes 1 sätestatud eesmärki välistada selline kasutamine alates „hiljemalt” üleminekuperioodi lõppemisest. Lisaks oleks võimatu tagada liikmesriikides kasutatavate erinevate tõlgenduste vastavus kõnealuste, direktiivi reguleerimisala ja tähenduse jaoks oluliste tingimuste sõltumatu ja ühesuguse tõlgendamise nõudele.

(7)  Kõnealused olukorrad on nende praktilise tähtsuse põhjal kindlaks tehtud näited, mille loetelu ei ole täielik.

(8)  Näiteks kui kindlustatud isik otsustab vahetada teenuseosutajat, et saada kasu meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglist.

(9)  Kõnealused olukorrad on nende praktilise tähtsuse põhjal kindlaks tehtud näited, mille loetelu ei ole täielik.

(10)  Näiteks kindlustusmakse suurenemine protsentuaalselt varasemate nõuete suuruse põhjal.

(11)  Näiteks kui kindlustatud isik soovib suurendada elukindlustustoote kaudu investeeritavat summat.

(12)  Kõnealuse sätte kohaselt on erinevused kohtlemisel lubatud, kui toodete ja teenuste pakkumine ainult või peamiselt vaid ühe soo esindajatele on põhjendatud õiguspärase eesmärgiga ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

(13)  Näiteks kui suguvõsas esineb rinnavähki, siis sellel puudub ühesugune mõju mehe ja naise terviseriskile (ning kõnealuse mõju hindamisel on vaja teada, kas isik on naine või mees). Rasvumus on riskitegur, mida mõõdetakse talje- ja puusaümbermõõdu suhtena, mis ei ole naiste ja meeste puhul sama. Näidete täielikum loetelu on esitatud 3. lisas.

(14)  Näiteks eesnäärmevähk, rinna- või emakavähk.

(15)  Näiteks liikluskindlustuse valdkonnas peaks hinnaerinevus automootori võimsuse põhjal jääma lubatavaks, isegi kui statistiliselt sõidavad mehed võimsamate mootoritega autodega. Samas ei tohiks hinnaerinevus isiku suuruse või kaalu põhjal olla liikluskindlustusega seoses lubatav.

(16)  Vt Test-Achatsi otsuse punktid 28 ja 29.

(17)  KOM(2008) 426 (lõplik). Vastupidiselt direktiivile ei sisalda ettepanek üldist põhimõtet, nagu meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit, mille kohaselt vanuse ja puuete kasutamine ei tohiks endaga kaasa tuua erinevaid kindlustusmakseid ja hüvitisi. Asjaomase sätte eesmärk on pigem tunnistada, et näiteks kaks eri vanuses inimest ei ole elukindlustuse seisukohast sarnases olukorras ning seepärast ei kujuta nõuetekohasel riskihindamisel põhineva kohtlemise proportsionaalsed erinevused endast diskrimineerimist.

(18)  Direktiivi põhjendus 15 ning artikli 3 lõige 4. Sellepärast on direktiivi reguleerimisalast välja jäetud ka tervise- ja õnnetusjuhtumikindlustuse grupilepingud.

(19)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(20)  Kehtiv grupierandi määrus (komisjoni määrus (EL) nr 267/2010, 24. märts 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes kindlustussektoris, ELT L 83, 30.3.2010, lk 1) sisaldab erandit, mis lubab kindlustusandjatel teatavatel tingimustel jagada teatavat liiki andmeid ühiste andmekogude, tabelite ja uuringutulemuste kaudu. Eeskätt ei võimaldata sellega erandit kindlustusmakseid käsitlevatele kokkulepetele. Grupierandi määrus aegub 31. märtsil 2017 ja komisjon vaatab selle enne seda läbi, et hinnata, kas edasine pikendamine on ikka veel õigustatud.

---

1. LISA

Soolise kuuluvuse kasutamine reitingutegurina vastavalt siseriiklikule õigusele a)

| Riik | Elukindlustus | Eratervisekindlustus | Hüpoteeklaenud | Liikluskindlustus | Reisikindlustus | Töövõimetus-/sissetulekukind-lustus | Tarbijakrediit | Annuiteeditooted | Õnnetusjuhtumikindlustus | Krediitkaardid | Hoiukontod | Laenukindlustus | Kodukindlustus | Eravastutuskindlustus | Pikaajalise hoolduse kindlustus | Kriitilise haiguse kindlustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Belgia | jah | ei 2) | ei 2) | ei | ei 2) | ei | ei 2) | jah | ei 2) | ei 2) | ei 2) | ei 2) | ei 2) | ei 2) | ei 2) | ei |
| Bulgaaria | jah | jah | — | ei | — | — | — | jah | ei | — | — | — | — | — | — | jah |
| Eesti | jah 1) | jah 1) | — | ei | — | — | — | jah 1) b) | jah 1) | — | — | — | — | — | ei | — |
| Hispaania | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Iirimaa | jah | jah | — | jah | — | jah | — | jah | ei | — | — | — | — | — | jah | jah |
| Itaalia | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Kreeka | jah 1) | — | — | jah 1) | — | — | — | — | jah 1) | — | — | — | — | — | — | jah 1) |
| Küpros | jah | ei | ei 2) | ei | ei 2) | ei | ei 2) | jah | jah | ei 2) | ei 2) | — | ei 2) | ei 2) | ei | ei |
| Leedu | jah | jah | — | ei | — | jah | — | jah | jah | — | — | — | — | — | — | jah |
| Luksemburg | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Läti | jah | jah | — | ei | — | jah | — | jah | jah | — | — | — | — | — | jah | jah |
| Madalmaad | jah 2) | ei | ei c) | ei | ei c) | ei 2) c) | ei c) | ei 2) c) | ei | ei c) | ei c) | ei c) | ei c) | ei c) | ei c) | ei c) |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Poola | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Portugal | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Prantsusmaa | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Rootsi | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Rumeenia | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Saksamaa | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Slovakkia | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Sloveenia | jah | jah | — | ei | — | jah | — | jah | jah | — | — | — | — | — | jah | jah |
| Soome | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Taani | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Tšehhi Vabariik | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ungari | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Ühendkuningriik | jah | jah | — | jah | jah | jah | — | jah | jah | — | — | jah | jah | jah | jah | jah |
| Allikad: „Implementation of the Insurance Gender Directive” („Kindlustuse soopõhisuse direktiivi rakendamine”), Group Consultatif 2009, kui ei ole määratletud teisiti: 1) Civic Consultingu uuring pädevate asutuste kohta; 2) Civic Consultingu vestlused pädevate asutuste, võrdõiguslikkuse eest vastutavate organite ja ametiliitudega. Märkused: a) tabeli abil selgitatakse, milliste finantstoodete puhul lubab iga liikmesriigi õigus kasutada soolist kuuluvust reitingutegurina kooskõlas soolise kuuluvuse direktiivi artikli 5 lõikega 2; b) meeste ja naiste suremuse tabelid kohustusliku kogumispensioni annuiteetide korral; c) kindlustusandjad võivad arvutamisel soolist kuuluvust arvestada, kuid selle tõttu ei tohi meeste ja naiste kindlustusmaksed olla erinevad. „—” tähendab, et andmed puuduvad. |

