# Euroopa Liidu C 46E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.046.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 46E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide17. veebruar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.046.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 46E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide17. veebruar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2012/C 046E/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2012 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programmNõukogu poolt vastu võetud 13. detsembril 2011 | 1 |
| 2012/C 046E/02 | Nõukogu Seisukoht (EL) nr 5/2012 esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/75/EÜ lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise osasNõukogu poolt vastu võetud 15. detsembril 2011 | 15 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2012/C 046E/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2012 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programmNõukogu poolt vastu võetud 13. detsembril 2011

1

2012/C 046E/02

Nõukogu Seisukoht (EL) nr 5/2012 esimesel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/75/EÜ lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise osasNõukogu poolt vastu võetud 15. detsembril 2011

15

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 4/2012

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm

Nõukogu poolt vastu võetud 13. detsembril 2011

2012/C 46 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (3) võib komisjon esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku mitmeaastaste raadiospektripoliitika programmide loomiseks. Nimetatud programmides tuleks sätestada poliitikasuunad ja eesmärgid raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt elektroonilistele sidevõrkude ja -teenuste suhtes kohaldatavatele direktiividele. Need poliitikasuunad ja eesmärgid peaksid lähtuma spektri kättesaadavusest ja tõhusast kasutamisest, mis on vajalik siseturu loomiseks ja toimimiseks. Raadiospektripoliitika programm (edaspidi „programm”) toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat käsitlevas komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises ja digitaalarengu tegevuskava käsitlevas komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatises esitatud eesmärke ja põhimeetmeid ning kuulub ühtse turu akti käsitleva komisjoni 11. novembri 2010. aasta teatise 50 prioriteetse meetme hulka. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (3) võib komisjon esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku mitmeaastaste raadiospektripoliitika programmide loomiseks. Nimetatud programmides tuleks sätestada poliitikasuunad ja eesmärgid raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt elektroonilistele sidevõrkude ja -teenuste suhtes kohaldatavatele direktiividele. Need poliitikasuunad ja eesmärgid peaksid lähtuma spektri kättesaadavusest ja tõhusast kasutamisest, mis on vajalik siseturu loomiseks ja toimimiseks. Raadiospektripoliitika programm (edaspidi „programm”) toetab Euroopa 2020. aasta strateegiat käsitlevas komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises ja digitaalarengu tegevuskava käsitlevas komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatises esitatud eesmärke ja põhimeetmeid ning kuulub ühtse turu akti käsitleva komisjoni 11. novembri 2010. aasta teatise 50 prioriteetse meetme hulka.

| (2) | Käesoleva otsusega ei tohiks piirata olemasoleva liidu õiguse, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)), (6) direktiivi 2002/21/EÜ ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (7) kohaldamist. Käesolev otsus ei tohiks piirata ka riikliku tasandi meetmeid, mis on kehtestatud vastavalt liidu õigusele, mille eesmärgiks on saavutada üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva otsusega ei tohiks piirata olemasoleva liidu õiguse, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)), (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)), (6) direktiivi 2002/21/EÜ ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (7) kohaldamist. Käesolev otsus ei tohiks piirata ka riikliku tasandi meetmeid, mis on kehtestatud vastavalt liidu õigusele, mille eesmärgiks on saavutada üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel.

| (3) | Spekter on tähtsaim avalik ressurss oluliste sektorite ja teenuste jaoks, nagu mobiil-, traadita lairiba- ja satelliitside, raadio- ja teleringhäälinguvõrgud, transport, raadiolokatsioon ja sellised rakendused nagu häiresüsteemid, kaugjuhtimisseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid ja meditsiiniseadmed. See toetab avalikke teenuseid nagu julgeoleku- ja turvateenused, kaasa arvatud kodanikukaitse, ja teaduslikku tegevust nagu meteoroloogia, maapinna kaugseire, raadioastronoomia ja kosmoseuuringud. Lihtne juurdepääs spektrile aitab pakkuda elektroonilise side võimalusi, eriti hõredamalt asustatud piirkondades äärealadel, näiteks maapiirkondades või saartel asuvate elanike ja ettevõtjate jaoks. Seepärast on spektrit reguleerivatel meetmetel mõju majandusele, ohutusele, tervishoiule, avalikule huvile, kultuurile, teadusele, sotsiaalsfäärile, keskkonnale ja tehnikale. |
| --- | --- |

(3)

Spekter on tähtsaim avalik ressurss oluliste sektorite ja teenuste jaoks, nagu mobiil-, traadita lairiba- ja satelliitside, raadio- ja teleringhäälinguvõrgud, transport, raadiolokatsioon ja sellised rakendused nagu häiresüsteemid, kaugjuhtimisseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid ja meditsiiniseadmed. See toetab avalikke teenuseid nagu julgeoleku- ja turvateenused, kaasa arvatud kodanikukaitse, ja teaduslikku tegevust nagu meteoroloogia, maapinna kaugseire, raadioastronoomia ja kosmoseuuringud. Lihtne juurdepääs spektrile aitab pakkuda elektroonilise side võimalusi, eriti hõredamalt asustatud piirkondades äärealadel, näiteks maapiirkondades või saartel asuvate elanike ja ettevõtjate jaoks. Seepärast on spektrit reguleerivatel meetmetel mõju majandusele, ohutusele, tervishoiule, avalikule huvile, kultuurile, teadusele, sotsiaalsfäärile, keskkonnale ja tehnikale.

| (4) | Spektri haldamisel, eraldamisel ja kasutamisel tuleb majanduslikku ja sotsiaalset lähenemisviisi muuta. Programmis tuleks eelkõige keskenduda spektripoliitikale, et tagada spektri suurem tõhusus, parem sageduste planeerimine ning kaitse spektrikasutusega seotud konkurentsivastase tegevuse eest. |
| --- | --- |

(4)

Spektri haldamisel, eraldamisel ja kasutamisel tuleb majanduslikku ja sotsiaalset lähenemisviisi muuta. Programmis tuleks eelkõige keskenduda spektripoliitikale, et tagada spektri suurem tõhusus, parem sageduste planeerimine ning kaitse spektrikasutusega seotud konkurentsivastase tegevuse eest.

| (5) | Spektrikasutuse strateegiline planeerimine ja ühtlustamine liidu tasandil peaks tõhustama traadita elektrooniliste sideteenuste ja seadmete siseturgu ning muid spektri kasutamist nõudvaid liidu poliitikameetmeid ja looma sellega uued võimalused innovatsiooniks ja töökohtade loomiseks ning samal ajal toetama majanduse taastumist ja sotsiaalset integratsiooni kogu liidus; samas tähendab see spektri tähtsate sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste hindamist. |
| --- | --- |

(5)

Spektrikasutuse strateegiline planeerimine ja ühtlustamine liidu tasandil peaks tõhustama traadita elektrooniliste sideteenuste ja seadmete siseturgu ning muid spektri kasutamist nõudvaid liidu poliitikameetmeid ja looma sellega uued võimalused innovatsiooniks ja töökohtade loomiseks ning samal ajal toetama majanduse taastumist ja sotsiaalset integratsiooni kogu liidus; samas tähendab see spektri tähtsate sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste hindamist.

| (6) | Sobiva spektri kasutamise ühtlustamine võib samuti parandada elektrooniliste sidekanalite kaudu osutatavate teenuste kvaliteeti ja nimetatud ühtlustamine on väga tähtis mastaabisäästu saavutamiseks, mis vähendaks nii traadita võrkude rajamise kulu kui ka traadita seadmete hinda tarbijate jaoks. Sel eesmärgil vajab liit poliitikaprogrammi, mis hõlmab kõikide spektri kasutusega seotud poliitikavaldkondade, nagu elektroonilise side, teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja kosmose, transpordi, energeetika ja audiovisuaalvaldkonna siseturgu. |
| --- | --- |

(6)

Sobiva spektri kasutamise ühtlustamine võib samuti parandada elektrooniliste sidekanalite kaudu osutatavate teenuste kvaliteeti ja nimetatud ühtlustamine on väga tähtis mastaabisäästu saavutamiseks, mis vähendaks nii traadita võrkude rajamise kulu kui ka traadita seadmete hinda tarbijate jaoks. Sel eesmärgil vajab liit poliitikaprogrammi, mis hõlmab kõikide spektri kasutusega seotud poliitikavaldkondade, nagu elektroonilise side, teadusuuringute, tehnoloogia arengu ja kosmose, transpordi, energeetika ja audiovisuaalvaldkonna siseturgu.

| (7) | Programm peaks edendama konkurentsi ja aitama luua alust tõelisele digitaalsele ühtsele turule. |
| --- | --- |

(7)

Programm peaks edendama konkurentsi ja aitama luua alust tõelisele digitaalsele ühtsele turule.

| (8) | Programm peaks eriti toetama strateegiat „Euroopa 2020. aastal”, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teadmistepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks. Tarbimise kasv, eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja online-infosisu valdkonnas, suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele. See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada kõigile juurdepääs lairibaühendusele. Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega traadiga ja traadita lairibaühenduste tagamine, mis aitab saavutada eesmärki kindlustada 2020. aastaks kõigile lairibaühenduse kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja vähemalt pooltele liidu majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s, ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks. See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevuspõhimõtteid nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on käesolev programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel. |
| --- | --- |

(8)

Programm peaks eriti toetama strateegiat „Euroopa 2020. aastal”, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teadmistepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks. Tarbimise kasv, eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja online-infosisu valdkonnas, suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele. See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada kõigile juurdepääs lairibaühendusele. Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega traadiga ja traadita lairibaühenduste tagamine, mis aitab saavutada eesmärki kindlustada 2020. aastaks kõigile lairibaühenduse kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja vähemalt pooltele liidu majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s, ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks. See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevuspõhimõtteid nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on käesolev programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel.

| (9) | Programm peaks looma alused arengule, mille abil liit suudab traadita lairibaühenduste kiiruses, liikuvuses, katvuses ja läbilaskevõimes asuda juhtivale positsioonile. Selline juhtroll on hädavajalik konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks, et avada siseturg kõikidele liidu kodanikele. |
| --- | --- |

(9)

Programm peaks looma alused arengule, mille abil liit suudab traadita lairibaühenduste kiiruses, liikuvuses, katvuses ja läbilaskevõimes asuda juhtivale positsioonile. Selline juhtroll on hädavajalik konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks, et avada siseturg kõikidele liidu kodanikele.

| (10) | Programm peaks kindlaks määrama liikmesriikide ja liidu institutsioonide peamised põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused. Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt olemasolevale liidu õigusele ja võtta arvesse liidu poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Programm peaks kindlaks määrama liikmesriikide ja liidu institutsioonide peamised põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused. Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt olemasolevale liidu õigusele ja võtta arvesse liidu poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid.

| (11) | Programmis tuleks arvesse võtta ka otsust nr 676/2002/EÜ ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) tehnilisi teadmisi, et liidu spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mis parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba olemasoleva ELi poliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Programmis tuleks arvesse võtta ka otsust nr 676/2002/EÜ ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) tehnilisi teadmisi, et liidu spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mis parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba olemasoleva ELi poliitika rakendamiseks.

| (12) | Hõlpsaks juurdepääsuks spektrile võib vaja minna uuenduslikke loaliike, näiteks spektri või infrastruktuuri ühiskasutust, mille rakendamist liidus võib hõlbustada hea tava määratlemise ja teabevahetuse soodustamise, samuti teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega. Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige väiksemat koormust põhjustav lubade andmise tüüp, kus häired ei takista muude teenuste arengut. |
| --- | --- |

(12)

Hõlpsaks juurdepääsuks spektrile võib vaja minna uuenduslikke loaliike, näiteks spektri või infrastruktuuri ühiskasutust, mille rakendamist liidus võib hõlbustada hea tava määratlemise ja teabevahetuse soodustamise, samuti teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega. Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige väiksemat koormust põhjustav lubade andmise tüüp, kus häired ei takista muude teenuste arengut.

| (13) | Nn kognitiivseid tehnoloogiaid, mis on küll alles väljatöötamisel, võiks juba täiendavalt uurida, sealhulgas geolokaliseerimisel põhineva ühiskasutuse hõlbustamisega. |
| --- | --- |

(13)

Nn kognitiivseid tehnoloogiaid, mis on küll alles väljatöötamisel, võiks juba täiendavalt uurida, sealhulgas geolokaliseerimisel põhineva ühiskasutuse hõlbustamisega.

