# Euroopan unionin C 34/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.034.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 34 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta8. helmikuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.034.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 34

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta8. helmikuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2012/C 034/01 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausuntoverkon neutraliteetista, verkkoliikenteen hallinnasta sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojelusta | 1 |
| 2012/C 034/02 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission maahanmuuttotiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle | 18 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2012/C 034/01

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausuntoverkon neutraliteetista, verkkoliikenteen hallinnasta sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojelusta

1

2012/C 034/02

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission maahanmuuttotiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle

18

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 034/03 | Euron kurssi | 27 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 034/03

Euron kurssi

27

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 034/04 | Ilmoitus Monir Choukalle, Yassin Choukalle ja Mevlüt Karille, jotka on lisätty tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission asetuksella (EU) N:o 97/2012 | 28 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2012/C 034/04

Ilmoitus Monir Choukalle, Yassin Choukalle ja Mevlüt Karille, jotka on lisätty tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission asetuksella (EU) N:o 97/2012

28

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 8.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 34/1

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausuntoverkon neutraliteetista, verkkoliikenteen hallinnasta sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojelusta

2012/C 34/01

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklan,

yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1),

yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (2), erityisesti sen 41 artiklan 2 kohdan, sekä

henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (3), ja

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I   JOHDANTO

I.1   Taustaa

| 1. | Komissio antoi 19. huhtikuuta 2011 tiedonannon avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa (4). |
| --- | --- |

1.

Komissio antoi 19. huhtikuuta 2011 tiedonannon avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa (4).

| 2. | Tämä lausunto voidaan katsoa Euroopan tietosuojavaltuutetun reaktioksi kyseiseen tiedonantoon, ja sen tarkoituksena on osallistua Euroopan unionissa parhaillaan käytävään periaatekeskusteluun verkon neutraliteetista etenkin tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvistä näkökohdista. |
| --- | --- |

2.

Tämä lausunto voidaan katsoa Euroopan tietosuojavaltuutetun reaktioksi kyseiseen tiedonantoon, ja sen tarkoituksena on osallistua Euroopan unionissa parhaillaan käytävään periaatekeskusteluun verkon neutraliteetista etenkin tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvistä näkökohdista.

| 3. | Lausunto perustuu vastaukseen (5), jonka tietosuojavaltuutettu antoi komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa ennen komission tiedonannon julkistamista. Tietosuojavaltuutettu on ottanut huomioon myös neuvoston äskettäiset päätösluonnokset verkon neutraliteetista (6). |
| --- | --- |

3.

Lausunto perustuu vastaukseen (5), jonka tietosuojavaltuutettu antoi komission järjestämässä julkisessa kuulemisessa avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa ennen komission tiedonannon julkistamista. Tietosuojavaltuutettu on ottanut huomioon myös neuvoston äskettäiset päätösluonnokset verkon neutraliteetista (6).

I.2   Verkon neutraliteetin käsite

| 4. | Verkon neutraliteetti liittyy meneillään olevaan keskusteluun siitä, tulisiko internet-palveluntarjoajille (7) sallia mahdollisuus rajoittaa, suodattaa tai estää pääsyä internetiin tai muulla tavoin vaikuttaa sen toimintakykyyn. Verkon neutraliteetin käsite perustuu näkemykseen, jonka mukaan internetissä olevaa tietoa tulisi välittää puolueettomasti sisällöstä, kohteesta tai lähteestä riippumatta ja että käyttäjien tulisi voida päättää, mitä sovelluksia, palveluja ja laitteistoa he haluavat käyttää. Tämä tarkoittaa sitä, etteivät internet-palveluntarjoajat voi päättää oma-aloitteisesti ensisijaistaa tai hidastaa pääsyä tiettyihin sovelluksiin tai palveluihin, kuten vertaisverkkopalveluihin jne. (8). |
| --- | --- |

4.

Verkon neutraliteetti liittyy meneillään olevaan keskusteluun siitä, tulisiko internet-palveluntarjoajille (7) sallia mahdollisuus rajoittaa, suodattaa tai estää pääsyä internetiin tai muulla tavoin vaikuttaa sen toimintakykyyn. Verkon neutraliteetin käsite perustuu näkemykseen, jonka mukaan internetissä olevaa tietoa tulisi välittää puolueettomasti sisällöstä, kohteesta tai lähteestä riippumatta ja että käyttäjien tulisi voida päättää, mitä sovelluksia, palveluja ja laitteistoa he haluavat käyttää. Tämä tarkoittaa sitä, etteivät internet-palveluntarjoajat voi päättää oma-aloitteisesti ensisijaistaa tai hidastaa pääsyä tiettyihin sovelluksiin tai palveluihin, kuten vertaisverkkopalveluihin jne. (8).

| 5. | Verkkoliikenteen suodattaminen, estäminen ja valvonta herättää kysymyksiä, jotka on usein jätetty huomiotta tai siirretty syrjään mutta jotka ovat tärkeitä viestinnän luottamuksellisuuden sekä yksilöiden ja heidän henkilötietojensa yksityisyyden kannalta, kun he käyttävät internetiä. Esimerkiksi tiettyihin valvontatekniikkoihin kuuluu viestinnän sisällön sekä selailtujen verkkosivujen, lähetettyjen ja vastaanotettujen sähköpostiviestien ja näiden toimintojen ajankohdan ym. seurantaa, mikä mahdollistaa viestien suodattamisen. |
| --- | --- |

5.