Riik

Elukindlustus

Eratervisekindlustus

Hüpoteeklaenud

Liikluskindlustus

Reisikindlustus

Töövõimetus-/sissetulekukind-lustus

Tarbijakrediit

Annuiteeditooted

Õnnetusjuhtumikindlustus

Krediitkaardid

Hoiukontod

Laenukindlustus

Kodukindlustus

Eravastutuskindlustus

Pikaajalise hoolduse kindlustus

Kriitilise haiguse kindlustus

Austria

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Belgia

jah

ei 2)

ei 2)

ei

ei 2)

ei

ei 2)

jah

ei 2)

ei 2)

ei 2)

ei 2)

ei 2)

ei 2)

ei 2)

ei

Bulgaaria

jah

jah

—

ei

—

—

—

jah

ei

—

—

—

—

—

—

jah

Eesti

jah 1)

jah 1)

—

ei

—

—

—

jah 1) b)

jah 1)

—

—

—

—

—

ei

—

Hispaania

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Iirimaa

jah

jah

—

jah

—

jah

—

jah

ei

—

—

—

—

—

jah

jah

Itaalia

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Kreeka

jah 1)

—

—

jah 1)

—

—

—

—

jah 1)

—

—

—

—

—

—

jah 1)

Küpros

jah

ei

ei 2)

ei

ei 2)

ei

ei 2)

jah

jah

ei 2)

ei 2)

—

ei 2)

ei 2)

ei

ei

Leedu

jah

jah

—

ei

—

jah

—

jah

jah

—

—

—

—

—

—

jah

Luksemburg

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Läti

jah

jah

—

ei

—

jah

—

jah

jah

—

—

—

—

—

jah

jah

Madalmaad

jah 2)

ei

ei c)

ei

ei c)

ei 2) c)

ei c)

ei 2) c)

ei

ei c)

ei c)

ei c)

ei c)

ei c)

ei c)

ei c)

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Poola

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Portugal

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Prantsusmaa

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Rootsi

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Rumeenia

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Saksamaa

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Slovakkia

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Sloveenia

jah

jah

—

ei

—

jah

—

jah

jah

—

—

—

—

—

jah

jah

Soome

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Taani

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Tšehhi Vabariik

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ungari

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Ühendkuningriik

jah

jah

—

jah

jah

jah

—

jah

jah

—

—

jah

jah

jah

jah

jah

Allikad: „Implementation of the Insurance Gender Directive” („Kindlustuse soopõhisuse direktiivi rakendamine”), Group Consultatif 2009, kui ei ole määratletud teisiti: 1) Civic Consultingu uuring pädevate asutuste kohta; 2) Civic Consultingu vestlused pädevate asutuste, võrdõiguslikkuse eest vastutavate organite ja ametiliitudega. Märkused: a) tabeli abil selgitatakse, milliste finantstoodete puhul lubab iga liikmesriigi õigus kasutada soolist kuuluvust reitingutegurina kooskõlas soolise kuuluvuse direktiivi artikli 5 lõikega 2; b) meeste ja naiste suremuse tabelid kohustusliku kogumispensioni annuiteetide korral; c) kindlustusandjad võivad arvutamisel soolist kuuluvust arvestada, kuid selle tõttu ei tohi meeste ja naiste kindlustusmaksed olla erinevad. „—” tähendab, et andmed puuduvad.

---

2. LISA

Riskihindamistegurite kasutamine toodete kaupa (põhineb sidusrühmade aruannetel nende kasutustiheduse kohta)

| Tootekategooria | Tootekategooria määratlus | Tegurid |
| --- | --- | --- |
| | | Sugu | Vanus | Puue |
| Kindlustustooted |
| Eratervisekindlustus | Eratervisekindlustus – kindlustus, mis katab terviseriske lisaks riiklikule tervishoiusüsteemile (või selliseid terviseriske, mida riiklik tervishoiusüsteem ei kata). | ++ | ++ | ++ |
| Kriitilise haiguse kindlustus | Kriitilise haiguse kindlustus – kindlustusleping, mille alusel saab hüvitist, kui kindlustatul diagnoositakse lepingu kehtivusajal konkreetne kriitiline haigus. | ++ | ++ | ++ |
| Töövõimetus-/sissetulekukaitse kindlustus | Töövõimetus-/sissetulekukaitse kindlustus – kindlustus, mis pakub makseid kaotatud sissetuleku asemel, kui kindlustatu ei ole võimeline tekkinud puude tõttu töötama. | ++ | ++ | ++ |
| Elukindlustus | Elukindlustus – kindlustus, mis pakub eelkõige makset kindlaksmääratud vanuseni elamise korral või makset kindlustatu surma korral tema soodustatud isikutele. | ++ | ++ | ++ |
| Annuiteeditooted | Annuiteeditooted (sh erapensionid) – kindlustus, mis pakub regulaarseid makseid tulevikus ühekordse makse või korrapäraste maksete vastu enne annuiteedi algust. | ++ | ++ | + |
| Liikluskindlustus | Liikluskindlustus – kindlustus eraautodele, mis katab vähemalt kolmanda isiku vastutuse. | ++ | ++ | + |
| Reisikindlustus | Reisikindlustus – ajutine kindlustus, mis katab üksnes reisi kestuse ajal vähemalt ravikulud ning võib katta ka rahalised ja muud reisimise ajal kantud kahjud. | + | ++ | + |
| Õnnetusjuhtumikindlustus | Õnnetusjuhtumikindlustus – kindlustus, mis katab õnnetuse tagajärjel tekkinud kehavigastuse tekitatud kahjud või pärast õnnetuse tagajärjel tekkinud kehavigastust vajalikud ravikulud. | + | + | + |
| Pikaajalise hoolduse kindlustus | Pikaajalise hoolduse kindlustus – kindlustusleping, mis katab pikaajalise hoolduse kulud kauemaks kui tervisekindlustusega kaetud kindlaksmääratud ajavahemik. | + | + | + |
| Laenukindlustus/maksete kaitse kindlustus | Laenukindlustus/maksete kaitse kindlustus – kindlustus, mis kaitseb igakuiseid laenumakseid, kui kindlustusvõtja jääb töötuks või teda tabab õnnetus või haigus. | + | + | + |
| Kodukindlustus | Kodukindlustus – varakindlustusleping, mis katab eluhoonetele ja nende sisustusele tekitatud kahjud. | o | + | o |
| Eravastutuskindlustus | Eravastutuskindlustus – kindlustus, mis tagab kaitse kolmandate isikute nõuete vastu, st makse tehakse tavaliselt kellelegi, kellele kindlustusvõtja on põhjustanud kahju. | o | + | o |
| Panga-/laenutooted (1) |
| Hüpoteeklaenud | Hüpoteeklaenud – kinnisvaraga tagatud laenud. | o | + | o |
| Tarbijakrediit (2) | Tarbijakrediit – lühiajaline laen tarbijaile kauba ostuks, sealhulgas krediidikontod jaemüügipunktides, eralaenud, järelmaksuga ostud, välja arvatud krediitkaardid. | o | + | o |
| Krediitkaardid | Krediitkaart – kaart, mis annab omanikule õiguse osta kaupa ja teenuseid omaniku lubaduse põhjal maksta nimetatud kauba ja teenuste eest hiljem. | o | + | o |
| Hoiukontod | Hoiukonto – arveldus- või säästukonto või mõni muu pangakonto liik pangas, mis võimaldab konto omanikul raha hoiustada ja välja võtta. | o | o | o |
| Märkused: | ++ | = | aruannete põhjal kasutatakse sageli (50 % või rohkem kõigist vastanud ametiliitudest, aktuaaride liitudest ning pädevatest asutustest ja võrdõiguslikkuse eest vastutavatest organitest) |
| + | = | aruannete põhjal kasutatakse aeg-ajalt (10 % kuni 50 % kõigist vastanud ametiliitudest, aktuaaride liitudest ning pädevatest asutustest ja võrdõiguslikkuse eest vastutavatest organitest) |
| o | = | aruannete põhjal kasutatakse harva (vähem kui 10 % kõigist vastanud ametiliitudest, aktuaaride liitudest ning pädevatest asutustest ja võrdõiguslikkuse eest vastutavatest organitest) |