| (14) | Spektrikasutusõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu. Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on liidu õigusesse juba sisse viidud, vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ kohe kaubeldavaks muuta. Selliste meetmete koordineeritud kasutuselevõttu kõikides liikmesriikides ja kõnealuste õiguste omandamist kõikjal liidu piires kergendaks parimate tavade vahetamine nimetatud sagedusribade jaoks lubade andmise tingimuste ja korra alal ning ühismeetmed, mis takistaksid spektri kasutusõiguste koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi või põhjustada nimetatud õiguste lubamatut kasutamata jätmist. Võimaluse korral tuleks toetada spektri kollektiivset (jagatud) kasutamist – määramata arv sõltumatuid kasutajaid/seadmeid omab juurdepääsu spektrile samas sageduspiirkonnas samal ajal ja konkreetses geograafilises piirkonnas täpselt määratletud tingimustel – ilma et see piiraks elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitleva direktiivi 2002/20/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

(14)

Spektrikasutusõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu. Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on liidu õigusesse juba sisse viidud, vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ kohe kaubeldavaks muuta. Selliste meetmete koordineeritud kasutuselevõttu kõikides liikmesriikides ja kõnealuste õiguste omandamist kõikjal liidu piires kergendaks parimate tavade vahetamine nimetatud sagedusribade jaoks lubade andmise tingimuste ja korra alal ning ühismeetmed, mis takistaksid spektri kasutusõiguste koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi või põhjustada nimetatud õiguste lubamatut kasutamata jätmist. Võimaluse korral tuleks toetada spektri kollektiivset (jagatud) kasutamist – määramata arv sõltumatuid kasutajaid/seadmeid omab juurdepääsu spektrile samas sageduspiirkonnas samal ajal ja konkreetses geograafilises piirkonnas täpselt määratletud tingimustel – ilma et see piiraks elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid käsitleva direktiivi 2002/20/EÜ kohaldamist.

| (15) | Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi, parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus traadiga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav. Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui praegused kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid. Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi. Praegust konkurentsiolukorda võib mõjutada uute spektri kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektri üleandmise või rentimise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt. Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ ja nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/372/EMÜ (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (8) (GSMi direktiiv) aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektrikasutusõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud direktiivis 2002/21/EÜ, et piirata igal ettevõtjal kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri kasutusõiguste koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist. |
| --- | --- |

(15)

Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi, parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus traadiga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav. Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui praegused kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid. Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi. Praegust konkurentsiolukorda võib mõjutada uute spektri kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektri üleandmise või rentimise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt. Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ ja nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/372/EMÜ (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (8) (GSMi direktiiv) aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektrikasutusõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud direktiivis 2002/21/EÜ, et piirata igal ettevõtjal kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri kasutusõiguste koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist.

| (16) | Praeguse spektrikasutuse andmiku koostamine koos tehnoloogiasuundumuste, tulevase spektrivajaduse ja -nõudluse analüüsiga, eelkõige vahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, peaks lubama teha kindlaks sagedusribad, mille tõhusust saaks parandada, ja spektri ühise kasutamise võimalusi nii äri- kui ka avaliku sektori hüvanguks. Praeguse spektrikasutuse andmiku loomise ja pidamise metoodikas peaks asjakohaselt arvesse võtma haldusasutustele tekitatavat halduskoormust, ning eesmärgiks tuleks seada selle minimeerimine. Seega tuleb praeguse spektrikasutuse andmiku koostamise metoodika väljatöötamisel täielikult arvesse võtta komisjoni 16. mai 2007. aasta otsuse 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (9) kohaselt liikmesriikidelt saadud teavet. |
| --- | --- |

(16)

Praeguse spektrikasutuse andmiku koostamine koos tehnoloogiasuundumuste, tulevase spektrivajaduse ja -nõudluse analüüsiga, eelkõige vahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, peaks lubama teha kindlaks sagedusribad, mille tõhusust saaks parandada, ja spektri ühise kasutamise võimalusi nii äri- kui ka avaliku sektori hüvanguks. Praeguse spektrikasutuse andmiku loomise ja pidamise metoodikas peaks asjakohaselt arvesse võtma haldusasutustele tekitatavat halduskoormust, ning eesmärgiks tuleks seada selle minimeerimine. Seega tuleb praeguse spektrikasutuse andmiku koostamise metoodika väljatöötamisel täielikult arvesse võtta komisjoni 16. mai 2007. aasta otsuse 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (9) kohaselt liikmesriikidelt saadud teavet.

| (17) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ käsitletud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta jagatud kasutuse õiguslikult kindlaksmääratud tingimusi. Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid. Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid. Need tuleks seetõttu üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 1999/5/EÜ käsitletud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta jagatud kasutuse õiguslikult kindlaksmääratud tingimusi. Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid. Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid. Need tuleks seetõttu üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme.

| (18) | Liikmesriikidele tuleks lubada vajaduse korral võtta üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikidele tuleks lubada vajaduse korral võtta üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmeid.

| (19) | Vastavalt Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärkidele peaks traadita lairibaside oluliselt kaasa aitama majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehtaks kättesaadavaks piisavalt spektrit, antaks kiiresti kasutusõigusi ja lubataks kauplemist, et kohaneda turu arenguga. Euroopa digitaalarengu tegevuskavas nõutakse kõigile ELi kodanikele 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Seetõttu tuleks olemasolevate komisjoni otsustega juba hõlmatud spekter nimetatud otsuste tingimuste kohaselt kättesaadavaks teha. Sõltuvalt turunõudlusest tuleks vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ loaandmise menetlus maapealse side suhtes läbi viia 31. detsembriks 2012, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/411/EÜ (10), 2008/477/EÜ (11) ja 2009/766/EÜ (12) määratud spektri sagedusribades. Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks ELi äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla juurdepääs satelliit-lairibasidele. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärkidele peaks traadita lairibaside oluliselt kaasa aitama majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehtaks kättesaadavaks piisavalt spektrit, antaks kiiresti kasutusõigusi ja lubataks kauplemist, et kohaneda turu arenguga. Euroopa digitaalarengu tegevuskavas nõutakse kõigile ELi kodanikele 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Seetõttu tuleks olemasolevate komisjoni otsustega juba hõlmatud spekter nimetatud otsuste tingimuste kohaselt kättesaadavaks teha. Sõltuvalt turunõudlusest tuleks vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ loaandmise menetlus maapealse side suhtes läbi viia 31. detsembriks 2012, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/411/EÜ (10), 2008/477/EÜ (11) ja 2009/766/EÜ (12) määratud spektri sagedusribades. Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks ELi äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla juurdepääs satelliit-lairibasidele.

| (20) | Vajadusel tuleks kasutusele võtta paindlikum spektri kasutuse kord, et edendada innovatsiooni ja kiireid lairibaühendusi, mis võimaldavad ettevõtetel vähendada kulusid ja suurendada konkurentsivõimet, samuti töötada välja uusi interaktiivseid online-teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ning üldhuviteenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Vajadusel tuleks kasutusele võtta paindlikum spektri kasutuse kord, et edendada innovatsiooni ja kiireid lairibaühendusi, mis võimaldavad ettevõtetel vähendada kulusid ja suurendada konkurentsivõimet, samuti töötada välja uusi interaktiivseid online-teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ning üldhuviteenuste valdkonnas.

| (21) | Kui peaaegu 500 miljonil Euroopas elaval inimesel oleks kiire lairibaühendus, arendaks see siseturgu, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele, pakkudes igale kasutajale rohkem väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lairibaühenduste kiire kasutuselevõtmine on seega eluliselt tähtis Euroopa tootlikkuse arendamiseks ning uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, millest võiksid saada liidrid erinevates sektorites, näiteks tervishoius, tootmises ja teenuste pakkumisel. |
| --- | --- |

(21)

Kui peaaegu 500 miljonil Euroopas elaval inimesel oleks kiire lairibaühendus, arendaks see siseturgu, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele, pakkudes igale kasutajale rohkem väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lairibaühenduste kiire kasutuselevõtmine on seega eluliselt tähtis Euroopa tootlikkuse arendamiseks ning uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, millest võiksid saada liidrid erinevates sektorites, näiteks tervishoius, tootmises ja teenuste pakkumisel.

| (22) | 2006. aastal hindas Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU), et äriline mobiilside sektor vajaks kolmanda põlvkonna (IMT-2000) mobiilside ja mobiilside kõrgeltarenenud süsteemide (st 3G ja 4G mobiilside) arendamiseks 2020. aastaks ribalaiusi 1 280 ja 1 720 MHz vahel kõigis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu piirkondades, sh Euroopas. Tuleks märkida, et väiksem nimetatud arv (1 280 MHz) on suurem, kui on nõutud mõnedes riikides. Lisaks on mõnedes riikides nõuded laiemad kui suurem nimetatud näitaja (1 720 MHz). Mõlemad need väärtused sisaldavad spektrit, mida juba kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada eel-IMT süsteemides, nagu IMT-2000 ja selle edasiarendused. Ilma nõutava, soovitavalt ülemaailmselt ühtlustatud spektri vabastamiseta hakkab mobiilsidevõrkude läbilaskevõime piirama majanduskasvu ja uute teenuste arengut. |
| --- | --- |

(22)

2006. aastal hindas Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (ITU), et äriline mobiilside sektor vajaks kolmanda põlvkonna (IMT-2000) mobiilside ja mobiilside kõrgeltarenenud süsteemide (st 3G ja 4G mobiilside) arendamiseks 2020. aastaks ribalaiusi 1 280 ja 1 720 MHz vahel kõigis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu piirkondades, sh Euroopas. Tuleks märkida, et väiksem nimetatud arv (1 280 MHz) on suurem, kui on nõutud mõnedes riikides. Lisaks on mõnedes riikides nõuded laiemad kui suurem nimetatud näitaja (1 720 MHz). Mõlemad need väärtused sisaldavad spektrit, mida juba kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada eel-IMT süsteemides, nagu IMT-2000 ja selle edasiarendused. Ilma nõutava, soovitavalt ülemaailmselt ühtlustatud spektri vabastamiseta hakkab mobiilsidevõrkude läbilaskevõime piirama majanduskasvu ja uute teenuste arengut.

| (23) | 800 MHz sagedusriba (790-862 MHz) on optimaalne suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega. Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele otsusega 2010/267/EÜ ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele (millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus) (13), millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha ELis aastaks 2013 elektroonilise sideteenuse jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks. Pikemas perspektiivis tuleks kavandada ka täiendavat spektrit, pidades silmas analüüsi tulemusi, tehnoloogiasuundumusi, tulevast spektrivajadust ja -nõudlust. Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks vajaduse korral õigustele lisada katvuse kohustused. |
| --- | --- |

(23)

800 MHz sagedusriba (790-862 MHz) on optimaalne suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega. Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele otsusega 2010/267/EÜ ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele (millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus) (13), millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha ELis aastaks 2013 elektroonilise sideteenuse jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks. Pikemas perspektiivis tuleks kavandada ka täiendavat spektrit, pidades silmas analüüsi tulemusi, tehnoloogiasuundumusi, tulevast spektrivajadust ja -nõudlust. Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks vajaduse korral õigustele lisada katvuse kohustused.

| (24) | Traadita lairibasidega seotud suuremad võimalused on eriti tähtsad kultuurivaldkonnale uute jaotuskanalite loomiseks, sillutades seeläbi teed sektori edukaks arenguks tulevikus. |
| --- | --- |

(24)

Traadita lairibasidega seotud suuremad võimalused on eriti tähtsad kultuurivaldkonnale uute jaotuskanalite loomiseks, sillutades seeläbi teed sektori edukaks arenguks tulevikus.

| (25) | Traadita juurdepääsusüsteemid, sh raadio-kohtvõrgud, võivad litsentsideta neile praegu eraldatud mahtudest välja kasvada. Seoses spektri praeguse kasutamise ja uute vajaduste andmiku koostamisega ning sõltuvalt spektri kasutamisest muudel eesmärkidel tuleks hinnata seda, kas on vajadust ja võimalik laiendada litsentsidega hõlmamata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele sagedustel 2,4 GHz ja 5GHz. |
| --- | --- |

(25)

Traadita juurdepääsusüsteemid, sh raadio-kohtvõrgud, võivad litsentsideta neile praegu eraldatud mahtudest välja kasvada. Seoses spektri praeguse kasutamise ja uute vajaduste andmiku koostamisega ning sõltuvalt spektri kasutamisest muudel eesmärkidel tuleks hinnata seda, kas on vajadust ja võimalik laiendada litsentsidega hõlmamata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele sagedustel 2,4 GHz ja 5GHz.