Verkkoliikenteen suodattaminen, estäminen ja valvonta herättää kysymyksiä, jotka on usein jätetty huomiotta tai siirretty syrjään mutta jotka ovat tärkeitä viestinnän luottamuksellisuuden sekä yksilöiden ja heidän henkilötietojensa yksityisyyden kannalta, kun he käyttävät internetiä. Esimerkiksi tiettyihin valvontatekniikkoihin kuuluu viestinnän sisällön sekä selailtujen verkkosivujen, lähetettyjen ja vastaanotettujen sähköpostiviestien ja näiden toimintojen ajankohdan ym. seurantaa, mikä mahdollistaa viestien suodattamisen.

| 6. | Kun internet-palveluntarjoajat valvovat viestintätietoja, ne saattavat rikkoa viestinnän luottamuksellisuutta, joka on Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan sekä Euroopan perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan takaama perusoikeus. Luottamuksellisuuden suojasta säädetään myös johdetussa Euroopan unionin oikeudessa, nimittäin sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklassa. |
| --- | --- |

6.

Kun internet-palveluntarjoajat valvovat viestintätietoja, ne saattavat rikkoa viestinnän luottamuksellisuutta, joka on Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan sekä Euroopan perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan takaama perusoikeus. Luottamuksellisuuden suojasta säädetään myös johdetussa Euroopan unionin oikeudessa, nimittäin sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklassa.

I.3   Lausunnon tavoite ja jäsennys

| 7. | Tietosuojavaltuutettu katsoo, että vakavassa keskustelussa verkon neutraliteetista on käsiteltävä viestinnän luottamuksellisuutta sekä sen muita seurauksia yksityisyydelle ja tietosuojalle. |
| --- | --- |

7.

Tietosuojavaltuutettu katsoo, että vakavassa keskustelussa verkon neutraliteetista on käsiteltävä viestinnän luottamuksellisuutta sekä sen muita seurauksia yksityisyydelle ja tietosuojalle.

| 8. | Tämä lausunto on osa Euroopan unionissa käytävää keskustelua. Lausunnon tavoite on kolmitahoinen:






  — | Siinä tähdennetään yksityisyyden ja tietosuojan merkitystä parhaillaan käytävissä keskusteluissa verkon neutraliteetista. Erityisesti lausunnossa korostetaan, että nykyisiä viestinnän luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä on noudatettava. Vain sellaisia käytäntöjä tulisi sallia, jotka kunnioittavat näitä sääntöjä. |
| --- | --- | --- |

8.

Tämä lausunto on osa Euroopan unionissa käytävää keskustelua. Lausunnon tavoite on kolmitahoinen:

—

Siinä tähdennetään yksityisyyden ja tietosuojan merkitystä parhaillaan käytävissä keskusteluissa verkon neutraliteetista. Erityisesti lausunnossa korostetaan, että nykyisiä viestinnän luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä on noudatettava. Vain sellaisia käytäntöjä tulisi sallia, jotka kunnioittavat näitä sääntöjä.

| — | Verkon neutraliteetti liittyy suhteellisen uusiin teknisiin mahdollisuuksiin, joten säädöskehyksen sovellettavuudesta on vain vähän kokemusta. Sen vuoksi tässä lausunnossa annetaan ohjeita siitä, miten internet-palveluntarjoajien tulee soveltaa ja noudattaa tietosuojalainsäädäntöä, jos ne osallistuvat verkkoliikenteen suodattamiseen, estämiseen ja valvontaan. Tästä on tarkoitus olla apua internet-palveluntarjoajille ja myös lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaaville viranomaisille. |
| --- | --- |

—

Verkon neutraliteetti liittyy suhteellisen uusiin teknisiin mahdollisuuksiin, joten säädöskehyksen sovellettavuudesta on vain vähän kokemusta. Sen vuoksi tässä lausunnossa annetaan ohjeita siitä, miten internet-palveluntarjoajien tulee soveltaa ja noudattaa tietosuojalainsäädäntöä, jos ne osallistuvat verkkoliikenteen suodattamiseen, estämiseen ja valvontaan. Tästä on tarkoitus olla apua internet-palveluntarjoajille ja myös lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaaville viranomaisille.