Tootekategooria

Tootekategooria määratlus

Tegurid

Sugu

Vanus

Puue

Kindlustustooted

Eratervisekindlustus

Eratervisekindlustus – kindlustus, mis katab terviseriske lisaks riiklikule tervishoiusüsteemile (või selliseid terviseriske, mida riiklik tervishoiusüsteem ei kata).

++

++

++

Kriitilise haiguse kindlustus

Kriitilise haiguse kindlustus – kindlustusleping, mille alusel saab hüvitist, kui kindlustatul diagnoositakse lepingu kehtivusajal konkreetne kriitiline haigus.

++

++

++

Töövõimetus-/sissetulekukaitse kindlustus

Töövõimetus-/sissetulekukaitse kindlustus – kindlustus, mis pakub makseid kaotatud sissetuleku asemel, kui kindlustatu ei ole võimeline tekkinud puude tõttu töötama.

++

++

++

Elukindlustus

Elukindlustus – kindlustus, mis pakub eelkõige makset kindlaksmääratud vanuseni elamise korral või makset kindlustatu surma korral tema soodustatud isikutele.

++

++

++

Annuiteeditooted

Annuiteeditooted (sh erapensionid) – kindlustus, mis pakub regulaarseid makseid tulevikus ühekordse makse või korrapäraste maksete vastu enne annuiteedi algust.

++

++

+

Liikluskindlustus

Liikluskindlustus – kindlustus eraautodele, mis katab vähemalt kolmanda isiku vastutuse.

++

++

+

Reisikindlustus

Reisikindlustus – ajutine kindlustus, mis katab üksnes reisi kestuse ajal vähemalt ravikulud ning võib katta ka rahalised ja muud reisimise ajal kantud kahjud.

+

++

+

Õnnetusjuhtumikindlustus

Õnnetusjuhtumikindlustus – kindlustus, mis katab õnnetuse tagajärjel tekkinud kehavigastuse tekitatud kahjud või pärast õnnetuse tagajärjel tekkinud kehavigastust vajalikud ravikulud.

+

+

+

Pikaajalise hoolduse kindlustus

Pikaajalise hoolduse kindlustus – kindlustusleping, mis katab pikaajalise hoolduse kulud kauemaks kui tervisekindlustusega kaetud kindlaksmääratud ajavahemik.

+

+

+

Laenukindlustus/maksete kaitse kindlustus

Laenukindlustus/maksete kaitse kindlustus – kindlustus, mis kaitseb igakuiseid laenumakseid, kui kindlustusvõtja jääb töötuks või teda tabab õnnetus või haigus.

+

+

+

Kodukindlustus

Kodukindlustus – varakindlustusleping, mis katab eluhoonetele ja nende sisustusele tekitatud kahjud.

o

+

o

Eravastutuskindlustus

Eravastutuskindlustus – kindlustus, mis tagab kaitse kolmandate isikute nõuete vastu, st makse tehakse tavaliselt kellelegi, kellele kindlustusvõtja on põhjustanud kahju.

o

+

o

Panga-/laenutooted (1)

Hüpoteeklaenud

Hüpoteeklaenud – kinnisvaraga tagatud laenud.

o

+

o

Tarbijakrediit (2)

Tarbijakrediit – lühiajaline laen tarbijaile kauba ostuks, sealhulgas krediidikontod jaemüügipunktides, eralaenud, järelmaksuga ostud, välja arvatud krediitkaardid.

o

+

o

Krediitkaardid

Krediitkaart – kaart, mis annab omanikule õiguse osta kaupa ja teenuseid omaniku lubaduse põhjal maksta nimetatud kauba ja teenuste eest hiljem.

o

+

o

Hoiukontod

Hoiukonto – arveldus- või säästukonto või mõni muu pangakonto liik pangas, mis võimaldab konto omanikul raha hoiustada ja välja võtta.

o

o

o

Märkused:

++

=

aruannete põhjal kasutatakse sageli (50 % või rohkem kõigist vastanud ametiliitudest, aktuaaride liitudest ning pädevatest asutustest ja võrdõiguslikkuse eest vastutavatest organitest)

+

=

aruannete põhjal kasutatakse aeg-ajalt (10 % kuni 50 % kõigist vastanud ametiliitudest, aktuaaride liitudest ning pädevatest asutustest ja võrdõiguslikkuse eest vastutavatest organitest)

o

=

aruannete põhjal kasutatakse harva (vähem kui 10 % kõigist vastanud ametiliitudest, aktuaaride liitudest ning pädevatest asutustest ja võrdõiguslikkuse eest vastutavatest organitest)

Juhul kui aruannetes esitatud kasutussagedus on viinud kõrvalekalleteni nende kolme rühma vahel, millel hindamine põhineb (ametiliidud/aktuaaride liidud/pädevad asutused ja võrdõiguslikkuse eest vastutavad organid), siis esindab tabelis esitatud hindamine kahe samasse kategooriasse kuuluva rühma tulemusi.

Tootekategooriad võivad hõlmata laialdast valikut turul pakutavaid eri tooteid. Hõlmatud ei ole liittooted (nt arvelduskonto ja kindlustustoote kombinatsioon).

---

(1)  Mõnikord kasutatakse krediidihindamisel vanust ja soolist kuuluvust ning see võib mõjutada panga-/laenutoodete pakkumist.