| (26) | Kuigi ringhääling jääb jätkuvalt oluliseks infosisu levikanaliks, kuna see on endiselt kõige ökonoomsem massilise teabeedastuse kanal, pakuvad traadiga ja traadita lairibaside ning muud uued teenused kultuurivaldkonnale uusi võimalusi mitmekesistada oma levikanaleid, pakkuda tellitavaid teenuseid ja kasutada ära andmeside olulise suurenemise majanduslikke võimalusi. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi ringhääling jääb jätkuvalt oluliseks infosisu levikanaliks, kuna see on endiselt kõige ökonoomsem massilise teabeedastuse kanal, pakuvad traadiga ja traadita lairibaside ning muud uued teenused kultuurivaldkonnale uusi võimalusi mitmekesistada oma levikanaleid, pakkuda tellitavaid teenuseid ja kasutada ära andmeside olulise suurenemise majanduslikke võimalusi.

| (27) | Kõnealuse mitmeaastase programmi prioriteetidele keskendumiseks peaks liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd, et toetada ja saavutada eesmärki võimaldada liidul jõuda juhtpositsioonile traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, avades kulutõhusates sagedusribades piisavalt spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(27)

Kõnealuse mitmeaastase programmi prioriteetidele keskendumiseks peaks liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd, et toetada ja saavutada eesmärki võimaldada liidul jõuda juhtpositsioonile traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, avades kulutõhusates sagedusribades piisavalt spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks.

| (28) | Kuna ühine lähenemisviis ja mastaabisääst on liidus lairibaside arendamise ning konkurentsimoonutuste ja turu liikmesriigiti killustumise vältimise võti, tuleks liikmesriikide ühistegevuses ja koos komisjoniga teha kindlaks teatavad lubade andmise tingimuste ja menetluste parimad tavad. Tingimused ja menetlused võiksid sisaldada katvuse kohustusi, spektriploki suurust, õiguste andmise ajastust, juurdepääsu virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele ja spektrikasutusõiguste kestust. Kuna spektriga kauplemine on spektri tõhusa kasutamise kasvu ning traadita seadmete ja teenuste siseturu arengu jaoks tähtis, tuleks neid tingimusi ja menetlusi kohaldada sagedusribadele, mis on eraldatud traadita sideks ning mille kasutusõigusi võib üle anda või rentida. |
| --- | --- |

(28)

Kuna ühine lähenemisviis ja mastaabisääst on liidus lairibaside arendamise ning konkurentsimoonutuste ja turu liikmesriigiti killustumise vältimise võti, tuleks liikmesriikide ühistegevuses ja koos komisjoniga teha kindlaks teatavad lubade andmise tingimuste ja menetluste parimad tavad. Tingimused ja menetlused võiksid sisaldada katvuse kohustusi, spektriploki suurust, õiguste andmise ajastust, juurdepääsu virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele ja spektrikasutusõiguste kestust. Kuna spektriga kauplemine on spektri tõhusa kasutamise kasvu ning traadita seadmete ja teenuste siseturu arengu jaoks tähtis, tuleks neid tingimusi ja menetlusi kohaldada sagedusribadele, mis on eraldatud traadita sideks ning mille kasutusõigusi võib üle anda või rentida.

| (29) | Muudele sektoritele nagu transport (ohutus, teabe- ja juhtimissüsteemid), uurimis- ja arendustegevus, e-tervishoid, e-kaasamine ning vajadusel avalik julgeolek ja katastroofiabi, kus kasutatakse üha rohkem videoülekandeid ja andmeedastust kiire ja tõhusama teenuse eesmärgil, võib vaja minna rohkem spektrit. Innovatsioonile peaks kaasa aitama spektripoliitika ning teadus- ja arendustegevuse vahelise sünergia optimeerimine ning eri spektrikasutajate raadiotehnilise ühilduvuse uuringud. Pealegi tuleb teadusuuringute, tehnoloogiaarengu ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) uurimistulemuste alusel uurida võimaliku suure majandusliku või investeerimispotentsiaaliga ja eriti VKEsid huvitavate projektide nagu kognitiivse raadio või e-tervise spektrivajadusi. Vajalik kaitse kahjulike häirete eest tuleks tagada ka teadus- ja arendustegevuse ning teadusliku tegevuse toetamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Muudele sektoritele nagu transport (ohutus, teabe- ja juhtimissüsteemid), uurimis- ja arendustegevus, e-tervishoid, e-kaasamine ning vajadusel avalik julgeolek ja katastroofiabi, kus kasutatakse üha rohkem videoülekandeid ja andmeedastust kiire ja tõhusama teenuse eesmärgil, võib vaja minna rohkem spektrit. Innovatsioonile peaks kaasa aitama spektripoliitika ning teadus- ja arendustegevuse vahelise sünergia optimeerimine ning eri spektrikasutajate raadiotehnilise ühilduvuse uuringud. Pealegi tuleb teadusuuringute, tehnoloogiaarengu ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) uurimistulemuste alusel uurida võimaliku suure majandusliku või investeerimispotentsiaaliga ja eriti VKEsid huvitavate projektide nagu kognitiivse raadio või e-tervise spektrivajadusi. Vajalik kaitse kahjulike häirete eest tuleks tagada ka teadus- ja arendustegevuse ning teadusliku tegevuse toetamiseks.

| (30) | Euroopa 2020. aasta strateegiaga on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, energiatõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks energiatõhususe 20 % parandamisega aastaks 2020. Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on tähtis osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril. Kavandatud meetmed hõlmavad arukate energiahaldussüsteemide (arukad võrgud ja arukas mõõtmine) üleeuroopalist kasutuselevõttu, sidevõimekuse kasutamist energiatarbimise vähendamiseks ning arukate transpordisüsteemide ja aruka liiklusjuhtimise arendamist transpordisektori süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Spektritehnoloogia tõhus kasutamine võiks aidata ka vähendada energia tarbimist raadioseadmetes ja piirata keskkonnamõju maa- ja äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

(30)

Euroopa 2020. aasta strateegiaga on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, energiatõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks energiatõhususe 20 % parandamisega aastaks 2020. Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on tähtis osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril. Kavandatud meetmed hõlmavad arukate energiahaldussüsteemide (arukad võrgud ja arukas mõõtmine) üleeuroopalist kasutuselevõttu, sidevõimekuse kasutamist energiatarbimise vähendamiseks ning arukate transpordisüsteemide ja aruka liiklusjuhtimise arendamist transpordisektori süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Spektritehnoloogia tõhus kasutamine võiks aidata ka vähendada energia tarbimist raadioseadmetes ja piirata keskkonnamõju maa- ja äärepoolseimates piirkondades.

| (31) | Spektrilubade andmise ühise lähenemisviisi väljatöötamisel tuleks täielikult arvesse võtta rahva tervise kaitsmist elektromagnetväljade eest, mis on oluline kodanike heaolu tagamiseks. Seda on käsitletud nõukogu soovituses 1999/519/EÜ (milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega (sagedusega 0 Hz kuni 300 GHz) kokkupuute piiramist) (14) ning ülioluline on tagada pidev järelevalve selle üle, kuidas spektri kasutamise ioniseeriv ja mitteioniseeriv toime mõjutab inimeste tervist, sealhulgas tuleb vaadelda ka kumulatiivset toimet, mida tegelikus elus põhjustab mitmesuguste spektrisageduste üha laienev kasutamine üha suurema hulga eri seadmete poolt. |
| --- | --- |

(31)

Spektrilubade andmise ühise lähenemisviisi väljatöötamisel tuleks täielikult arvesse võtta rahva tervise kaitsmist elektromagnetväljade eest, mis on oluline kodanike heaolu tagamiseks. Seda on käsitletud nõukogu soovituses 1999/519/EÜ (milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega (sagedusega 0 Hz kuni 300 GHz) kokkupuute piiramist) (14) ning ülioluline on tagada pidev järelevalve selle üle, kuidas spektri kasutamise ioniseeriv ja mitteioniseeriv toime mõjutab inimeste tervist, sealhulgas tuleb vaadelda ka kumulatiivset toimet, mida tegelikus elus põhjustab mitmesuguste spektrisageduste üha laienev kasutamine üha suurema hulga eri seadmete poolt.

| (32) | Olulised üldise huvi eesmärgid nagu inimelude ohutus nõuavad kooskõlastatud tehnilisi lahendusi liikmesriikide ohutus- ja avariialaseks koostööks. Ühisel alusel tuleks kättesaadavaks teha piisavalt spektrit turvateenuste ja -seadmete arenguks ja vabaks liikumiseks ning uudsete üleeuroopaliste või koostalitlusvõimeliste turva- ja avariilahenduste arenguks. Uuringud on näidanud, et järgmise 5–10 aasta jooksul hakkab üleeuroopalise avaliku julgeoleku ja katastroofiabi lairiba-mobiilteenusteks jaoks vaja minema rohkem ühtlustatud spektrit sagedustel alla 1 GHz. |
| --- | --- |

(32)

Olulised üldise huvi eesmärgid nagu inimelude ohutus nõuavad kooskõlastatud tehnilisi lahendusi liikmesriikide ohutus- ja avariialaseks koostööks. Ühisel alusel tuleks kättesaadavaks teha piisavalt spektrit turvateenuste ja -seadmete arenguks ja vabaks liikumiseks ning uudsete üleeuroopaliste või koostalitlusvõimeliste turva- ja avariilahenduste arenguks. Uuringud on näidanud, et järgmise 5–10 aasta jooksul hakkab üleeuroopalise avaliku julgeoleku ja katastroofiabi lairiba-mobiilteenusteks jaoks vaja minema rohkem ühtlustatud spektrit sagedustel alla 1 GHz.

| (33) | Spektri reguleerimisel on leviomaduste, raadiopõhistest teenustest sõltuvate turgude rahvusvahelise olemuse ja kahjulike riikidevaheliste häirete vältimise vajaduse tõttu tugev piiriülene või rahvusvaheline mõõde. |
| --- | --- |

(33)

Spektri reguleerimisel on leviomaduste, raadiopõhistest teenustest sõltuvate turgude rahvusvahelise olemuse ja kahjulike riikidevaheliste häirete vältimise vajaduse tõttu tugev piiriülene või rahvusvaheline mõõde.

| (34) | Euroopa Liidu Kohtu asjakohastest lahenditest tuleneb, et rahvusvahelise lepingu reguleerimisala kuulumise korral osaliselt liidu pädevusse ja osaliselt liikmesriikide pädevusse on oluline tagada tihe koostöö liikmesriikide ja liidu institutsioonide vahel. See koostöökohustus, mida täpsustatakse väljakujunenud kohtupraktikas, tuleneb liidu ja liikmesriikide rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttest. |
| --- | --- |

(34)

Euroopa Liidu Kohtu asjakohastest lahenditest tuleneb, et rahvusvahelise lepingu reguleerimisala kuulumise korral osaliselt liidu pädevusse ja osaliselt liikmesriikide pädevusse on oluline tagada tihe koostöö liikmesriikide ja liidu institutsioonide vahel. See koostöökohustus, mida täpsustatakse väljakujunenud kohtupraktikas, tuleneb liidu ja liikmesriikide rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttest.

| (35) | Liikmesriigid võivad vajada ka tuge sageduste kooskõlastamise kahepoolsetel läbirääkimistel liidu naaberriikidega, kaasa arvatud kandidaatriikidega ja ühinevate riikidega, et täita oma liidu õiguse kohaseid sageduste kooskõlastamisega seotud kohustusi. See peaks aitama ka vältida kahjulikke häireid ja tõhustada spektrikasutust ning ühtlustada spektrikasutust isegi väljaspool liidu piire. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigid võivad vajada ka tuge sageduste kooskõlastamise kahepoolsetel läbirääkimistel liidu naaberriikidega, kaasa arvatud kandidaatriikidega ja ühinevate riikidega, et täita oma liidu õiguse kohaseid sageduste kooskõlastamisega seotud kohustusi. See peaks aitama ka vältida kahjulikke häireid ja tõhustada spektrikasutust ning ühtlustada spektrikasutust isegi väljaspool liidu piire.