| — | Tietosuojan ja yksityisyyden osalta tässä lausunnossa määritetään, mihin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja mitkä saattavat edellyttää toimenpiteitä EU:n tasolla. Tämä on erityisen tärkeää EU-tasolla parhaillaan käytävän keskustelun sekä niiden poliittisten toimien osalta, jotka komission on mahdollisesti käynnistettävä. |
| --- | --- |

—

Tietosuojan ja yksityisyyden osalta tässä lausunnossa määritetään, mihin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota ja mitkä saattavat edellyttää toimenpiteitä EU:n tasolla. Tämä on erityisen tärkeää EU-tasolla parhaillaan käytävän keskustelun sekä niiden poliittisten toimien osalta, jotka komission on mahdollisesti käynnistettävä.

| 9. | Tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että verkon neutraliteetti herättää myös muita kysymyksiä, esimerkiksi tietojen käytettävyyteen liittyviä; niitä käsitellään jäljempänä. Näitä kysymyksiä käsitellään vain siltä osin kuin ne liittyvät tietosuojaan ja yksityisyyteen tai vaikuttavat niihin. |
| --- | --- |

9.

Tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että verkon neutraliteetti herättää myös muita kysymyksiä, esimerkiksi tietojen käytettävyyteen liittyviä; niitä käsitellään jäljempänä. Näitä kysymyksiä käsitellään vain siltä osin kuin ne liittyvät tietosuojaan ja yksityisyyteen tai vaikuttavat niihin.

| 10. | Tämä lausunto on jäsennetty seuraavasti: Luku II alkaa lyhyellä yhteenvedolla internet-palveluntarjoajien harjoittamista suodattamiskäytännöistä. Luvussa III luodaan katsaus verkon neutraliteettia koskevaan EU-lainsäädäntöön. Luvussa IV esitetään tekninen kuvaus ja arviointi suodattamiskäytäntöjen yksityisyyteen kohdistuvista seurauksista, jotka määräytyvät käytetyn tekniikan perusteella. Luvussa V analysoidaan EU:n nykyisen yksityisyys- ja tietosuojalainsäädännön soveltamisen käytännölliset yksityiskohdat. Analyysin perusteella luvussa VI esitetään ehdotuksia politiikan kehittämiseksi ja määritetään, millä alueilla lainsäädännön selventäminen ja parantaminen voivat olla tarpeen. Luvussa VII esitetään päätelmät. |
| --- | --- |

10.

Tämä lausunto on jäsennetty seuraavasti: Luku II alkaa lyhyellä yhteenvedolla internet-palveluntarjoajien harjoittamista suodattamiskäytännöistä. Luvussa III luodaan katsaus verkon neutraliteettia koskevaan EU-lainsäädäntöön. Luvussa IV esitetään tekninen kuvaus ja arviointi suodattamiskäytäntöjen yksityisyyteen kohdistuvista seurauksista, jotka määräytyvät käytetyn tekniikan perusteella. Luvussa V analysoidaan EU:n nykyisen yksityisyys- ja tietosuojalainsäädännön soveltamisen käytännölliset yksityiskohdat. Analyysin perusteella luvussa VI esitetään ehdotuksia politiikan kehittämiseksi ja määritetään, millä alueilla lainsäädännön selventäminen ja parantaminen voivat olla tarpeen. Luvussa VII esitetään päätelmät.

II   VERKON NEUTRALITEETIN JA VERKKOLIIKENTEEN HALLINNAN PERIAATTEET

Verkkoliikenteen hallinnan periaatteiden käyttö lisääntyy

| 11. | Perinteisesti internet-palveluntarjoajat ovat osallistuneet verkon liikenteen valvontaan ja siihen vaikuttamiseen vain rajoitetuissa olosuhteissa. Internet-palveluntarjoajat ovat esimerkiksi soveltaneet valvontatekniikoita ja rajoittaneet tietovirtoja varmistaakseen verkon turvallisuuden vaikkapa virusten torjumiseksi. Yleisesti ottaen voidaankin sanoa, että internet on kasvanut säilyttäen silti hyvin suuren neutraliteetin. |
| --- | --- |

11.

Perinteisesti internet-palveluntarjoajat ovat osallistuneet verkon liikenteen valvontaan ja siihen vaikuttamiseen vain rajoitetuissa olosuhteissa. Internet-palveluntarjoajat ovat esimerkiksi soveltaneet valvontatekniikoita ja rajoittaneet tietovirtoja varmistaakseen verkon turvallisuuden vaikkapa virusten torjumiseksi. Yleisesti ottaen voidaankin sanoa, että internet on kasvanut säilyttäen silti hyvin suuren neutraliteetin.

| 12. | Viime vuosina jotkin internet-palveluntarjoajat ovat kuitenkin osoittaneet kiinnostusta verkkoliikenteen valvontaan eriyttääkseen verkkoa ja soveltaakseen siihen erilaisia periaatteita esimerkiksi estääkseen tiettyjä palveluja tai asettaakseen tiettyjä palveluja toisiin nähden etusijalle. Tätä kutsutaan joskus ”verkkoliikenteen hallintaperiaatteiksi” (9). |
| --- | --- |

12.