(2)  Tarbijakrediit hõlmab sõidukite ostu rahastamist ja eralaene.

---

3. LISA

Näiteid soolise kuuluvusega seotud tavadest, mis jäävad lubatuks pärast Test-Achatsi otsust – elu- ja tervisekindlustus

Kindlustusriskide hindamise protsess tähendab kindlustusandjapoolset taotleja riskide hindamist enne tema lisamist kindlustatud riskide kogumisse. See on eraldiseisev kindlustustoote baashinnast ning selle eesmärk on võtta arvesse iga üksikisiku riskiprofiili. Kui konkreetse taotleja riskitase on kõrgem kui eelnevalt kindlaksmääratud standardriskide kogumil, millesse ta määrata tuleks, nõuab kindlustusandja üldiselt lisariski kindlustusmakset (reitingud). Kindlustusandjad kasutavad riskitegurite kohta teabe kogumiseks taotlusvorme, mis ulatuvad lihtsate küsimuste loetelust (kindlustusriskide lihtsustatud hindamine) kuni tervist käsitlevate üksikasjalike küsimustikeni. Nõutav üksikasjalikkuse tase sõltub mitmest tegurist, sealhulgas asjaomasest tootest ja kindlustussummast. Protsess võib hõlmata ka arstlikku läbivaatust.

Järgnev loetelu hõlmab näiteid soopõhistest kindlustustavadest, mis on lubatud direktiivi artikli 5 lõike 1 kohaselt ega ole seetõttu mõjutatud Test-Achatsi otsusest. Üldiselt on võimalik küsimustikes ja analüüsidel ning arstliku läbivaatuse tulemuste tõlgendamisel võtta arvesse meeste ja naiste vahelisi füsioloogilisi erinevusi. Alljärgnevad näited ei piira riikide õigusakte, mis reguleerivad teatavaid direktiivis mittekäsitletud aspekte.

| Taotlusvormid | Kindlustusandjatel on lubatud koguda teavet soolise kuuluvuse kohta ja küsida soopõhiste haiguste kohta. Taotlusvormid võivad sisaldada asjakohaseid küsimusi kummagi soo kohta (välja arvatud küsimusi raseduse kohta).
  Näiteks kui suguvõsas esineb mingeid haigusi, siis on see riskiteguriks teatavate toodete, näiteks kriitilise haiguse kindlustuse puhul.
  Naine, kelle suguvõsas esineb rinnavähki, maksab üldiselt lisariski kindlustusmakset võrreldes naisega, kelle suguvõsas seda ei esine, sest tegemist on naise jaoks peamise riskiteguriga selle haiguse saamiseks. Samas ei ole mingit põhjust kohaldada sellist lisariski kindlustusmakset mehele, kellel esineb suguvõsas sama haigus, sest tema rinnavähki haigestumise tõenäosus on väga väike. |
| --- | --- |
| Meditsiinilised analüüsid | Nõutavad meditsiinilised analüüsid ei ole meeste ja naiste jaoks ilmtingimata samad ning kindlustuseks vajalike läbivaatuste jaoks on vajaduse korral jätkuvalt võimalik kasutada erinevaid soopõhiseid analüüse (mammogrammid, eesnäärme läbivaatus jne).
  Selleks et haiguse tõenäosusi eri viisidel eelanalüüsida, on kindlustusandjatel lubatud ka jätkuvalt kasutada soopõhiseid diferentseeritud analüüsipiiranguid. Näiteks südame isheemiatõbe esineb põhiliselt meestel peamistel kindlustuse ostmise aastatel ja seda esineb naistel enne menopausi väga harva. Seepärast on südame isheemiatõve analüüsid meeste puhul palju tulemuslikumad kui naiste puhul. Kõnealuse teguriga arvestamine aitab vältida ebavajalikke analüüse. |
| Meditsiiniliste analüüside tulemuste tõlgendamine
  Erinevad kontrollväärtused
  Sama haiguse eri prognoosid | Meditsiinilised kontrollväärtused/prognoosid võivad meeste ja naiste puhul erineda ning seepärast tuleb analüüsitulemuste tõlgendamisel võtta arvesse soolist kuuluvust, näiteks






  — | hemoglobiini analüüsi kasutatakse sageli aneemia avastamiseks. Meeste ja naiste puhul ei ole normaalsed väärtused samad, mis tähendab, et meditsiinilisest seisukohast ei ole ühe ja sama absoluuttulemusega mees ja naine ühesuguses olukorras. Seepärast on tavaline, et meeste ja naiste tulemusi hinnatakse eri väärtuste põhjal; |

Taotlusvormid

Kindlustusandjatel on lubatud koguda teavet soolise kuuluvuse kohta ja küsida soopõhiste haiguste kohta. Taotlusvormid võivad sisaldada asjakohaseid küsimusi kummagi soo kohta (välja arvatud küsimusi raseduse kohta).

Näiteks kui suguvõsas esineb mingeid haigusi, siis on see riskiteguriks teatavate toodete, näiteks kriitilise haiguse kindlustuse puhul.

Naine, kelle suguvõsas esineb rinnavähki, maksab üldiselt lisariski kindlustusmakset võrreldes naisega, kelle suguvõsas seda ei esine, sest tegemist on naise jaoks peamise riskiteguriga selle haiguse saamiseks. Samas ei ole mingit põhjust kohaldada sellist lisariski kindlustusmakset mehele, kellel esineb suguvõsas sama haigus, sest tema rinnavähki haigestumise tõenäosus on väga väike.

Meditsiinilised analüüsid

Nõutavad meditsiinilised analüüsid ei ole meeste ja naiste jaoks ilmtingimata samad ning kindlustuseks vajalike läbivaatuste jaoks on vajaduse korral jätkuvalt võimalik kasutada erinevaid soopõhiseid analüüse (mammogrammid, eesnäärme läbivaatus jne).

Selleks et haiguse tõenäosusi eri viisidel eelanalüüsida, on kindlustusandjatel lubatud ka jätkuvalt kasutada soopõhiseid diferentseeritud analüüsipiiranguid. Näiteks südame isheemiatõbe esineb põhiliselt meestel peamistel kindlustuse ostmise aastatel ja seda esineb naistel enne menopausi väga harva. Seepärast on südame isheemiatõve analüüsid meeste puhul palju tulemuslikumad kui naiste puhul. Kõnealuse teguriga arvestamine aitab vältida ebavajalikke analüüse.