| (36) | Otsuse eesmärkide saavutamiseks on oluline tõhustada olemasolevat institutsioonilist raamistikku spektripoliitika ja -halduse kooskõlastamiseks liidu tasemel, sealhulgas kahte või enamat liikmesriiki otseselt mõjutavates küsimustes, võttes täies ulatuses arvesse siseriiklike asutuste pädevust ja eriteadmisi. Oluline on ka koostöö ja kooskõlastamine standardiasutuste, teadusasutuste ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi vahel. |
| --- | --- |

(36)

Otsuse eesmärkide saavutamiseks on oluline tõhustada olemasolevat institutsioonilist raamistikku spektripoliitika ja -halduse kooskõlastamiseks liidu tasemel, sealhulgas kahte või enamat liikmesriiki otseselt mõjutavates küsimustes, võttes täies ulatuses arvesse siseriiklike asutuste pädevust ja eriteadmisi. Oluline on ka koostöö ja kooskõlastamine standardiasutuste, teadusasutuste ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi vahel.

| (37) | Et tagada ühtsed tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (15). |
| --- | --- |

(37)

Et tagada ühtsed tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (15).

| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt mitmeaastase raadiospektripoliitika programmi väljatöötamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning käesoleva otsuse ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt mitmeaastase raadiospektripoliitika programmi väljatöötamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning käesoleva otsuse ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (39) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse täitmise tulemustest ning tulevikus kavandatavatest tegevustest. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse täitmise tulemustest ning tulevikus kavandatavatest tegevustest.

| (40) | Käesoleva ettepaneku koostamisel võttis komisjon võimalikult suures ulatuses arvesse komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsusega 2002/622/EÜ loodud raadiospektripoliitika töörühma arvamust (16), |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva ettepaneku koostamisel võttis komisjon võimalikult suures ulatuses arvesse komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsusega 2002/622/EÜ loodud raadiospektripoliitika töörühma arvamust (16),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1.   Käesoleva otsusega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (2012–2015) (edaspidi „programm”) spektrikasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks, et tagada siseturu toimimine sellistes liidu spektrikasutusega seotud poliitikavaldkondades nagu elektrooniline side, teadusuuringud, tehnoloogia areng ja kosmos, transport, energeetika ja audiovisuaalvaldkond.

Käesolev otsus ei mõjuta spektri piisavat kättesaadavust teistes liidu poliitikavaldkondades, nagu kodanikukaitse, katastroofiabi ning ühine välis- ja julgeolekupoliitika.

2.   Käesolev otsus ei piira olemasolevate liidu õigusaktide kohaldamist, eelkõige direktiivide 1999/5/EÜ, 2002/20/EÜ ja 2002/21/EÜ ja kui käesoleva otsuse artiklist 6 ei tulene teisiti, otsuse nr 676/2002/EÜ ning siseriiklikul tasandil liidu õigusega kooskõlas võetud meetmete kohaldamist.

3.   Käesolev otsus ei piira riiklikul tasandil liidu õigusega täielikus kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga.

Käesoleva otsusega ei piirata liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel. Kui käesolev otsus või selle alusel võetud meetmed artiklis 6 nimetatud sagedusribade suhtes mõjutab liikmesriikides üksnes ning otseselt avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel vajalikus ulatuses kasutatavat spektrit, võivad liikmesriigid jätkata selle sagedusriba kasutamist avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel, kuni käesoleva otsuse või selle alusel võetud meetme jõustumise kuupäeval vastavas sagedusribas olevate süsteemide kasutamine lõpetatakse. Liikmesriik teatab nõuetekohaselt oma otsusest komisjonile.

Artikkel 2

Üldised regulatiivsed põhimõtted

1.   Liikmesriigid teevad üksteise ja komisjoniga koostööd läbipaistval viisil, et tagada kogu ELis järgmiste üldiste regulatiivsete põhimõtete järjekindel rakendamine:

| a) | kohaldada kõige asjakohasemat ja võimalikult vähe koormavat lubade andmise süsteemi sellisel viisil, et saavutada võimalikult suur spektrikasutuse paindlikkus ja tõhusus; Sellise lubade andmise süsteemi aluseks on objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

kohaldada kõige asjakohasemat ja võimalikult vähe koormavat lubade andmise süsteemi sellisel viisil, et saavutada võimalikult suur spektrikasutuse paindlikkus ja tõhusus; Sellise lubade andmise süsteemi aluseks on objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed kriteeriumid;

| b) | aidata kaasa siseturu arengule, tulevikus kogu liitu hõlmavate digitaalteenuste tekkimist ning tõhusat konkurentsi soodustades; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa siseturu arengule, tulevikus kogu liitu hõlmavate digitaalteenuste tekkimist ning tõhusat konkurentsi soodustades;

| c) | toetada konkurentsi ja innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet, et hõlbustada lairibateenuste kättesaadavust ja reageerida tõhusalt suuremale traadita andmeedastusele; |
| --- | --- |

c)

toetada konkurentsi ja innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet, et hõlbustada lairibateenuste kättesaadavust ja reageerida tõhusalt suuremale traadita andmeedastusele;

| d) | määratleda spektri kasutamise tehnilised tingimused, võttes täielikult arvesse asjaomast liidu õigust, muu hulgas piiranguid üldsuse kokkupuutele elektromagnetväljadega; |
| --- | --- |

d)

määratleda spektri kasutamise tehnilised tingimused, võttes täielikult arvesse asjaomast liidu õigust, muu hulgas piiranguid üldsuse kokkupuutele elektromagnetväljadega;

| e) | edendada spektrikasutusõiguste puhul võimaluse korral tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust. |
| --- | --- |

e)

edendada spektrikasutusõiguste puhul võimaluse korral tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust.

2.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 määratud üldistele regulatiivsetele põhimõtetele kohaldatakse elektroonilise side suhtes vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklitele 8a, 9 ja 9b ning otsusele nr 676/2002/EÜ järgmisi konkreetseid põhimõtteid:

| a) | kohaldada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks spektrikasutusõiguse suhtes tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust ning raadiosageduste individuaalsete kasutusõiguste üleandmist või rentimist; |
| --- | --- |

a)

kohaldada elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks spektrikasutusõiguse suhtes tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust ning raadiosageduste individuaalsete kasutusõiguste üleandmist või rentimist;

| b) | edendada raadiosageduste kasutamise ühtlustamist kogu liidus, vastavalt vajadusele tagada nende tulemuslik ja tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

b)

edendada raadiosageduste kasutamise ühtlustamist kogu liidus, vastavalt vajadusele tagada nende tulemuslik ja tõhus kasutamine;

| c) | soodustada traadita andmeside ja lairibateenuste ulatuslikumat kasutamist, eelkõige paindlikkuse edendamisega, ja toetada innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet. |
| --- | --- |

c)

soodustada traadita andmeside ja lairibateenuste ulatuslikumat kasutamist, eelkõige paindlikkuse edendamisega, ja toetada innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet.

Artikkel 3

Poliitika eesmärgid

Käesoleva otsuse prioriteetidele keskendumiseks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et toetada ja saavutada järgmisi poliitika eesmärke:

| a) | soodustada spektri tõhusat haldamist ja kasutamist, et see kõige paremini rahuldaks kasvavat nõudlust sageduste kasutamise järele, kajastades spektri olulist ühiskondlikku, kultuurilist ja majanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

a)

soodustada spektri tõhusat haldamist ja kasutamist, et see kõige paremini rahuldaks kasvavat nõudlust sageduste kasutamise järele, kajastades spektri olulist ühiskondlikku, kultuurilist ja majanduslikku väärtust;

| b) | püüda eraldada õigeaegselt piisavalt ja asjakohaselt spektrit eesmärgiga toetada liidu poliitika eesmärke ja et kõige paremini rahuldada kasvavat nõudlust traadita andmeside järele, võimaldades niimoodi äri- ja avalike teenuste arendamist, võttes samal ajal arvesse olulisi üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, nagu kultuuriline mitmekesisus ja meediapluralism; selleks tuleb teha kõik võimalik, et artiklis 9 osutatud spektri andmiku alusel määrata kindlaks hiljemalt 2015. aastal sobilik vähemalt 1 200 MHz spekter. See arv hõlmab juba kasutusel olevat spektrit; |
| --- | --- |

b)

püüda eraldada õigeaegselt piisavalt ja asjakohaselt spektrit eesmärgiga toetada liidu poliitika eesmärke ja et kõige paremini rahuldada kasvavat nõudlust traadita andmeside järele, võimaldades niimoodi äri- ja avalike teenuste arendamist, võttes samal ajal arvesse olulisi üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, nagu kultuuriline mitmekesisus ja meediapluralism; selleks tuleb teha kõik võimalik, et artiklis 9 osutatud spektri andmiku alusel määrata kindlaks hiljemalt 2015. aastal sobilik vähemalt 1 200 MHz spekter. See arv hõlmab juba kasutusel olevat spektrit;

| c) | ületada digitaalne lõhe ja aidata saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärgid, soodustades 2020. aastaks kõigile liidu kodanikele juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja võimaldades liidus saada suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühendused; |
| --- | --- |

c)

ületada digitaalne lõhe ja aidata saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärgid, soodustades 2020. aastaks kõigile liidu kodanikele juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja võimaldades liidus saada suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühendused;

| d) | võimaldada liidul jõuda juhtpositsioonile traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, vabastades kulutõhusates sagedusribades piisavalt spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks; |
| --- | --- |

d)

võimaldada liidul jõuda juhtpositsioonile traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, vabastades kulutõhusates sagedusribades piisavalt spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks;

| e) | tagada lairiba mobiilside suurema läbilaskevõime kaudu nii äri- kui ka avaliku sektori arenguvõimalused; |
| --- | --- |

e)

tagada lairiba mobiilside suurema läbilaskevõime kaudu nii äri- kui ka avaliku sektori arenguvõimalused;

| f) | edendada innovatsiooni ja investeeringuid spektri kasutamise suurema paindlikkusega, rakendades kogu liidus järjekindlalt tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid tehnoloogilistele lahendustele, mida võidakse kasutusele võtta, ning tagades õigusliku reguleerimise piisava prognoositavuse, mis on muu hulgas sätestatud elektroonilise side reguleerivas raamistikus, avades ühtlustatud spektri uute kõrgeltarenenud tehnoloogiate jaoks ja võimaldades spektrikasutusõigustega kauplemist, luues sellega võimalused tulevaste liiduüleste teenuste arendamiseks; |
| --- | --- |

f)

edendada innovatsiooni ja investeeringuid spektri kasutamise suurema paindlikkusega, rakendades kogu liidus järjekindlalt tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid tehnoloogilistele lahendustele, mida võidakse kasutusele võtta, ning tagades õigusliku reguleerimise piisava prognoositavuse, mis on muu hulgas sätestatud elektroonilise side reguleerivas raamistikus, avades ühtlustatud spektri uute kõrgeltarenenud tehnoloogiate jaoks ja võimaldades spektrikasutusõigustega kauplemist, luues sellega võimalused tulevaste liiduüleste teenuste arendamiseks;

| g) | hõlbustada spektrile kerget juurdepääsu, kasutades elektrooniliste sideteenuste üldlubade soodsaid omadusi kooskõlas direktiivi 2002/20/EÜ artikliga 5; |
| --- | --- |

g)

hõlbustada spektrile kerget juurdepääsu, kasutades elektrooniliste sideteenuste üldlubade soodsaid omadusi kooskõlas direktiivi 2002/20/EÜ artikliga 5;

| h) | ergutada passiivse infrastruktuuri ühiskasutust, kui see vastab proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artikliga 12; |
| --- | --- |

h)

ergutada passiivse infrastruktuuri ühiskasutust, kui see vastab proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artikliga 12;

| i) | säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, eelkõige elektrooniliste sideteenuste alal, püüdes eel- või järelmeetmete abil vältida raadiosageduste kasutusõiguste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt kahjustada konkurentsi; |
| --- | --- |

i)

säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, eelkõige elektrooniliste sideteenuste alal, püüdes eel- või järelmeetmete abil vältida raadiosageduste kasutusõiguste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt kahjustada konkurentsi;

| j) | vähendada siseturu killustumist ja kasutada täiel määral ära siseturu potentsiaali, et soodustada majanduskasvu ja mastaabisäästu liidu tasandil, tõhustades sobival viisil spektri kasutamiseks ja kättesaadavuseks vajalike tehniliste tingimuste kooskõlastamist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

j)

vähendada siseturu killustumist ja kasutada täiel määral ära siseturu potentsiaali, et soodustada majanduskasvu ja mastaabisäästu liidu tasandil, tõhustades sobival viisil spektri kasutamiseks ja kättesaadavuseks vajalike tehniliste tingimuste kooskõlastamist ja ühtlustamist;

| k) | vältida kahjulikke häireid või segamist raadiotehniliste ja muude seadmete poolt, muu hulgas soodustades tõhusat spektrikasutust toetavate standardite väljatöötamist ja suurendades vastuvõtjate häirekindlust, pöörates erilist tähelepanu raadioseadmete ja rakenduste suureneva hulga ja tiheduse koondmõjule; |
| --- | --- |

k)

vältida kahjulikke häireid või segamist raadiotehniliste ja muude seadmete poolt, muu hulgas soodustades tõhusat spektrikasutust toetavate standardite väljatöötamist ja suurendades vastuvõtjate häirekindlust, pöörates erilist tähelepanu raadioseadmete ja rakenduste suureneva hulga ja tiheduse koondmõjule;

| l) | toetada juurdepääsu uutele tarbekaupadele ja tehnoloogiatele, et kindlustada tarbija osalemine üleminekul digitaaltehnoloogiale ja digitaalse dividendi tõhusal kasutamisel; |
| --- | --- |

l)

toetada juurdepääsu uutele tarbekaupadele ja tehnoloogiatele, et kindlustada tarbija osalemine üleminekul digitaaltehnoloogiale ja digitaalse dividendi tõhusal kasutamisel;

| m) | vähendada liidu süsinikujalajälge, edendades traadita sidevõrkude ja seadmete tehnilist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

m)

vähendada liidu süsinikujalajälge, edendades traadita sidevõrkude ja seadmete tehnilist ja energiatõhusust.