Viime vuosina jotkin internet-palveluntarjoajat ovat kuitenkin osoittaneet kiinnostusta verkkoliikenteen valvontaan eriyttääkseen verkkoa ja soveltaakseen siihen erilaisia periaatteita esimerkiksi estääkseen tiettyjä palveluja tai asettaakseen tiettyjä palveluja toisiin nähden etusijalle. Tätä kutsutaan joskus ”verkkoliikenteen hallintaperiaatteiksi” (9).

| 13. | Internet-palveluntarjoajilla on moninaisia syitä valvoa ja eriyttää verkkoliikennettä. Hallintaperiaatteiden avulla internet-palveluntarjoajat voivat esimerkiksi hallita verkkoliikennettä vilkkaan liikenteen aikana esimerkiksi ensisijaistamalla tiettyä aikakriittistä liikennettä, kuten suoratoistovideopalveluja, ja toissijaistamalla muuntyyppistä verkkoliikennettä, joka ei ole niin aikakriittistä, kuten vertaisverkot (10). Lisäksi verkkoliikenteen hallinta voi olla internet-palveluntarjoajille keino hankkia mahdollista tuottovirtaa, joka voi olla peräisin eri lähteistä. Toisaalta internet-palveluntarjoajat voivat myös periä maksuja sisältöpalvelujen tuottajilta, esimerkiksi niiltä, joiden palvelut edellyttävät suuremman kaistanleveyden käyttämistä, ja antavat siitä vastineeksi ensisijaistetun aseman (eli siis nopeutta). Tämä tarkoittaa sitä, että tietyn, esimerkiksi tilausvideoita tarjoavan palvelun käyttäminen on nopeampaa kuin jonkin vastaavan palvelun, jota varten ei ole tilattu suurempaa välitysnopeutta. Tuottoja voidaan hankkia myös tilaajilta, jotka haluavat maksaa suurempia (tai pienempiä) maksuja tietyntyyppisistä eriytetyistä tilauksistaan. Esimerkiksi tilaus ilman vertaisverkon käyttömahdollisuutta voi olla halvempi kuin tilaus, jossa pääsyä ei ole rajoitettu. |
| --- | --- |

13.

Internet-palveluntarjoajilla on moninaisia syitä valvoa ja eriyttää verkkoliikennettä. Hallintaperiaatteiden avulla internet-palveluntarjoajat voivat esimerkiksi hallita verkkoliikennettä vilkkaan liikenteen aikana esimerkiksi ensisijaistamalla tiettyä aikakriittistä liikennettä, kuten suoratoistovideopalveluja, ja toissijaistamalla muuntyyppistä verkkoliikennettä, joka ei ole niin aikakriittistä, kuten vertaisverkot (10). Lisäksi verkkoliikenteen hallinta voi olla internet-palveluntarjoajille keino hankkia mahdollista tuottovirtaa, joka voi olla peräisin eri lähteistä. Toisaalta internet-palveluntarjoajat voivat myös periä maksuja sisältöpalvelujen tuottajilta, esimerkiksi niiltä, joiden palvelut edellyttävät suuremman kaistanleveyden käyttämistä, ja antavat siitä vastineeksi ensisijaistetun aseman (eli siis nopeutta). Tämä tarkoittaa sitä, että tietyn, esimerkiksi tilausvideoita tarjoavan palvelun käyttäminen on nopeampaa kuin jonkin vastaavan palvelun, jota varten ei ole tilattu suurempaa välitysnopeutta. Tuottoja voidaan hankkia myös tilaajilta, jotka haluavat maksaa suurempia (tai pienempiä) maksuja tietyntyyppisistä eriytetyistä tilauksistaan. Esimerkiksi tilaus ilman vertaisverkon käyttömahdollisuutta voi olla halvempi kuin tilaus, jossa pääsyä ei ole rajoitettu.

| 14. | Internet-palveluntarjoajien omien verkkoliikenteen hallinnan periaatteiden käyttöä koskevien syiden lisäksi myös muut osapuolet voivat olla kiinnostuneita internet-palveluntarjoajasta, joka käyttää verkkoliikenteen hallinnan periaatteita. Jos internet-palveluntarjoajat hallinnoivat verkkojaan ja osallistuvat laitteidensa läpi kulkevan sisällön valvontaan, ne todennäköisesti myös lisäävät valmiuksiaan havaita laittoman käytön, esimerkiksi tekijänoikeuksien rikkomisen tai pornografisen käytön. |
| --- | --- |

14.