Meditsiiniliste analüüside tulemuste tõlgendamine

Erinevad kontrollväärtused

Sama haiguse eri prognoosid

Meditsiinilised kontrollväärtused/prognoosid võivad meeste ja naiste puhul erineda ning seepärast tuleb analüüsitulemuste tõlgendamisel võtta arvesse soolist kuuluvust, näiteks

—

hemoglobiini analüüsi kasutatakse sageli aneemia avastamiseks. Meeste ja naiste puhul ei ole normaalsed väärtused samad, mis tähendab, et meditsiinilisest seisukohast ei ole ühe ja sama absoluuttulemusega mees ja naine ühesuguses olukorras. Seepärast on tavaline, et meeste ja naiste tulemusi hinnatakse eri väärtuste põhjal;

| — | kõrge kreatiniinitase viitab neeruhaigusele. Meeste ja naiste kontrollväärtused ei ole samad; meestel on kõrgem kreatiniinitase, sest neil on suurem luu- ja lihasmass; |
| --- | --- |

—

kõrge kreatiniinitase viitab neeruhaigusele. Meeste ja naiste kontrollväärtused ei ole samad; meestel on kõrgem kreatiniinitase, sest neil on suurem luu- ja lihasmass;

| — | hematuuria (vererakkude uriinis esinemise) prognostiline väärtus on meestel ja naistel erinev, sest naistel võivad esineda valepositiivsed tulemused menstruaalvooluse tõttu; |
| --- | --- |

—

hematuuria (vererakkude uriinis esinemise) prognostiline väärtus on meestel ja naistel erinev, sest naistel võivad esineda valepositiivsed tulemused menstruaalvooluse tõttu;

| — | südamepärgarteritõve uuringuks kasutatakse enamasti koormuskatseid. Kuna noortel naistel esineb südamepärgarteritõve eelanalüüsil tunduvalt väiksema tõenäolisusega kui meestel, siis tuleb positiivseid tulemusi tõlgendades võtta arvesse soolist kuuluvust, sest noorte naistega tehtavad katsed annavad rohkem valepositiivseid tulemusi kui tegelikule haigusele osundavad tulemused; |
| --- | --- |

—

südamepärgarteritõve uuringuks kasutatakse enamasti koormuskatseid. Kuna noortel naistel esineb südamepärgarteritõve eelanalüüsil tunduvalt väiksema tõenäolisusega kui meestel, siis tuleb positiivseid tulemusi tõlgendades võtta arvesse soolist kuuluvust, sest noorte naistega tehtavad katsed annavad rohkem valepositiivseid tulemusi kui tegelikule haigusele osundavad tulemused;

| — | üks ja sama haigus võib meestel ja naistel esineda eri moel. Näiteks võib tuua Alporti sündroomi, mis on neerupõletiku pärilik vorm. Selle tervisehäirega naistel on tavaliselt normaalne oodatav eluiga ning nende ainus sümptom on hematuuria, samas kui meestel võib 50. eluaastaks esineda kurdistumist, nägemishäireid ja neerupuudulikkust. |
| --- | --- |

—

üks ja sama haigus võib meestel ja naistel esineda eri moel. Näiteks võib tuua Alporti sündroomi, mis on neerupõletiku pärilik vorm. Selle tervisehäirega naistel on tavaliselt normaalne oodatav eluiga ning nende ainus sümptom on hematuuria, samas kui meestel võib 50. eluaastaks esineda kurdistumist, nägemishäireid ja neerupuudulikkust.

Seepärast on kindlustusandjatel lubatud diferentseerida oma kindlustamisotsuseid vastavalt meditsiiniliselt soo põhjal diferentseeritud normaalväärtustele. Samuti võib edaspidigi enne kindluslepingu sõlmimist diferentseerida riskitegureid ja tingimusi, mis mõjutavad mõlemat sugu, kuid millel on erinev raskusaste või tagajärjed.

Füüsilised erinevused

Naised ja mehed erinevad füüsiliselt (näiteks neil on erinev luu- ja lihasmass), mis selgitab, miks kontrollväärtused ning seepärast ka normaalse ja normaalsest kõrvalekalduva kindlaksmääramiseks kasutatavad piirväärtused ei ole samad (vt eelmine kategooria). Näiteks mehed ja naised seedivad alkoholi üldjuhul erinevalt ning valitsus koostab ohutu alkoholitarbimise juhendi üldjuhul meditsiiniliste nõuannete põhjal mõlema soo jaoks eraldi. Tarbimise teatav tase, mis on ohutuse piirides ühe soo jaoks, võib olla ohtlik ja kujutada kliinilist riski teisele soole.

Hüvitised

Kaks inimest, kellel on diagnoositud üks ja sama haigus, ei saa tingimata ühesugust ravi, sest nende soolisest kuuluvusest võib oleneda, milline ravi neile meditsiiniliselt kõige tõhusamana määratakse. Näiteks mõned vähktõved (nt neeruvähk) võivad areneda hormoonide toimel ning hormoonravi vähi leviku tõkestamiseks võib sõltuda suguhormoonidest. Seepärast kirjutatakse kindlustuslepingutesse erinevad nõuded ravikulude katmiseks.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/12

---

Euro vahetuskurss (1)

12. jaanuar 2012

2012/C 11/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2736 |
| JPY | Jaapani jeen | 97,92 |
| DKK | Taani kroon | 7,4366 |
| GBP | Inglise nael | 0,83055 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8515 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2112 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6770 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,581 |
| HUF | Ungari forint | 307,88 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6999 |
| PLN | Poola zlott | 4,4392 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3490 |
| TRY | Türgi liir | 2,3545 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2303 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2946 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,8933 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5985 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6441 |
| KRW | Korea won | 1 470,72 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,2610 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0467 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5450 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 681,89 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9991 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,076 |
| RUB | Vene rubla | 40,2930 |
| THB | Tai baht | 40,500 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2795 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,2985 |
| INR | India ruupia | 65,6160 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2736

JPY

Jaapani jeen

97,92

DKK

Taani kroon

7,4366

GBP

Inglise nael

0,83055

SEK

Rootsi kroon

8,8515

CHF

Šveitsi frank

1,2112

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6770

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,581

HUF

Ungari forint

307,88

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6999

PLN

Poola zlott

4,4392

RON

Rumeenia leu

4,3490

TRY

Türgi liir

2,3545

AUD

Austraalia dollar

1,2303

CAD

Kanada dollar

1,2946

HKD

Hongkongi dollar

9,8933

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5985

SGD

Singapuri dollar

1,6441

KRW

Korea won

1 470,72

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,2610

CNY

Hiina jüaan

8,0467

HRK

Horvaatia kuna

7,5450

IDR

Indoneesia ruupia

11 681,89

MYR

Malaisia ringit

3,9991

PHP

Filipiini peeso

56,076

RUB

Vene rubla

40,2930

THB

Tai baht

40,500

BRL

Brasiilia reaal

2,2795

MXN

Mehhiko peeso

17,2985

INR

India ruupia

65,6160

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/13

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade ajakohastatud loetelu (ELT C 247, 13.10.2006, lk 19, ELT C 153, 6.7.2007, lk 22, ELT C 182, 4.8.2007, lk 18, ELT C 57, 1.3.2008, lk 38, ELT C 134, 31.5.2008, lk 19, ELT C 37, 14.2.2009, lk 8, ELT C 35, 12.2.2010, lk 7, ELT C 304, 10.11.2010, lk 5, ELT C 24, 26.1.2011, lk 6, ELT C 157, 27.5.2011, lk 8, ELT C 203, 9.7.2011, lk 16)

2012/C 11/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 5 lõikes 3 osutatud välispiiride ületamisel nõutavate summade loetelu avaldamise aluseks on teave, mille liikmesriigid on edastanud komisjonile vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 34.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatule on kättesaadav ka kord kuus ajakohastatav versioon siseasjade peadirektoraadi veebisaidil.