Artikkel 4

Suurendatud tõhusus ja paindlikkus

1.   Liikmesriigid edendavad koostöös komisjoniga vajadusel spektri kollektiivset kasutamist ja spektri jagatud kasutamist.

Liikmesriigid edendavad samuti praeguste ja uute tehnoloogiate arengut, näiteks kognitiivse raadio, sealhulgas nn valgeid alasid kasutava raadio valdkonnas.

2.   Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et muuta spektri kasutamine paindlikumaks ning edendada innovatsiooni ja investeerimist, rakendades uusi tehnoloogiaid ja võimaldades spektrikasutusõiguste üleandmist või rentimist.

3.   Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et edendada standardite arendamist ja ühtlustamist raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude jaoks, tuginedes vajaduse korral komisjonilt asjakohastele standardiasutustele antud standardimisvolitustele. Samuti tuleb erilist tähelepanu pöörata puudega inimestele mõeldud seadmete standarditele.

4.   Liikmesriigid toetavad uurimis- ja arendustegevust selliste uute tehnoloogiate valdkonnas nagu kognitiivtehnoloogiad ja geolokaliseerimise andmebaasid.

5.   Liikmesriigid näevad vajadusel ette spektrikasutusõiguste andmise valikukriteeriumid ja -menetlused, mis edendavad konkurentsi, investeerimist ja spektri kui avaliku hüve tõhusat kasutamist ning uute ja olemasolevate teenuste ja seadmete kooseksisteerimist. Liikmesriigid edendavad edaspidigi spektri tõhusat kasutamist võrkude, seadmete ja rakenduste jaoks.

6.   Spektrikasutusõiguste tõhusa teostamise tagamiseks ja spektrikasutuse liigsete varude soetamise vältimiseks võivad liikmesriigid vajaduse korral kaaluda selliste asjakohaste meetmete võtmist, nagu rahatrahvid, motiveerivad tasud ja õiguste äravõtmine. Nimetatud meetmeid kehtestatakse ja kohaldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival ja proportsionaalsel viisil.

7.   Liikmesriigid võtavad 1. jaanuariks 2013 elektrooniliste sideteenuste suhtes vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ vastu lairibateenuste arendamiseks sobivad lubade andmise ja jagamise meetmed, mille eesmärk on saavutada suurim võimalik läbilaskevõime ja lairibaühenduse kiirus.

8.   Siseturu võimaliku killustumise vältimiseks erinevate valikukriteeriumide ja -menetluste tõttu ühtlustatud spektri korral, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks ning tehtud kaubeldavaks kõikides liikmesriikides vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 9b, aitab komisjon koostöös liikmesriikidega ja vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele selgitada välja ja vahetada parimaid tavasid kasutamislubade andmise tingimuste ja menetluste alal ja soodustab teabe jagamist kõnealuse spektri kohta, et suurendada järjepidevust kogu liidus, mis saavutatakse kooskõlas tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõttega.

Artikkel 5

Konkurents

1.   Liikmesriigid soodustavad tõhusat konkurentsi ja väldivad konkurentsimoonutusi elektrooniliste sideteenuste siseturul kooskõlas direktiividega 2002/20/EÜ ja 2002/21/EÜ.

Spektrikasutusõiguse andmisel eraomandis elektrooniliste sidevõrkude kasutajatele võtavad liikmesriigid arvesse ka konkurentsiküsimusi.

2.   Lõike 1 esimese lõigu täitmiseks ja ilma et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist ja direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõike 4 alusel liikmesriikide poolt võetud meetmeid üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks, võivad liikmesriigid muu hulgas kasutusele võtta järgmisi meetmeid:

| a) | piirata spektrihulka, mille kohta ettevõtjale kasutusõiguste andmine on tagatud, või lisada kasutusõigustele tingimusi, nagu juurdepääsu hulgimüügi tingimus, riigisisene või piirkondlik rändlus teatavates sagedusribades või teatavates sarnaste omadustega sagedusribade rühmades, näiteks alla 1 GHz sagedusribade puhul, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks. Täiendavaid tingimusi võivad kehtestada ainult pädevad riiklikud asutused; |
| --- | --- |

a)

piirata spektrihulka, mille kohta ettevõtjale kasutusõiguste andmine on tagatud, või lisada kasutusõigustele tingimusi, nagu juurdepääsu hulgimüügi tingimus, riigisisene või piirkondlik rändlus teatavates sagedusribades või teatavates sarnaste omadustega sagedusribade rühmades, näiteks alla 1 GHz sagedusribade puhul, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks. Täiendavaid tingimusi võivad kehtestada ainult pädevad riiklikud asutused;

| b) | reserveerida teatava osa sagedusribast või sagedusriba kogumi uutele turuletulijatele, kui see on vajalik olukorra tõttu siseriiklikul turul; |
| --- | --- |

b)

reserveerida teatava osa sagedusribast või sagedusriba kogumi uutele turuletulijatele, kui see on vajalik olukorra tõttu siseriiklikul turul;

| c) | keelduda uute kasutusõiguste andmisest või mitte lubada uut spektrikasutust teatavates sagedusribades või siduda uute spektrikasutusõiguste andmise või uute spektri kasutuslubade andmise teatavate tingimustega, et vältida konkurentsi moonutamist kasutusõiguste eraldamisel, üleandmisel või kogumisel; |
| --- | --- |

c)

keelduda uute kasutusõiguste andmisest või mitte lubada uut spektrikasutust teatavates sagedusribades või siduda uute spektrikasutusõiguste andmise või uute spektri kasutuslubade andmise teatavate tingimustega, et vältida konkurentsi moonutamist kasutusõiguste eraldamisel, üleandmisel või kogumisel;

| d) | keelata teatavad spektrikasutusõiguste üleandmisega seotud tehingud või kehtestada teatavad tingimused tehingute jaoks, mis ei kuulu riiklikul või ELi tasandil ühinemiskontrolli alla, kui nimetatud üleandmised võivad oluliselt takistada konkurentsi; |
| --- | --- |

d)

keelata teatavad spektrikasutusõiguste üleandmisega seotud tehingud või kehtestada teatavad tingimused tehingute jaoks, mis ei kuulu riiklikul või ELi tasandil ühinemiskontrolli alla, kui nimetatud üleandmised võivad oluliselt takistada konkurentsi;

| e) | muuta olemasolevaid õigusi vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ, kui osutub vajalikuks võtta kasutusele järelmeetmeid, et vältida konkurentsi moonutamist raadiosageduste kasutamise õiguste üleandmisel või kogumisel. |
| --- | --- |

e)

muuta olemasolevaid õigusi vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ, kui osutub vajalikuks võtta kasutusele järelmeetmeid, et vältida konkurentsi moonutamist raadiosageduste kasutamise õiguste üleandmisel või kogumisel.

3.   Kui liikmesriigid soovivad võtta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmeid, tegutsevad nad vastavalt direktiivis 2002/20/EÜ sätestatud spektrikasutusõiguste tingimuste kehtestamise või muutmise korrale.

4.   Liikmesriigid tagavad, et elektrooniliste sideteenuste lubade andmise ja valiku menetlused edendavad tõhusat konkurentsi liidu kodanike, tarbijate ja ettevõtjate huvides.

Artikkel 6

Spektri vajadus traadita lairibaside jaoks

1.   Liikmesriigid võtavad koostöös komisjoniga kasutusele kõik meetmed, et kogu liidus oleks katvuse ja läbilaskevõime tagamiseks kättesaadav piisav spekter, et liit saavutaks maailma kiireimad lairibaühendused, võimaldades seeläbi traadita rakenduste levikut ja liidu jõudmist majanduskasvu tõhustavate uute teenuste vallas juhtpositsioonile, ning saavutada eesmärk tagada 2020. aastaks kõigile liidu kodanikele juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s.

2.   Selleks, et edendada traadita lairibateenuste ulatuslikumat kättesaadavust ELi kodanike ja tarbijate huvides, teevad liikmesriigid kättesaadavaks komisjoni otsustega 2008/411/EÜ (3,4–3,8 GHz), 2008/477/EÜ (2,5–2,69 GHz) ja 2009/766/EÜ (900/1 800 MHz) määratud sagedusribad kõnealustes otsustes sätestatud tingimustel. Sõltuvalt turunõudlusest annavad liikmesriigid load 31. detsembriks 2012, ilma et see piiraks olemasolevate teenuste kasutuselevõttu, ja tingimustel, mis võimaldavad tarbijatele lihtsat juurdepääsu traadita lairibateenustele.

3.   Liikmesriigid toetavad elektrooniliste sideteenuste osutajate sidevõrkude käimasolevat kaasajastamist, et see vastaks kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale ning teenuseosutajad saaksid sellest ka ise spektri kaudu kasu kooskõlas tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetega.

4.   1. jaanuariks 2013 annavad liikmesriigid load, millega võimaldatakse kasutada 800 MHz sagedusriba elektrooniliste sideteenuste jaoks. Komisjon lubab teha asjaomase liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel konkreetse erandi kuni 2015. aasta lõpuni nendes liikmesriikides, kus erakorralised riiklikud või kohalikud asjaolud või sageduse koordineerimise piiriülesed probleemid ei võimalda sagedusriba kättesaadavaks tegemist.

Kui liikmesriigi sageduse koordineerimise põhjendatud piiriülesed probleemid ühe või mitme riigiga, sealhulgas kandidaatriigiga või ühineva riigiga, püsivad pärast 2015. aasta 31. detsembrit ja takistavad 800 MHz sagedusriba kättesaadavaks tegemist, annab komisjon loa teha erakorralisi iga-aastaseid erandeid, kuni nimetatud probleemid on kõrvaldatud.

Liikmesriigid, kellele on tehtud esimeses või teises lõigus osutatud erand, tagavad, et 800 MHz sagedusriba kasutamine ei takista naaberliikmesriikides selle sagedusriba kättesaadavust muude elektrooniliste sideteenuste jaoks kui ringhäälinguteenused.

Seda lõiget kohaldatakse ka spektri koordineerimise probleemide suhtes Küprose Vabariigis tulenevalt asjaolust, et Küprose valitsusel puudub võimalus teostada tõhusat kontrolli osal oma territooriumist.

5.   Liikmesriigid jälgivad koostöös komisjoniga pidevalt traadita lairibateenuste läbilaskevõime vajadusi. Artikli 9 lõikes 4 osutatud analüüsi tulemuste alusel hindab komisjon vajadust ühtlustada täiendavaid sagedusribasid ja koostab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 1. jaanuariks 2015.

Liikmesriigid võivad tagada, et vajaduse korral ja kooskõlas liidu õigusega hüvitatakse spektrikasutuse vahetuse või ümberjagamise otsesed kulud asjakohaselt vastavalt siseriiklikule õigusele.