Internet-palveluntarjoajien omien verkkoliikenteen hallinnan periaatteiden käyttöä koskevien syiden lisäksi myös muut osapuolet voivat olla kiinnostuneita internet-palveluntarjoajasta, joka käyttää verkkoliikenteen hallinnan periaatteita. Jos internet-palveluntarjoajat hallinnoivat verkkojaan ja osallistuvat laitteidensa läpi kulkevan sisällön valvontaan, ne todennäköisesti myös lisäävät valmiuksiaan havaita laittoman käytön, esimerkiksi tekijänoikeuksien rikkomisen tai pornografisen käytön.

Muut edut sekä tietosuoja ja yksityisyys

| 15. | Tämä suuntaus on käynnistänyt keskustelun tämäntyyppisten käytäntöjen laillisuudesta eritoten sen kannalta, olisiko kehitettävä nimenomaisia lakisääteisiä verkon neutraliteettia koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

15.

Tämä suuntaus on käynnistänyt keskustelun tämäntyyppisten käytäntöjen laillisuudesta eritoten sen kannalta, olisiko kehitettävä nimenomaisia lakisääteisiä verkon neutraliteettia koskevia velvoitteita.

| 16. | Jos internet-palveluntarjoajat lisäävät verkkoliikenteen hallinnan periaatteiden käyttöä, se mahdollisesti rajoittaa tiedon saatavuutta. Jos tällaisesta toiminnasta tulee yleinen käytäntö ja jos käyttäjät eivät voi käyttää internetiä kokonaisuudessaan sillä tavoin kuin olemme tottuneet (tai jos se on hyvin kallista), tiedon saatavuus sekä käyttäjän kyky lähettää ja vastaanottaa haluamaansa sisältöä valitsemiensa sovellusten tai palvelujen avulla vaarantuu. Tämä ongelma saatetaan välttää verkon neutraliteettia koskevan lakisääteisen pakollisen periaatteen avulla. |
| --- | --- |

16.

Jos internet-palveluntarjoajat lisäävät verkkoliikenteen hallinnan periaatteiden käyttöä, se mahdollisesti rajoittaa tiedon saatavuutta. Jos tällaisesta toiminnasta tulee yleinen käytäntö ja jos käyttäjät eivät voi käyttää internetiä kokonaisuudessaan sillä tavoin kuin olemme tottuneet (tai jos se on hyvin kallista), tiedon saatavuus sekä käyttäjän kyky lähettää ja vastaanottaa haluamaansa sisältöä valitsemiensa sovellusten tai palvelujen avulla vaarantuu. Tämä ongelma saatetaan välttää verkon neutraliteettia koskevan lakisääteisen pakollisen periaatteen avulla.

| 17. | Tähän liittyvät tietosuojavaltuutetun käsittelemät tietosuojaan ja yksityisyyteen kohdistuvat seuraukset, joita koituu internet-palveluntarjoajien toteuttaessa verkkoliikenteen hallintaa. Asiaan liittyvät etenkin seuraavat seikat:






  — | Kun internet-palveluntarjoajat käsittelevät verkkoliikennetietoja ainoana tarkoituksenaan tietovirran reititys lähettäjältä vastaanottajalle, ne periaatteessa toteuttavat rajoitettua henkilötietojen käsittelyä (11). Samalla tavoin kuin postitoimistot käsittelevät kirjekuoreen kirjoitettuja tietoja, internet-palveluntarjoajat käsittelevät tietoja, joita tarvitaan viestin reitittämiseksi vastaanottajalle. Tämä ei ole ristiriidassa tietosuojaa, yksityisyyttä ja viestinnän luottamuksellisuutta koskevan lainsäädännön kanssa. |
| --- | --- | --- |

17.

Tähän liittyvät tietosuojavaltuutetun käsittelemät tietosuojaan ja yksityisyyteen kohdistuvat seuraukset, joita koituu internet-palveluntarjoajien toteuttaessa verkkoliikenteen hallintaa. Asiaan liittyvät etenkin seuraavat seikat:

—

Kun internet-palveluntarjoajat käsittelevät verkkoliikennetietoja ainoana tarkoituksenaan tietovirran reititys lähettäjältä vastaanottajalle, ne periaatteessa toteuttavat rajoitettua henkilötietojen käsittelyä (11). Samalla tavoin kuin postitoimistot käsittelevät kirjekuoreen kirjoitettuja tietoja, internet-palveluntarjoajat käsittelevät tietoja, joita tarvitaan viestin reitittämiseksi vastaanottajalle. Tämä ei ole ristiriidassa tietosuojaa, yksityisyyttä ja viestinnän luottamuksellisuutta koskevan lainsäädännön kanssa.

| — | Kun internet-palveluntarjoajat valvovat viestintätietoja eriyttääkseen kutakin tietovirtaa ja soveltaakseen tiettyjä periaatteita, jotka voivat olla yksilöiden kannalta epäsuotuisia, seuraukset ovat kuitenkin merkittävämpiä. Kunkin tapauksen olosuhteiden ja toteutetun analyysin tyypin mukaan käsittelyllä voidaan puuttua yksilön yksityisyyteen ja henkilötietoihin hyvinkin paljon. Tämä on sitäkin selvempää, jos hallinnan periaatteet johtavat yksilöiden internet-viestinnän sisällön paljastumiseen, mukaan luettuina lähetetyt ja vastaanotetut sähköpostiviestit, selatut verkkosivut, internetistä tai internetiin ladatut tiedostot jne. |
| --- | --- |