ROOTSI

Teave, mis asendab väljaandes ELT C 247, 13.10.2006 avaldatud teabe

Alates 15. novembrist 2011 on Rootsi õigusaktidega kehtestatud piiri ületamisel nõutav summa 450 Rootsi krooni päevas.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 11/04

| 1. | 22. detsembril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Lyonnaise des Eaux France (edaspidi „LDE”, Prantsusmaa) ja Terrena (Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja Terre’o (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

22. detsembril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Lyonnaise des Eaux France (edaspidi „LDE”, Prantsusmaa) ja Terrena (Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja Terre’o (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | LDE: tegevus hõlmab kogu veetsüklit alates joogivee tootmisest kuni reovee puhastamiseni, kliendihaldusteenuseid (näidud) ning töid veerajatistes ja jaotusvõrkudes. LDE kuulub kontserni GDF Suez; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

LDE: tegevus hõlmab kogu veetsüklit alates joogivee tootmisest kuni reovee puhastamiseni, kliendihaldusteenuseid (näidud) ning töid veerajatistes ja jaotusvõrkudes. LDE kuulub kontserni GDF Suez;

| — | Terrena: toiduainesektor, seemne- ja istikute kasvatus ning eriturustus, looma- ja põllukultuuride kasvatus. Terrena on põllumajanduskooperatiiv, mille kapital kuulub ligi 18 500 põllumajandustootjale ja muudele kooperatiividele; |
| --- | --- |

—

Terrena: toiduainesektor, seemne- ja istikute kasvatus ning eriturustus, looma- ja põllukultuuride kasvatus. Terrena on põllumajanduskooperatiiv, mille kapital kuulub ligi 18 500 põllumajandustootjale ja muudele kooperatiividele;

| — | Terre’o: veepuhastusjaamade ja põllumajandustööstuste veetsükli juhtimine. |
| --- | --- |

—

Terre’o: veepuhastusjaamade ja põllumajandustööstuste veetsükli juhtimine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/16

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 11/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„JAGNIĘCINA PODHALAŃSKA”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0837-12.11.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Jagnięcina podhalańska”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud geograafiline tähis hõlmab järgmisi lambatõuge: Polska owca górska, (Poola mägilammas), Polska owca górska odmiany barwnej (Poola värviline mägilammas) ja/või Cakiel podhalański (Podhale cakiel). Neid lambatõuge ei ole ristatud.

Nimetusega „Jagnięcina podhalańska” tähistatakse alla 60 päeva vanuse talle liha. Tooteks on rümbad kaaluga 4 kuni 8 kg.

Tootel „Jagnięcina podhalańska” on järgmised omadused:

| 1) | organoleptilised omadused:






  — | heleroosa värvus; |
| --- | --- | --- |

1)

organoleptilised omadused:

—

heleroosa värvus;

| — | pehme, elastne struktuur; |
| --- | --- |

—

pehme, elastne struktuur;

| — | õrna maitsega, mahlane; |
| --- | --- |

—

õrna maitsega, mahlane;

| — | iseloomulik lõhn, mis sarnaneb ulukiliha lõhnaga (eelkõige hirveliha lõhnaga); |
| --- | --- |

—

iseloomulik lõhn, mis sarnaneb ulukiliha lõhnaga (eelkõige hirveliha lõhnaga);

| — | minimaalselt rümbarasva, EUROP-süsteemis rasvasusklass 1; |
| --- | --- |

—

minimaalselt rümbarasva, EUROP-süsteemis rasvasusklass 1;

| — | väheses koguses valget neerurasva (30 g kuni 40 g), |
| --- | --- |

—

väheses koguses valget neerurasva (30 g kuni 40 g),

| 2) | füüsikalis-keemilised omadused:






  — | keskmine valgusisaldus: 18 % kuni 23 %; |
| --- | --- | --- |

2)

füüsikalis-keemilised omadused:

—

keskmine valgusisaldus: 18 % kuni 23 %;

| — | keskmine kuivainesisaldus: 20 % kuni 25 %; |
| --- | --- |

—

keskmine kuivainesisaldus: 20 % kuni 25 %;

| — | keskmine rasvasisaldus: 1,25 % kuni 2,2 %. |
| --- | --- |

—

keskmine rasvasisaldus: 1,25 % kuni 2,2 %.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lambatallesid söödetakse üksnes nende ema piimaga.

Suvel ja sügisel karjatatakse lambaid mägikarjamaadel ning haljassööt moodustab nende põhilise toidu. Talvel ja varakevadel antakse lammastele heina, heinasilo ja jõusööta. Kogu sööt peale jõusööda peab pärinema punktis 4 määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Lambatalled peavad olema sündinud punktis 4 määratletud piirkonnas ning seal kasvatatud kuni ajani, mil nad saavutavad nõutava ea ja kehakaalu.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Sileesia vojevoodkonnas: Cieszyni maakond, Istebna vald;

Żywieci maakond, Milówka, Węgierska Górka, Rajcza, Ujsoły, Jeleśnia ja Koszarawa vald.

Väike-Poola vojevoodkonnas: kogu Nowotarski maakond ja kogu Tatrzański maakond;

Sucha maakond, Zawoja, Bystra ja Sidzina vald;

Limanowa maakonnas: Niedźwiedźi ja see Kamienica piirkond, mis asub Gorce rahvuspargis või Kamienica jõest lõuna pool, ning järgmised külad Mszana Dolna vallas: Olszówka, Raba Niżna, Łostówka, Łętowe ja Lubomierz;

Nowy Sączi maakond, Piwniczna, Muszyna ja Krynica vald.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

5.1.1.   Looduslikud tingimused

Punktis 4 määratletud piirkond moodustab Lääne-Karpaatide ühe osa, kuhu kuuluvad Tatrad, Beskiidid, Pieniny ja Gorce. Piirkond, kus kasvatatakse lambatallesid „Jagnięcina podhalańska” tootmiseks, on suurem kui Podhale piirkond praeguses haldusjaotuses. Nimetus viitab väiksemale piirkonnale, mis on kogu tootmispiirkonna keskus. See on ajalooliselt, etniliselt, kultuuriliselt ja geograafiliselt ühtne piirkond. Ainulaadne meetod, kuidas lambaid selles piirkonnas kasvatatakse, on sajandite jooksul välja kujunenud ning moodustab piirkonna maastiku ja kultuuri lahutamatu osa.