6.   Vajaduse korral soodustavad liikmesriigid koostöös komisjoniga äärealadel ja hõredalt asustatud piirkondades juurdepääsu 800 MHz sagedusriba kasutava lairibaühenduse kaudu kättesaadavatele teenustele. Liikmesriigid uurivad selleks võimalusi ja võtavad vajaduse korral tehnilisi ja reguleerivaid meetmeid, et 800 MHz sagedusriba vabastamine ei kahjustaks programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi kasutajaid.

7.   Komisjon hindab koostöös liikmesriikidega, kas on põhjendatud ja võimalik laiendada litsentsidega hõlmamata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele.

8.   Liikmesriigid lubavad spektrikasutusõiguste üleandmist või rentimist ühtlustatud sagedusribades 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz ja 3,4–3,8 GHz.

9.   Selleks et kõigil kodanikel oleks juurdepääs kõrgeltarenenud digitaalsetele teenustele, sh lairibaühendustele, eriti äärepiirkondades ja hõredalt asustatud aladel, võivad liikmesriigid ja komisjon uurida, kas internetile juurdepääsu võimaldavate lairiba satelliiditeenuste osutamiseks on olemas piisavalt spektrit.

10.   Liikmesriigid uurivad koostöös komisjoniga võimalust laiendada pikorakkude ja femtorakkude kättesaadavust ja kasutamist. Nad võtavad täielikult arvesse selliste kärgside tugijaamade võimalusi, ning spektri jagatud ja litsentseerimata kasutust, et panna alus traadita võrkudele, millel võib olla oluline osa digitaalse lõhe ületamises.

Artikkel 7

Muude traadita side poliitikasuundadega seotud spektrivajadus

Innovaatilise audiovisuaalse meedia ja muude liidu kodanikele pakutavate teenuste edasise arengu toetamiseks, võttes arvesse ühtse digitaalse turu majanduslikku ja sotsiaalset kasu, tagavad liikmesriigid koostöös komisjoniga nende teenuste maapealse ja satelliitide kaudu osutamise jaoks piisava spektri kättesaadavuse, kui see vajadus on selgelt põhjendatud.

Artikkel 8

Liidu muude konkreetsete poliitikasuundadega seotud spektrivajadus

1.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad spektri kättesaadavuse ja kaitsevad raadiosagedusi, mis on vajalikud Maa atmosfääri ja pinna seireks, võimaldavad kosmoserakenduste arengut ja kasutamist ning transpordisüsteemi täiustamist, eelkõige raadiosagedusi, mis on vajalikud Galileo programmi alusel loodud ülemaailmse tsiviilkasutuseks ettenähtud navigatsioonisatelliitide süsteemi (17) ja Maa seire Euroopa programmi GMES (18) ning arukate liiklusohutus- ja -juhtimissüsteemide jaoks.

2.   Komisjon viib koostöös liikmesriikidega läbi uuringuid spektri kasutamisel energia säästmise kohta, et toetada vähese CO2-heite poliitika teostamist ning kaalub, kas teha spekter kättesaadavaks traadita tehnoloogiate jaoks, millega saab suurendada energiasäästu ja tõhusust muude jaotusvõrkude osas, nt veevõrgud, kaasa arvatud arukad energiavõrgud ja arukad mõõtmissüsteemid.

3.   Komisjon püüab koostöös liikmesriikidega tagada piisava spektri ühtlustatud tingimustel kättesaadavaks tegemist, et toetada turvateenuseid ja vastavate seadmete vaba levikut ning innovaatiliste koostalitlusvõimeliste lahenduste arengut elanikkonna ohutuse ja avaliku julgeoleku, kodanikukaitse ja katastroofiabi valdkonnas.

4.   Liikmesriigid ja komisjon teevad koostöös teadlaste ja akadeemiliste ringkondadega kindlaks olulisemad teadus- ja arendustegevuse algatused ja uudsed rakendused, millel võib olla olulist sotsiaalmajanduslikku mõju ja/või investeerimispotentsiaali ja kaaluvad selliste rakenduste spektrivajadust ning vajadusel kaaluvad piisava hulga spektri eraldamist selliste rakenduste jaoks ühtlustatud tehnilistel tingimustel ja võimalikult väikese halduskoormusega.

5.   Liikmesriigid püüavad koostöös komisjoniga tagada programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi jaoks vajalikud sagedusribad kooskõlas liidu eesmärkidega parandada siseturu integratsiooni ja kultuuri kättesaadavust.

6.   Liikmesriigid ja komisjon püüavad tagada spektri kättesaadavuse raadiosagedustuvastuse (RFID) ja muu asjade interneti (IoT) traadita kommunikatsioonitehnoloogia jaoks ning teevad koostööd standardite väljatöötamise ja kõigi liikmesriikide asjade interneti spektri jaotuse ühtlustamise edendamiseks.

Artikkel 9

Andmik

1.   Koostatakse spektri praeguse kasutuse (nii äri- kui ka avaliku sektori) andmik.

Andmiku eesmärgid on järgmised:

| a) | võimaldada teha kindlaks sagedusribad, mille spektri praeguse kasutuse tõhusust saaks parandada; |
| --- | --- |

a)

võimaldada teha kindlaks sagedusribad, mille spektri praeguse kasutuse tõhusust saaks parandada;

| b) | aidata teha kindlaks ümberjaotamiseks sobivad sagedusribad ja spektri jagatud kasutamise võimalused, et toetada käesolevas otsuses sätestatud liidu poliitikaid, võttes arvesse tulevasi spektrivajadusi, lähtudes muu hulgas tarbijate ja käitajate nõudmistest ning võimalusest selliseid vajadusi rahuldada; |
| --- | --- |

b)

aidata teha kindlaks ümberjaotamiseks sobivad sagedusribad ja spektri jagatud kasutamise võimalused, et toetada käesolevas otsuses sätestatud liidu poliitikaid, võttes arvesse tulevasi spektrivajadusi, lähtudes muu hulgas tarbijate ja käitajate nõudmistest ning võimalusest selliseid vajadusi rahuldada;

| c) | aidata analüüsida nii era- kui ka avaliku sektori spektrikasutajate spektrikasutuse viise; |
| --- | --- |

c)

aidata analüüsida nii era- kui ka avaliku sektori spektrikasutajate spektrikasutuse viise;

| d) | aidata tuvastada spektri sagedusribasid, mida saab anda kasutamiseks või anda uuele kasutajale, et parandada nende kasutuse tõhusust, edendada innovatsiooni ja parandada konkurentsi siseturul, uurida spektri jagatud kasutamise uusi viise, nii era- kui ka avaliku sektori kasutajate eeliste suurendamiseks, võttes samal ajal arvesse selliste sagedusribade ja naabersagedusribade jaotamise ja ümberjaotamise potentsiaalset positiivset ja negatiivset mõju praegustele kasutajatele. |
| --- | --- |

d)

aidata tuvastada spektri sagedusribasid, mida saab anda kasutamiseks või anda uuele kasutajale, et parandada nende kasutuse tõhusust, edendada innovatsiooni ja parandada konkurentsi siseturul, uurida spektri jagatud kasutamise uusi viise, nii era- kui ka avaliku sektori kasutajate eeliste suurendamiseks, võttes samal ajal arvesse selliste sagedusribade ja naabersagedusribade jaotamise ja ümberjaotamise potentsiaalset positiivset ja negatiivset mõju praegustele kasutajatele.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 ühtse rakendamise tagamiseks võtab komisjon, arvestades täiel määral raadiospektripoliitika töörühma seisukohtadega, hiljemalt 1. juuliks 2013 vastu rakendusaktid, et:

| a) | töötada välja praktiline kord ja ühtsed vormid liikmesriikides spektri praeguse kasutuse kohta andmete kogumiseks ja komisjonile esitamiseks, tingimusel et järgitakse otsuse 2002/622/EÜ artikli 8 kohaseid ärisaladust käsitlevaid norme ja tunnustatakse liikmesriigi õigust jätta konfidentsiaalne teave edastamata, võttes arvesse eesmärki vähendada liikmesriikide halduskoormust ja liidu õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust anda spetsiifilist teavet; |
| --- | --- |

a)

töötada välja praktiline kord ja ühtsed vormid liikmesriikides spektri praeguse kasutuse kohta andmete kogumiseks ja komisjonile esitamiseks, tingimusel et järgitakse otsuse 2002/622/EÜ artikli 8 kohaseid ärisaladust käsitlevaid norme ja tunnustatakse liikmesriigi õigust jätta konfidentsiaalne teave edastamata, võttes arvesse eesmärki vähendada liikmesriikide halduskoormust ja liidu õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust anda spetsiifilist teavet;

| b) | töötada välja metoodika tehnoloogiasuundumuste ning käesoleva otsusega hõlmatud liidu poliitikavaldkondades tulevaste spektrivajaduste ja -nõuete analüüsimiseks, eelkõige selliste teenuste jaoks, mis toimiksid sagedusvahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, eesmärgiga teha kindlaks arenevad ja võimalikud olulised spektrikasutused. |
| --- | --- |

b)

töötada välja metoodika tehnoloogiasuundumuste ning käesoleva otsusega hõlmatud liidu poliitikavaldkondades tulevaste spektrivajaduste ja -nõuete analüüsimiseks, eelkõige selliste teenuste jaoks, mis toimiksid sagedusvahemikus 400 MHz kuni 6 GHz, eesmärgiga teha kindlaks arenevad ja võimalikud olulised spektrikasutused.

Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

3.   Komisjon haldab lõikes 1 nimetatud andmikku kooskõlas lõikes 2 osutatud rakendusaktidega.

4.   Komisjon analüüsib tehnoloogiasuundumusi ning tulevasi spektrivajadusi ja -nõudeid lõike 2 punktis b osutatud rakendusaktide kohaselt. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud analüüsi tulemuste kohta.

Artikkel 10

Rahvusvahelised läbirääkimised

1.   Spektrialastel rahvusvahelistel läbirääkimistel kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | kui rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub liidu pädevusse, võtab liit seisukoha kooskõlas liidu õigusega; |
| --- | --- |

a)

kui rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub liidu pädevusse, võtab liit seisukoha kooskõlas liidu õigusega;

| b) | kui rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub osaliselt liidu pädevusse ja osaliselt liikmesriikide pädevusse, püüavad liit ja liikmesriigid võtta ühise seisukoha kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte nõuetega. |
| --- | --- |

b)

kui rahvusvahelistel läbirääkimistel käsitletav teema kuulub osaliselt liidu pädevusse ja osaliselt liikmesriikide pädevusse, püüavad liit ja liikmesriigid võtta ühise seisukoha kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte nõuetega.

Esimese lõigu punkti b kohaldamiseks teevad liit ja liikmesriigid koostööd kooskõlas liidu ja tema liikmesriikide rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttega.

2.   Liit aitab liikmesriikidel taotluse alusel õigusalase, poliitilise ja tehnilise toega lahendada spektriga seotud kooskõlastusküsimusi liidu naaberriikidega, sealhulgas kandidaatriikide ja ühinevate riikidega, et asjaomased liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi, mis tulenevad liidu õigusest. Nimetatud abi osutamisel kasutab liit oma kõiki õiguslikke ja poliitilisi volitusi liidu poliitikate rakendamise edendamiseks.

Liit toetab ka kolmandate riikide jõupingutusi liidu omaga ühilduva spektrihalduse rakendamiseks, et sellega kaitsta liidu spektripoliitika eesmärke.

3.   Kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete läbirääkimiste pidamisel on liidu õigusest tulenevad kohustused liikmesriikidele siduvad. Spektriga seotud rahvusvahelisele kohustusele allakirjutamisel või selle muul viisil heakskiitmisel lisab liikmesriik oma allkirjale või muule heakskiidule ühisdeklaratsiooni, milles kinnitab, et täidab kõnealust rahvusvahelist lepingut või kohustust kooskõlas Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tema jaoks tulenevate kohustustega.

Artikkel 11

Koostöö eri asutuste vahel

1.   Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd praeguse institutsioonilise korralduse parandamiseks, et edendada koostööd spektrihalduses ELi tasandil, kaasa arvatud küsimustes, mis mõjutavad otseselt kahte või enamat liikmesriiki, eesmärgiga arendada siseturgu ja tagada ELi spektripoliitika eesmärkide täielik saavutamine.

2.   Komisjon ja liikmesriigid ergutavad standardiasutusi, Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskust ja kõiki asjaomaseid osapooli tegema tihedat koostööd tehnilistes küsimustes, et edendada spektri tõhusat kasutamist. Sel eesmärgil tagavad nad järjepideva seose spektrihalduse ja standardimise vahel viisil, mis edendaks siseturgu.