—

Kun internet-palveluntarjoajat valvovat viestintätietoja eriyttääkseen kutakin tietovirtaa ja soveltaakseen tiettyjä periaatteita, jotka voivat olla yksilöiden kannalta epäsuotuisia, seuraukset ovat kuitenkin merkittävämpiä. Kunkin tapauksen olosuhteiden ja toteutetun analyysin tyypin mukaan käsittelyllä voidaan puuttua yksilön yksityisyyteen ja henkilötietoihin hyvinkin paljon. Tämä on sitäkin selvempää, jos hallinnan periaatteet johtavat yksilöiden internet-viestinnän sisällön paljastumiseen, mukaan luettuina lähetetyt ja vastaanotetut sähköpostiviestit, selatut verkkosivut, internetistä tai internetiin ladatut tiedostot jne.

III   YHTEENVETO EUROOPAN UNIONIN VERKON NEUTRALITEETTIA KOSKEVASTA LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ JA MUISTA PERIAATTEISTA

III.1   Tiivistelmä lainsäädännöstä

| 18. | Vuoteen 2009 saakka Euroopan unionin säädöksissä ei ollut sellaisia nimenomaisia määräyksiä, joilla internet-palveluntarjoajia kiellettäisiin suodattamasta tai estämästä palveluja tai perimästä ylimääräisiä maksuja tilaajilta palvelujen saatavuudesta. Säädöksissä ei tuolloin ollut myöskään nimenomaisia määräyksiä tätä käytäntöä varten. Tilanne oli siis jossain määrin epäselvä. |
| --- | --- |

18.

Vuoteen 2009 saakka Euroopan unionin säädöksissä ei ollut sellaisia nimenomaisia määräyksiä, joilla internet-palveluntarjoajia kiellettäisiin suodattamasta tai estämästä palveluja tai perimästä ylimääräisiä maksuja tilaajilta palvelujen saatavuudesta. Säädöksissä ei tuolloin ollut myöskään nimenomaisia määräyksiä tätä käytäntöä varten. Tilanne oli siis jossain määrin epäselvä.

| 19. | Vuoden 2009 Telecom-paketti muutti tilanteen, sillä se sisälsi internetin avoimuutta puoltavia määräyksiä. Esimerkiksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin (”puitedirektiivi”) 8 artiklan 4 kohdassa sääntelyviranomaisille asetetaan velvoite edistää loppukäyttäjien mahdollisuuksia käyttää haluamiaan sisältöjä, sovelluksia ja palveluja (12). Tätä määräystä sovelletaan koko verkkoon, ei siis pelkästään yksittäisiin palveluntarjoajiin. Myös neuvoston äskettäisessä päätösluonnoksessa korostettiin, että internetin avoimuus on säilytettävä (13). |
| --- | --- |

19.

Vuoden 2009 Telecom-paketti muutti tilanteen, sillä se sisälsi internetin avoimuutta puoltavia määräyksiä. Esimerkiksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin (”puitedirektiivi”) 8 artiklan 4 kohdassa sääntelyviranomaisille asetetaan velvoite edistää loppukäyttäjien mahdollisuuksia käyttää haluamiaan sisältöjä, sovelluksia ja palveluja (12). Tätä määräystä sovelletaan koko verkkoon, ei siis pelkästään yksittäisiin palveluntarjoajiin. Myös neuvoston äskettäisessä päätösluonnoksessa korostettiin, että internetin avoimuus on säilytettävä (13).

| 20. | Yleispalveludirektiivissä (14) on konkreettisempia velvoitteita. Direktiivin 20 ja 21 artiklassa säädetään avoimuusvaatimuksista, jotka koskevat palvelujen ja sovellusten saatavuuden ja/tai käytön rajoituksia. Niissä säädetään myös tarjottavien palvelujen laadun vähimmäistasosta. |
| --- | --- |

20.

Yleispalveludirektiivissä (14) on konkreettisempia velvoitteita. Direktiivin 20 ja 21 artiklassa säädetään avoimuusvaatimuksista, jotka koskevat palvelujen ja sovellusten saatavuuden ja/tai käytön rajoituksia. Niissä säädetään myös tarjottavien palvelujen laadun vähimmäistasosta.

| 21. | Niiden internet-palveluntarjoajien käytäntöjen osalta, joihin liittyy yksilön tietoliikenteen valvontaa, yleispalveludirektiivin ja sähköisen viestinnän tietosuojasta annetun direktiivin muuttamisesta annetun direktiivin johdanto-osan 28 kappaleessa (15) korostetaan, että ”käytetyn tekniikan ja rajoituksen tyypin mukaan tällaiset rajoitukset saattavat edellyttää käyttäjän suostumusta direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojaa koskeva direktiivi) mukaisesti”. Johdanto-osan 28 kappaleessa muistutetaan siis, että tarvitaan sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukainen suostumus rajoituksille, jotka perustuvat viestinnän valvontaan. Viidennen artiklan 1 kohdan soveltamista sekä tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevaa lainsäädäntöä kokonaisuudessaan analysoidaan jäljempänä luvussa IV. |
| --- | --- |

21.