Piirkonnale on iseloomulik karm kliima, mille keskmine temperatuur on ligikaudu 5 °C, lumi katab maad pikka aega ja sademeid on vahemikus 900 kuni 1 200 mm. Maapinna ehitusest tingitud temperatuuriolud on ilmastiku oluline tunnus. Piirkonna jahedad temperatuurid on tingitud ala paiknemisest kõrgel merepinnast.

Podhale piirkonnas kasvavad paljud ainulaadsed taimed, sealhulgas nii pärismaised kui ka sisse toodud taimeliigid. Podhale on ainuke Poola piirkond, kust võib leida järgmisi taimi: Delphinium oxysepalum, Linum extraaxillare, erk emajuur (Gentiana nivalis), Clusiuse emajuur (Gentiana clusii), alpi soojumikas (Saussurea alpina), Saxifraga hieracifolia, Viola alpina, alpi kellukas (Campanula alpina), lähisalpi koldrohi (Anthyllis alpestris), pehme hunditubakas (Hieracium villosum) ja longusõieline hundihammas (Astragalus penduliflorus).

Pilsko massiiv (1 557 meetrit üle merepinna) Żywieci maastikukaitsealal, kus on moodustunud subalpiinne vööde nagu Tatrates, on üks kõige puhtama loodusega piirkondi Poolas.

Subalpiinne vööde ulatub kõrguselt umbes 1 400 meetrit üle merepinna kuni Pilsko tipuni. Poola mägilambaid, värvilisi mägilambaid ja Podhale cakiele karjatatakse punktis 4 määratletud piirkonnas. „Jagnięcina podhalańska” tootmiseks kasutatakse ainult nende tõugude tallesid, kelle emasid on kasvatatud traditsioonilistel meetoditel. Lambaid karjatatakse mägikarjamaadel kogu hooaja jooksul alates aprilli lõpust kuni oktoobri alguseni. Lambad poegivad pidevalt kogu aasta jooksul. Talvekuudel sündinud tallesid hoitakse kogu kasvatusprotsessi ajal tarandikes. Kui uted viiakse karjamaale, hoitakse tallesid eraldi. Kui ilmaolud võimaldavad, siis võivad kevadel sündinud talled koos uttedega karjamaale minna.

Karjatamine peab toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

Podhale cakiel on tõug, kelle ilmumine punktis 4 määratletud piirkonda langes kokku valahhi lambakasvatajate hõimude rändega üle Karpaatide, mis algas 14. sajandil ja lõppes Morava värava juures 16. sajandil. Podhale cakiel’id on mitmekülgsed, hästi kohanenud piirkonna karmi kliimaga ja vastupidavad haiguste suhtes. Neil on tugev karjatunne ja neilt saadav liha on suurepärane.

Poola mägilammas arenes välja lambatõust Podhale cakiel, Karpaatide cakiel on aga pärit Transilvaaniast ja Ida-Friisimaalt. Tõuaretus parandas täiskasvanud uttede kehakaalu, lihasaaki ning villa kvaliteeti ja piimatoodangut. Sellel tõul on tootlikkuse näitajate paranemine ühendatud omadustega, tänu millele sobib ta ideaalselt rasketesse kliimatingimustesse: tugev tervis, pikaealisus, vastupidavus haigustele ning tingimusi arvestades hea piimaand ja viljakus. On olnud võimalik säilitada ka talleliha kvaliteeti ja omadusi. Poola mägilambal on valge villak. Värvilisel mägilambal on tumepruun villak, mis muutub ajaga halliks või ruskeks.

5.1.2.   Ajaloolised tegurid ja inimeste oskused

Valahhi hõimude saabumine märkis põhjalikku muutust kogu piirkonna põllumajanduselus ning lamba-, hane- ja veisekasvatuses. Valahhid tõid endaga kaasa piima-, juustu-, villa- ja nahatootmisega seotud oskused. Vanim kirjalik ülestähendus valahhidest on Jan Długoszi teoses „Poola Püha Kinga elu”, mis pärineb 15. sajandist. 1564. aastal kirjutatud aruanne viitab valahhidele, kes karjatasid lambaid Żywieci maakonnas Lanckorona piirkonnas ning Oświęcimi ja Zatori hertsogkonnas. 16. sajandi lõpust Podhalest pärinevad dokumendid viitavad loale lambaid vabalt mägikarjamaadel karjatada, mis näitab, et sel ajal tegeleti piirkonnas juba lambakasvatusega.

„Jagnięcina podhalańska” kohalikud kasvatajad töötavad eranditult punktis 5.1.1. nimetatud tõugudega, kuna need loomad on karmi mägikliimaga geneetiliselt hästi kohanenud ja nad on paljude põlvkondade loomuliku valiku tulemus. Oskust töötada nende tõugudega seostatakse kogemustega, mille kohalikud karjakasvatajad on omandanud. Need tõud on pärit Podhale piirkonnast, nagu on märgitud kaheksaköitelises 1960. aasta trükises „Pasterstwo Tatr Polskich i Podhala”. Piirkonnale iseloomulik karjatamismeetod on redykó, mille puhul lambad viiakse üles mägikarjamaale ja tuuakse tagasi alla. Kõnealune meetod aitab kaasa lammaste lihaste arengule ja tugevdab nende immuunsüsteemi. Redykó tähendab ka seda, et lambad söövad taimi, mis vahelduvad vastavalt subalpiinsele piirkonnale, kus karjatamine toimub – seega on lammastele tagatud vaheldusrikas toitumine ja mitmekülgsed toitained. Kohalike mägielanike oskusteave ja kindlaks kujunenud reeglipära, mille järgi lambaid karjatatakse, kajastuvad „Jagnięcina podhalańska” kvaliteedis. „Jagnięcina podhalańska” tootmine moodustab kohaliku kultuuri lahutamatu osa ning lambakasvatuse traditsioonilised meetodid aitavad siduda erinevaid põlvkondi ja säilitada kogukonna ainulaadset identiteeti, dialekti, kultuuri, kunsti ja traditsioone.

5.2.   Toote eripära:

„Jagnięcina podhalańska” on kuulus rümba madala rasvasisalduse ja erakordse mahlakuse poolest, mis on seotud lihasesisese rasvasisalduse ehk marmorsusega. Liha on eristatav ka oma heleroosa värvuse ja pehme, ent elastse struktuuri poolest. „Jagnięcina podhalańska” kõige iseloomulikum ja eripärasem tunnus on selle eriline maitse ja lõhn, mis sarnaneb ulukilihaga (eelkõige hirvelihaga).

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Seos „jagnięcina podhalańska” ja piirkonna vahel põhineb toote iseloomulikel omadustel, mida seostatakse geograafilise päritolu ja mainega.