Artikkel 12

Üldsusega konsulteerimine

Vajaduse korral konsulteerib komisjon üldsusega, et saada teada kõigi huvitatud isikute ja üldsuse arvamused spektri kasutamise kohta ELis.

Artikkel 13

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komisjoni otsusega 676/2002/EÜ loodud raadiospektrikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse 182/2011 tähenduses

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 14

Poliitikasuuniste ja eesmärkide järgimine

Liikmesriigid rakendavad käesolevas otsuses sätestatud poliitikasuuniste ja eesmärgid 1. juuliks 2015, kui selles ei ole määratud teisiti.

Artikkel 15

Aruannete esitamine ja läbivaatamine

Hiljemalt ... (19) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse alusel toimunud tegevusest ja võetud meetmetest.

Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik käesoleva otsuse rakendamise läbivaatamiseks.

Komisjon vaatab käesoleva otsuse rakendamise läbi 31. detsembriks 2015.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel,

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 53.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

3

(4)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85.

8

(9)  ELT L 129, 17.5.2007, lk 67.

9

(10)  Komisjoni 21. mai 2008. aasta otsus 2008/411/EÜ sagedusala 3 400 – 3 800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid (ELT L 144, 4.6.2008, lk 77).

10

(11)  Komisjoni 13. juuni 2008. aasta otsus 2008/477/EÜ sagedusala 2 500 – 2 690 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid (ELT L 163, 24.6.2008, lk 37).

11

(12)  Komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks (ELT L 274, 20.10.2009, lk 32).

12

(13)  ELT L 308, 24.11.2009, lk 24.

13

(14)  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

14

(15)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

15

(16)  EÜT L 198, 27.7.2002, lk 49.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1).

18

(19)  Kaks aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist.

19

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 20. septembril 2010 nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (edaspidi RSPP) (1). |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 20. septembril 2010 nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (edaspidi RSPP) (1).

| 2. | Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 16. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

2.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 16. veebruaril 2011.

| 3. | Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 11. mail 2011. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 11. mail 2011.

| 4. | Nõukogu võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 13. detsember 2011. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 13. detsember 2011.

II.   EESMÄRK

RSPPiga luuakse viieaastane poliitikaprogramm, et edendada raadiospektri tõhusat haldamist ning eelkõige tagada, et 2013. aastaks eraldatakse piisav spektriosa traadita lairibaside jaoks, mis aitab kaasa sellele, et äärepoolseimates piirkondades elavad inimesed saaksid juurdepääsu kiirele ühendusele ning innovatiivsed teenused muutuksid ELis kättesaadavaks.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldine taust

| 1. | Euroopa Parlament väljendas laialdast toetust komisjoni ettepanekule ja võttis selle suhtes vastu 87 muudatusettepanekut. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlament väljendas laialdast toetust komisjoni ettepanekule ja võttis selle suhtes vastu 87 muudatusettepanekut.

| 2. | Nõukogu on nimetatud muudatusettepanekute suhtes suures osas üksmeelel ja on neid oma esimese lugemise seisukoha koostamisel ulatuslikult arvesse võtnud. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu on nimetatud muudatusettepanekute suhtes suures osas üksmeelel ja on neid oma esimese lugemise seisukoha koostamisel ulatuslikult arvesse võtnud.

| 3. | Ettepanekut käsitleti viiel mitteametlikul kolmepoolsel kohtumisel Euroopa Parlamendiga 12. ja 20. septembril ning 4., 11. ja 24. oktoobril 2011. |
| --- | --- |

3.

Ettepanekut käsitleti viiel mitteametlikul kolmepoolsel kohtumisel Euroopa Parlamendiga 12. ja 20. septembril ning 4., 11. ja 24. oktoobril 2011.

| 4. | Põhjendusi käsitlevate parlamendi muudatusettepanekute osas kiitis nõukogu oma esimese lugemise seisukohas täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt heaks muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 27, 40.
  Nõukogu ei võtnud oma esimese lugemise seisukohta üle järgmisi muudatusettepanekuid: 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 20, 24, 25, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34. |
| --- | --- |

4.

Põhjendusi käsitlevate parlamendi muudatusettepanekute osas kiitis nõukogu oma esimese lugemise seisukohas täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt heaks muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 27, 40.

Nõukogu ei võtnud oma esimese lugemise seisukohta üle järgmisi muudatusettepanekuid: 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 20, 24, 25, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34.

| 5. | Artikleid käsitlevate parlamendi muudatusettepanekute osas kiitis nõukogu oma esimese lugemise seisukohas täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt heaks muudatusettepanekud 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 45, 47, 48, 90, 51, 52, 53, 54, 59, 60, 61, 62, 63, 65, 66, 67, 70, 71, 73, 92, 75, 76, 77, 79, 80, 81.
  Nõukogu ei võtnud oma esimese lugemise seisukohta üle järgmisi muudatusettepanekuid: 44, 46, 49, 55, 56, 57, 58, 64, 68, 69, 72, 78, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88. |
| --- | --- |

5.

Artikleid käsitlevate parlamendi muudatusettepanekute osas kiitis nõukogu oma esimese lugemise seisukohas täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt heaks muudatusettepanekud 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 45, 47, 48, 90, 51, 52, 53, 54, 59, 60, 61, 62, 63, 65, 66, 67, 70, 71, 73, 92, 75, 76, 77, 79, 80, 81.

Nõukogu ei võtnud oma esimese lugemise seisukohta üle järgmisi muudatusettepanekuid: 44, 46, 49, 55, 56, 57, 58, 64, 68, 69, 72, 78, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88.

Konkreetsed märkused

| 1. | Kolmepoolsetel kohtumistel keskendusid kaasseadusandjad oma aruteludes õigusnormidele, mis käsitlevad spektri kättesaadavust traadita andmeside jaoks (muudatusettepanek 38); küsimust, kas konkurentsi käsitleva artikli (artikkel 5) reguleerimisala ei peaks piirduma elektrooniliste sideteenustega ja hõlmama ka teisi ELi poliitikavaldkondi, mis sõltuvad raadiospektrist (muudatusettepanekud 57, 58); kuidas viia kõige paremini läbi spektrikasutuse inventuuri (muudatusettepanekud 82, 83, 84); ja spektriküsimust rahvusvahelistel ja kahepoolsetel läbirääkimistel (muudatusettepanekud 85, 86, 87). |
| --- | --- |

1.

Kolmepoolsetel kohtumistel keskendusid kaasseadusandjad oma aruteludes õigusnormidele, mis käsitlevad spektri kättesaadavust traadita andmeside jaoks (muudatusettepanek 38); küsimust, kas konkurentsi käsitleva artikli (artikkel 5) reguleerimisala ei peaks piirduma elektrooniliste sideteenustega ja hõlmama ka teisi ELi poliitikavaldkondi, mis sõltuvad raadiospektrist (muudatusettepanekud 57, 58); kuidas viia kõige paremini läbi spektrikasutuse inventuuri (muudatusettepanekud 82, 83, 84); ja spektriküsimust rahvusvahelistel ja kahepoolsetel läbirääkimistel (muudatusettepanekud 85, 86, 87).

| 2. | Traadita andmeside spektri suhtes tuli nõukogu vastu parlamendi taotlusele määrata kvantitatiivne eesmärk kindlaks 2015. aastaks. Siiski lepiti üldiselt kokku, et spektripoliitika programmis ei tuleks viidata konkreetsetele sagedusaladele või konkreetsele sageduste hulgale, mida on võib-olla vaja ühe või teise rakenduse jaoks, kuna see võib mõjutada spektrikasutuse inventuuri raames tehtavate uuringute tulemusi. |
| --- | --- |

2.

Traadita andmeside spektri suhtes tuli nõukogu vastu parlamendi taotlusele määrata kvantitatiivne eesmärk kindlaks 2015. aastaks. Siiski lepiti üldiselt kokku, et spektripoliitika programmis ei tuleks viidata konkreetsetele sagedusaladele või konkreetsele sageduste hulgale, mida on võib-olla vaja ühe või teise rakenduse jaoks, kuna see võib mõjutada spektrikasutuse inventuuri raames tehtavate uuringute tulemusi.

| 3. | Kuna puudusid konkreetsed näited, mis oleks selgitanud võimalikke konkurentsiprobleeme elektrooniliste sideteenuste ja teiste raadiospektrist sõltuvate ELi poliitikavaldkondade (nt teadusuuringud, tehnoloogia areng ja kosmos, transport, energeetika ja audiovisuaalvaldkond) vahel, piiras nõukogu konkurentsi käsitleva artikli reguleerimisala elektrooniliste sideteenustega. |
| --- | --- |

3.

Kuna puudusid konkreetsed näited, mis oleks selgitanud võimalikke konkurentsiprobleeme elektrooniliste sideteenuste ja teiste raadiospektrist sõltuvate ELi poliitikavaldkondade (nt teadusuuringud, tehnoloogia areng ja kosmos, transport, energeetika ja audiovisuaalvaldkond) vahel, piiras nõukogu konkurentsi käsitleva artikli reguleerimisala elektrooniliste sideteenustega.

| 4. | Kuna spektrikasutuse inventuuri käsitlev komisjoni algne ettepanek ega parlamendi muudatusettepanekud selle kohta ei olnud nõukogu arvates asjakohased, muutis nõukogu asjaomaste sätete sõnastust. |
| --- | --- |

4.

Kuna spektrikasutuse inventuuri käsitlev komisjoni algne ettepanek ega parlamendi muudatusettepanekud selle kohta ei olnud nõukogu arvates asjakohased, muutis nõukogu asjaomaste sätete sõnastust.

| 5. | Seoses spektri üle peetavate rahvusvaheliste läbirääkimiste küsimusega ning selle suhtes komisjoni ja parlamendi poolt esitatud uute elementide toetamise asemel eelistas nõukogu tuletada raadiospektripoliitika programmis meelde juba kehtestatud põhimõtteid, mida kohaldatakse rahvusvahelistel spektrialastel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

5.

Seoses spektri üle peetavate rahvusvaheliste läbirääkimiste küsimusega ning selle suhtes komisjoni ja parlamendi poolt esitatud uute elementide toetamise asemel eelistas nõukogu tuletada raadiospektripoliitika programmis meelde juba kehtestatud põhimõtteid, mida kohaldatakse rahvusvahelistel spektrialastel läbirääkimistel.

IV.   JÄRELDUSED

Dokumendis 16226/1/11 esitatud seisukoha vastuvõtmisega loodab nõukogu, et Euroopa Parlament saab kinnitada institutsioonide vahel saavutatud kokkuleppe ja see võimaldab kõnealuse otsuse kiiresti vastu võtta.

---

(1)  Dok 13872/10.