Niiden internet-palveluntarjoajien käytäntöjen osalta, joihin liittyy yksilön tietoliikenteen valvontaa, yleispalveludirektiivin ja sähköisen viestinnän tietosuojasta annetun direktiivin muuttamisesta annetun direktiivin johdanto-osan 28 kappaleessa (15) korostetaan, että ”käytetyn tekniikan ja rajoituksen tyypin mukaan tällaiset rajoitukset saattavat edellyttää käyttäjän suostumusta direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojaa koskeva direktiivi) mukaisesti”. Johdanto-osan 28 kappaleessa muistutetaan siis, että tarvitaan sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukainen suostumus rajoituksille, jotka perustuvat viestinnän valvontaan. Viidennen artiklan 1 kohdan soveltamista sekä tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevaa lainsäädäntöä kokonaisuudessaan analysoidaan jäljempänä luvussa IV.

| 22. | Yleispalveludirektiivin 22 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kansalliset sääntelyviranomaiset voivat asettaa palvelun laatuun liittyviä vähimmäisvaatimuksia yleisiä viestintäverkkoja tarjoaville yrityksille estääkseen palvelun heikkenemisen ja liikenteen rajoittumisen tai hidastumisen verkoissa. |
| --- | --- |

22.

Yleispalveludirektiivin 22 artiklan 3 kohdassa säädetään, että kansalliset sääntelyviranomaiset voivat asettaa palvelun laatuun liittyviä vähimmäisvaatimuksia yleisiä viestintäverkkoja tarjoaville yrityksille estääkseen palvelun heikkenemisen ja liikenteen rajoittumisen tai hidastumisen verkoissa.

| 23. | Edellä esitetty tarkoittaa sitä, että EU:n tasolla avointa internetiä kannatetaan laajalti (katso puitedirektiivin 8 artiklan 4 kohta). Tämä poliittinen tavoite, jota sovelletaan koko verkkoon, ei kuitenkaan liity suoraan yksittäisiä internet-palveluntarjoajia koskeviin kieltoihin tai velvoitteisiin. Toisin sanoen internet-palveluntarjoaja voi toteuttaa verkkoliikenteen hallinnan periaatteita, jotka voivat estää tiettyjen sovellusten saatavuuden, jos loppukäyttäjät ovat siitä täysin tietoisia ja jos nämä ovat antaneet asiaan vapaaehtoisen, nimenomaisen ja yksiselitteisen suostumuksensa. |
| --- | --- |

23.

Edellä esitetty tarkoittaa sitä, että EU:n tasolla avointa internetiä kannatetaan laajalti (katso puitedirektiivin 8 artiklan 4 kohta). Tämä poliittinen tavoite, jota sovelletaan koko verkkoon, ei kuitenkaan liity suoraan yksittäisiä internet-palveluntarjoajia koskeviin kieltoihin tai velvoitteisiin. Toisin sanoen internet-palveluntarjoaja voi toteuttaa verkkoliikenteen hallinnan periaatteita, jotka voivat estää tiettyjen sovellusten saatavuuden, jos loppukäyttäjät ovat siitä täysin tietoisia ja jos nämä ovat antaneet asiaan vapaaehtoisen, nimenomaisen ja yksiselitteisen suostumuksensa.

| 24. | Tilanne voi vaihdella eri jäsenvaltioissa. Joissakin jäsenvaltioissa internet-palveluntarjoajat voivat tietyillä ehdoilla toteuttaa verkkoliikenteen hallinnan periaatteita esimerkiksi estääkseen sellaisia sovelluksia kuin internetpuhelut (VoIP) (jolloin internetyhteys on edullisempi), jos henkilö on antanut siihen vapaaehtoisen, nimenomaisen ja yksiselitteisen tietoisen suostumuksensa. Toisissa jäsenvaltioissa on taas päätetty vahvistaa verkon neutraliteetin periaatetta. Esimerkiksi Alankomaiden parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2011 lain, jolla yleisesti kielletään palveluntarjoajia estämästä tai hidastamasta internetin sovelluksia tai palveluja (kuten internetpuheluja), ellei se ole ehdottoman välttämätöntä verkon ruuhkautumisen vaikutusten lieventämiseksi, verkon eheyden tai turvallisuuden vuoksi tai roskapostin torjumiseksi tai tuomioistuimen päätöksen mukaista (16). |
| --- | --- |

24.