„Jagnięcina podhalańska” omadused tulenevad loomakasvatusmeetodist. Lambatallesid peetakse ekstensiivselt, kasutades optimaalselt karjamaid eranditult nendes piirkondades, mida on nimetatud punktis 4. Loomakasvatusmeetod seisneb pidevas rändkarjatamises, välja arvatud talvel. Karjatamismeetod tagab toote erilised omadused, kuna emasloomad toituvad mitmekesise ja ainulaadse taimestikuga piirkondades, mida ei kasutata intensiivselt, ning see mõjutab piima, millega lambatallesid söödetakse, ja seeläbi ka „Jagnięcina podhalańska” omadusi. Talvel, mil lambaid peetakse laudas, söödetakse neid heina ja heinasiloga, mis on pärit punktis 4 määratletud geograafilisest piirkonnast. Seega söödetakse emasloomi kogu aasta jooksul koresöödaga, millel on sama botaaniline koostis.

Nende tõugude geneetilisel koostisel, keda traditsiooniliselt on kasutatud „Jagnięcina podhalańska” tootmiseks, ja piirkonnas valitsevatel erilistel looduslikel tingimustel on olnud määrav mõju talleliha väga väikesele rasvasisaldusele. Lambatallede söötmismeetod, mis põhineb üksnes emapiimal, aitab samuti kaasa liha madalale rasvasisaldusele. Piirkonnas valitsevad looduslikud tingimused ja eelkõige eripärane taimestik, millega lambaid söödetakse, mõjutavad emapiima kvaliteeti ja toiteväärtust. See kajastub otseselt liha erilises maitses ja selle ulukilihalaadses lõhnas, mis on „Jagnięcina podhalańska“ kõige iseloomulikum omadus. Piirkonna taimestikule iseloomulikud omadused antakse emapiima kaudu lambatalledele edasi. Erilisele maitsele aitab kaasa ka algupärane genotüüp, mida kasutati „Jagnięcina podhalańska” tootmiseks.

Tootel „Jagnięcina podhalańska” on erakordne mahlakus tänu marmorsusele ehk lihasesisesele rasvale. Toiduvalmistamise ajal rasv sulab, ent jääb liha sisse ja teeb selle mahlaseks. Lihamahlad sisaldavad maitset ja lõhna edasi andvaid aineid. Rasvas sisalduvad lenduvad ained on peamised maitse- ja lõhnakomponendid. Lisaks looma noorele eale on just toiduvalik see, mis need omadused põhiliselt määrab.

Toote maine

Toodet „Jagnięcina podhalańska” hindavad kõrgelt nii Poola kui ka välismaa tarbijad. „Jagnięcina podhalańska” tugev kuvand tarbijate seas põhineb lambakasvatuse pikaaegsel traditsioonil selles piirkonnas. Mitmesaja aasta vanune mägilammaste karjatamise traditsioon, millega on loodud tugev tootemark, tähendab, et kodumaised tarbijad samastavad „Jagnięcina podhalańska” piirkonnaga, kust see pärit on. Tarbijateadlikkus karjamaadel karjatamise sügavalt juurdunud traditsioonist ja mägielanike eetose populaarsus on süvendanud „Jagnięcina podhalańska” mainet.

Poola üks kõige populaarsemaid mägipiirkondi asub samal alal ja see on veelgi suurendanud lugupidamist piirkonna toodete vastu. Tarbijad on palju aastaid teadnud, et kogu piirkonnas on ainulaadse taimestikuga puhas looduskeskkond, ning see kajastub „Jagnięcina podhalańska” kvaliteedis. Cieszyn Silesia kõige esimesel kaardil, mis avaldati 1724. aastal, on näidatud 50 karjuseonni ja kaardi teises väljaandes soovitatakse lugejal külastada Cieszyni hertsogkonna mägist osa ning nautida utepiima tervistavaid omadusi, seda eelkõige mais, mil taimede toime on haripunktis. Pidades silmas tarbijateadlikkust rikkumata looduskeskkonna positiivse mõju kohta tootele ja viimase head mainet, on inimesed valmis ostma toodet „Jagnięcina podhalańska” kõrgema hinna eest.

Tarbijad väärtustavad toodet „Jagnięcina podhalańska” eelkõige tänu selle erakordsele ja erilisele lõhnale ning õrnamaitselisele lihale. Tänu kvaliteedile, maitsele ja dieetomadustele on tootest „Jagnięcina podhalańska” saanud mägipiirkonna tunnustoode.

„Jagnięcina podhalańska” mainet on kinnitanud Perła esimene auhind, mis omistati tootele 2008. aastal üleriigilisel konkursil „Meie kulinaarne pärand”.

„Jagnięcina podhalańska” maine kajastub kõrgemates hindades võrreldes teiste piirkondade lambatallelihaga. Hind, mida tootjad saavad „Jagnięcina podhalańska” eest, on ligikaudu 10–20 % kõrgem kui Poola teistest piirkondadest pärineva talleliha eest saadav hind.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/21

---

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta – tähtaja pikendamine

Ostja esitatud taotlus

2012/C 11/06

Komisjon sai 26. oktoobril 2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (1) artikli 30 lõike 5 alusel koostatud taotluse.

Assotsiatsiooni Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (liitvabariigi energia- ja veetööstuse liit) poolt sektori ostjate nimel esitatud taotluses käsitletakse elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Saksamaal. Taotlus on avaldatud ELT C 337, 18.11.2011, lk 7. Esialgne tähtaeg on 27. jaanuar 2012.

Võttes arvesse, et komisjoni talitused peavad saama täiendavat teavet ja selle läbi vaatama, pikendatakse vastavalt artikli 30 lõike 6 teisele lausele kolme kuu võrra tähtaega, mille jooksul peab komisjon tegema kõnealuse taotluse kohta otsuse.

Lõpptähtaeg on seega 27. aprill 2012.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

---

| 13.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/22

---

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel esitatud taotluse kohta – Loobumine

Ostja esitatud taotlus

2012/C 11/07

Komisjon sai 19. juulil 2011 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) (1) artikli 30 lõike 5 alusel koostatud taotluse.

Ettevõtte RWE Gas Storage s.r.o esitatud taotlus käsitleb gaasi hoiustamist Tšehhi Vabariigis. Taotlus on avaldatud ELT C 228, 3.8.2011, lk 9. Esialgne tähtaeg oli 20. oktoober 2011. Tähtaega pikendati 20. jaanuarini 2012 ja nimetatud tähtaja pikendamine on avaldatud ELT C 301, 12.10.2011, lk 12.

21. detsembril 2011 võeti kõnealune taotlus tagasi ja seda tuleks käsitada kehtetuna. Seega puudub vajadus otsustada artikli 30 lõike 1 kohaldamise üle nimetatud sektorites Tšehhi Vabariigis. Sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ endiselt lepingute suhtes, mille ostjad sõlmivad gaasi hoiustamiseks Tšehhi Vabariigis ning kui nad korraldavad hankekonkursi sellise tegevuse teostamiseks.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

---