---

| 17.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 46/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 46/15

---

NÕUKOGU SEISUKOHT (EL) nr 5/2012 ESIMESEL LUGEMISEL

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/75/EÜ lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise osas

Nõukogu poolt vastu võetud 15. detsembril 2011

2012/C 46 E/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivis 2000/75/EÜ (millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks) (3) on sätestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, sh ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamise ning lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivis 2000/75/EÜ (millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks) (3) on sätestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, sh ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamise ning lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamise eeskirjad.

| (2) | Varem registreeriti liidus ainult üksikuid lammaste katarraalse palaviku teatavate serotüüpidega seotud haigusjuhtumeid. Need haigusjuhtumid esinesid peamiselt liidu lõunaosas. Siiski on pärast direktiivi 2000/75/EÜ vastuvõtmist ja eriti pärast lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1 ja 8 ilmnemist liidus 2006. ja 2007. aastal hakanud lammaste katarraalse palaviku viirus liidus laiemalt levima ja on oht, et see võib muutuda mõnes piirkonnas endeemseks ehk paigustaudiliseks. Seetõttu on kõnealuse viiruse levikut olnud järjest raskem kontrollida. |
| --- | --- |

(2)

Varem registreeriti liidus ainult üksikuid lammaste katarraalse palaviku teatavate serotüüpidega seotud haigusjuhtumeid. Need haigusjuhtumid esinesid peamiselt liidu lõunaosas. Siiski on pärast direktiivi 2000/75/EÜ vastuvõtmist ja eriti pärast lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1 ja 8 ilmnemist liidus 2006. ja 2007. aastal hakanud lammaste katarraalse palaviku viirus liidus laiemalt levima ja on oht, et see võib muutuda mõnes piirkonnas endeemseks ehk paigustaudiliseks. Seetõttu on kõnealuse viiruse levikut olnud järjest raskem kontrollida.

| (3) | Direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise eeskirjad põhinevad nõrgestatud elusvaktsiinide kasutamisel saadud kogemustel, kuna need olid ainsad vaktsiinid, mis olid kättesaadavad kõnealuse direktiivi vastuvõtmise ajal. Nõrgestatud elusvaktsiini kasutamise tagajärjel võib vaktsiini viirus ettenägematult levida ka vaktsineerimata loomadele. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise eeskirjad põhinevad nõrgestatud elusvaktsiinide kasutamisel saadud kogemustel, kuna need olid ainsad vaktsiinid, mis olid kättesaadavad kõnealuse direktiivi vastuvõtmise ajal. Nõrgestatud elusvaktsiini kasutamise tagajärjel võib vaktsiini viirus ettenägematult levida ka vaktsineerimata loomadele.

| (4) | Viimastel aastatel on tänu uuele tehnoloogiale muutunud kättesaadavaks lammaste katarraalse palaviku vastased inaktiveeritud vaktsiinid, mille kasutamisel ei ole ohtu, et vaktsiini viirus võiks ettenägematult levida ka vaktsineerimata loomadele. Inaktiveeritud vaktsiinide laialdase kasutuse tulemusena 2008. ja 2009. aasta vaktsineerimiskampaanias on olukord lammaste katarraalse palaviku tõrjes oluliselt paranenud. Praeguseks on laialt levinud seisukoht, et liidus tuleks lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja ennetuseks kasutada eelkõige inaktiveeritud vaktsiine. |
| --- | --- |

(4)

Viimastel aastatel on tänu uuele tehnoloogiale muutunud kättesaadavaks lammaste katarraalse palaviku vastased inaktiveeritud vaktsiinid, mille kasutamisel ei ole ohtu, et vaktsiini viirus võiks ettenägematult levida ka vaktsineerimata loomadele. Inaktiveeritud vaktsiinide laialdase kasutuse tulemusena 2008. ja 2009. aasta vaktsineerimiskampaanias on olukord lammaste katarraalse palaviku tõrjes oluliselt paranenud. Praeguseks on laialt levinud seisukoht, et liidus tuleks lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja ennetuseks kasutada eelkõige inaktiveeritud vaktsiine.

| (5) | Selleks et tõhustada lammaste katarraalse palaviku tõrjet ja vähendada selle haiguse negatiivset mõju põllumajandussektorile, on asjakohane muuta direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud kehtivaid vaktsineerimiseeskirju, et võtta arvesse viimasel ajal vaktsiinitootmises toimunud tehnoloogia arengut. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tõhustada lammaste katarraalse palaviku tõrjet ja vähendada selle haiguse negatiivset mõju põllumajandussektorile, on asjakohane muuta direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud kehtivaid vaktsineerimiseeskirju, et võtta arvesse viimasel ajal vaktsiinitootmises toimunud tehnoloogia arengut.

| (6) | Selleks et 2012. aasta vaktsineerimishooajal oleks kasu uutest eeskirjadest, peaks käesolev direktiiv jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et 2012. aasta vaktsineerimishooajal oleks kasu uutest eeskirjadest, peaks käesolev direktiiv jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Käesolevas direktiivis sätestatud muudatustega tuleks vaktsineerimiseeskirjad muuta paindlikumaks, võttes arvesse ka asjaolu, et nüüd on saadaval inaktiveeritud vaktsiinid, mida saab ohutult kasutada ka väljaspool piirkondi, kus kehtivad loomade liikumispiirangud. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas direktiivis sätestatud muudatustega tuleks vaktsineerimiseeskirjad muuta paindlikumaks, võttes arvesse ka asjaolu, et nüüd on saadaval inaktiveeritud vaktsiinid, mida saab ohutult kasutada ka väljaspool piirkondi, kus kehtivad loomade liikumispiirangud.

| (8) | Lisaks ei tohiks ka nõrgestatud elusvaktsiinide kasutamist täielikult välistada, tingimusel et rakendatakse vajalikke ettevaatusabinõusid, kuna teatavates olukordades, nt lammaste katarraalse palaviku viiruse uue serotüübi ilmnemisel, mille vastu ei ole veel inaktiveeritud vaktsiini, võib nõrgestatud elusvaktsiini kasutamine olla vajalik. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks ei tohiks ka nõrgestatud elusvaktsiinide kasutamist täielikult välistada, tingimusel et rakendatakse vajalikke ettevaatusabinõusid, kuna teatavates olukordades, nt lammaste katarraalse palaviku viiruse uue serotüübi ilmnemisel, mille vastu ei ole veel inaktiveeritud vaktsiini, võib nõrgestatud elusvaktsiini kasutamine olla vajalik.

| (9) | Direktiivi 2000/75/EÜ tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2000/75/EÜ tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/75/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:






  „j) | nõrgestatud elusvaktsiin: vaktsiin, mida toodetakse lammaste katarraalse palaviku viiruse loodusliku isolaadi adapteerimise teel passaažidega koekultuuris või kana embrüotes.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine punkt:

„j)

nõrgestatud elusvaktsiin: vaktsiin, mida toodetakse lammaste katarraalse palaviku viiruse loodusliku isolaadi adapteerimise teel passaažidega koekultuuris või kana embrüotes.”;

| 2) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  1.   Liikmesriigi pädev asutus võib otsustada lubada lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamist järgmistel tingimustel:






  a) | vaktsiini kasutamise otsus tugineb pädeva asutuse teostatud konkreetse riski hindamise tulemustel; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Liikmesriigi pädev asutus võib otsustada lubada lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamist järgmistel tingimustel:

a)

vaktsiini kasutamise otsus tugineb pädeva asutuse teostatud konkreetse riski hindamise tulemustel;

| b) | enne vaktsineerimise läbiviimist teavitatakse komisjoni. |
| --- | --- |

b)

enne vaktsineerimise läbiviimist teavitatakse komisjoni.

2.   Kui kasutatakse nõrgestatud elusvaktsiini, tagab liikmesriik, et pädev asutus piiritleb:

| a) | ohustatud tsooni, mis koosneb vähemalt vaktsineerimispiirkonnast; |
| --- | --- |

a)

ohustatud tsooni, mis koosneb vähemalt vaktsineerimispiirkonnast;

| b) | järelevalvetsooni, mis koosneb liidu territooriumi osast, mis ulatub vähemalt 50 km väljapoole ohustatud tsooni piire.”; |
| --- | --- |

b)

järelevalvetsooni, mis koosneb liidu territooriumi osast, mis ulatub vähemalt 50 km väljapoole ohustatud tsooni piire.”;

| 3) | Artikli 6 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | rakendada meetmed, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud menetlusega, eelkõige seoses vaktsineerimisprogrammi algatamise või muude, alternatiivsete meetmete kohaldamisega;”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 6 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

rakendada meetmed, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud menetlusega, eelkõige seoses vaktsineerimisprogrammi algatamise või muude, alternatiivsete meetmete kohaldamisega;”;

| 4) | Artikli 8 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Järelevalvetsoon koosneb liidu territooriumi osast, mis ulatub vähemalt 50 km väljapoole ohustatud tsooni piire ja kus ei ole loomi viimase 12 kuu jooksul lammaste katarraalse palaviku vastu nõrgestatud elusvaktsiiniga vaktsineeritud.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 8 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Järelevalvetsoon koosneb liidu territooriumi osast, mis ulatub vähemalt 50 km väljapoole ohustatud tsooni piire ja kus ei ole loomi viimase 12 kuu jooksul lammaste katarraalse palaviku vastu nõrgestatud elusvaktsiiniga vaktsineeritud.”;

| 5) | Artikli 10 punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | keelatakse loomade vaktsineerimine lammaste katarraalse palaviku vastu nõrgestatud elusvaktsiiniga.”. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 10 punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

keelatakse loomade vaktsineerimine lammaste katarraalse palaviku vastu nõrgestatud elusvaktsiiniga.”.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (4). Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme hiljemalt alates ... (5).

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 92.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

3

(4)  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

4

(5)  Kuus kuud ja üks päev pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

5

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 15. novembril 92 nõukogule nõukogu direktiivi ettepaneku, mis põhineb nõukogu direktiivi 2000/119/EMÜ (1) artiklil 15. Nõukogu õigustalituse nõuande kohaselt asendati komisjoni ettepaneku teisesest õigusest tulenev õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 2, millega kaasneb seadusandlik tavamenetlus (2).

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse 7. aprillil 2011 (3).

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 15. märtsil 2011 (4).

Vastavalt aluslepingu artiklile 294 võttis nõukogu oma esimese lugemise seisukoha vastu 15. detsembril 2011.

II.   EESMÄRGID

Direktiivi eelnõu eesmärk on ajakohastada direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud kehtivaid lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise eeskirju, muutes need paindlikumaks. Lammaste katarraalne palavik on mäletsejaliste, sh veiste, lammaste ja kitsede haigus, mida levitavad vektorputukad, kes kannavad viirust ühelt loomalt teisele edasi. ELis tuleks lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja kliiniliste haigusjuhtumite ennetuseks kasutada eelkõige vaktsineerimist. Kuid vaktsiinide kasutamist piiravad direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud kehtivad vaktsineerimiseeskirjad, milles nähakse vaktsiinide kasutamine ette vaid piirkondades, kus haigus esines ja kus selle tõttu kehtivad loomade liikumispiirangud. Nimetatud eeskirjad põhinevad nõrgestatud elusvaktsiinide kasutamisel saadud kogemustel, kuna need olid ainsad vaktsiinid, mis olid kättesaadavad direktiivi vastuvõtmise ajal kümme aastat tagasi. Piirkonnas, kus on kasutatud nõrgestatud elusvaktsiini, võivad need vaktsiinid tuua kaasa vaktsiini viiruse soovimatu leviku ka vaktsineerimata loomadele. Direktiivi eelnõus kehtestatud uued paindlikud eeskirjad põhinevad asjaolul, et nüüd on saadaval inaktiveeritud vaktsiinid, mida saab ohutult kasutada ka väljaspool piirkondi, kus kehtivad loomade liikumispiirangud.

III.   NÕUKOGU SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu seisukoht kinnitab komisjoni pakutud eesmärke ja sisaldab peaaegu kõik Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekud.

Eelkõige jagab nõukogu Euroopa Parlamendi seisukohta, et ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 on kõnealuse direktiivi õige õiguslik alus. Seda seisukohta kinnitas COREPER I, kes pärast nõukogu õigustalituselt saadud arvamust teisesest õigusest tuleneva õigusliku aluse kasutamise vastu kõnealuse ettepaneku puhul otsustas oma 26. jaanuari 2011. aasta koosolekul teha Euroopa Parlamendile ettepaneku õigusliku aluse nimetatud muutmiseks kaasseadusandjate poolt, kuna komisjoni talitused ei suutnud ettepanekut kõnealuse muudetud õigusliku alusega kiiresti taasesitada (5).

Nõukogu seisukohas muudetakse Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukohta ainult kahes kohas:

| 1. | Kuna kõik teised kavandatud nõuded komisjoni teavitamise kohta siseriiklikest õigusnormidest on nõukogu seisukohas säilitatud, jäeti vastavustabelite kasutamise kohustus välja. Nõukogu on seisukohal, et see on kooskõlas institutsioonidevaheliste horisontaalsete läbirääkimiste järeldusega vastavustabelite küsimuses ning võtab teadmiseks komisjoni esindaja kinnituse, et komisjoni arvates ei ole selline konkreetne nõue kõnealuses direktiivis õigustatud. |
| --- | --- |

1.

Kuna kõik teised kavandatud nõuded komisjoni teavitamise kohta siseriiklikest õigusnormidest on nõukogu seisukohas säilitatud, jäeti vastavustabelite kasutamise kohustus välja. Nõukogu on seisukohal, et see on kooskõlas institutsioonidevaheliste horisontaalsete läbirääkimiste järeldusega vastavustabelite küsimuses ning võtab teadmiseks komisjoni esindaja kinnituse, et komisjoni arvates ei ole selline konkreetne nõue kõnealuses direktiivis õigustatud.

| 2. | Teine muudatus puudutab direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaega. |
| --- | --- |

2.

Teine muudatus puudutab direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaega.

---

(1)  Nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69).

(2)  Dok 5498/11.

(3)  P7_TA-PROV(2011)0147.

(4)  NAT/512 - CESE 538/11.

(5)  Dokumendid 5498/11 ja 5499/11.

---