Tilanne voi vaihdella eri jäsenvaltioissa. Joissakin jäsenvaltioissa internet-palveluntarjoajat voivat tietyillä ehdoilla toteuttaa verkkoliikenteen hallinnan periaatteita esimerkiksi estääkseen sellaisia sovelluksia kuin internetpuhelut (VoIP) (jolloin internetyhteys on edullisempi), jos henkilö on antanut siihen vapaaehtoisen, nimenomaisen ja yksiselitteisen tietoisen suostumuksensa. Toisissa jäsenvaltioissa on taas päätetty vahvistaa verkon neutraliteetin periaatetta. Esimerkiksi Alankomaiden parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2011 lain, jolla yleisesti kielletään palveluntarjoajia estämästä tai hidastamasta internetin sovelluksia tai palveluja (kuten internetpuheluja), ellei se ole ehdottoman välttämätöntä verkon ruuhkautumisen vaikutusten lieventämiseksi, verkon eheyden tai turvallisuuden vuoksi tai roskapostin torjumiseksi tai tuomioistuimen päätöksen mukaista (16).

III.2   Verkon neutraliteettia koskeva tiedonanto

| 25. | Verkon neutraliteettia koskevassa tiedonannossaan (17) Euroopan komissio totesi, että verkon neutraliteetin tilannetta on seurattava ja analysoitava lisää. Sen toimintaperiaatetta on kuvattu ilmauksella ”katsotaan, mitä tapahtuu” ennen muihin lainsäädännöllisiin toimiin ryhtymistä. |
| --- | --- |

25.

Verkon neutraliteettia koskevassa tiedonannossaan (17) Euroopan komissio totesi, että verkon neutraliteetin tilannetta on seurattava ja analysoitava lisää. Sen toimintaperiaatetta on kuvattu ilmauksella ”katsotaan, mitä tapahtuu” ennen muihin lainsäädännöllisiin toimiin ryhtymistä.

| 26. | Komission tiedonannossa todettiin, että kaikki tämän alan mahdolliset lainsäädäntöehdotukset arvioitaisiin perusteellisesti sen suhteen, millaisia vaikutuksia niillä on tietosuojaan ja yksityisyyteen. Neuvoston päätelmien luonnoksessa tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvät seikat on niin ikään otettu huomioon. (18) |
| --- | --- |

26.

Komission tiedonannossa todettiin, että kaikki tämän alan mahdolliset lainsäädäntöehdotukset arvioitaisiin perusteellisesti sen suhteen, millaisia vaikutuksia niillä on tietosuojaan ja yksityisyyteen. Neuvoston päätelmien luonnoksessa tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvät seikat on niin ikään otettu huomioon. (18)

| 27. | Tietosuojan ja yksityisyyden kannalta arvioitava kysymys kuuluu, onko ”katsotaan, mitä tapahtuu” -toimintaperiaate riittävä. Vaikka tietosuojaa ja yksityisyyttä koskeva lainsäädäntö antaa tällä hetkellä tiettyjä takeita etenkin viestinnän luottamuksellisuuden periaatteen kautta, näyttää olevan tarpeen seurata säännösten noudattamista tarkemmin ja antaa ohjeita monista seikoista, jotka eivät ole kovin selviä. Lisäksi olisi kehitettävä ideoita siitä, miten lainsäädäntöä voitaisiin selventää ja parantaa teknisen kehityksen kannalta. Jos seuranta osoittaa, että markkinoilla ollaan siirtymässä kohti laaja-alaista, tosiaikaista viestinnän valvontaa ja että lainsäädännön noudattamiseen liittyy ongelmia, tarvitaan lainsäädännöllisiä toimia. Tämän lausunnon luvussa VI esitetään asiaan liittyviä konkreettisia ehdotuksia. |
| --- | --- |

27.

Tietosuojan ja yksityisyyden kannalta arvioitava kysymys kuuluu, onko ”katsotaan, mitä tapahtuu” -toimintaperiaate riittävä. Vaikka tietosuojaa ja yksityisyyttä koskeva lainsäädäntö antaa tällä hetkellä tiettyjä takeita etenkin viestinnän luottamuksellisuuden periaatteen kautta, näyttää olevan tarpeen seurata säännösten noudattamista tarkemmin ja antaa ohjeita monista seikoista, jotka eivät ole kovin selviä. Lisäksi olisi kehitettävä ideoita siitä, miten lainsäädäntöä voitaisiin selventää ja parantaa teknisen kehityksen kannalta. Jos seuranta osoittaa, että markkinoilla ollaan siirtymässä kohti laaja-alaista, tosiaikaista viestinnän valvontaa ja että lainsäädännön noudattamiseen liittyy ongelmia, tarvitaan lainsäädännöllisiä toimia. Tämän lausunnon luvussa VI esitetään asiaan liittyviä konkreettisia ehdotuksia.

IV   TEKNINEN TAUSTA JA SIIHEN LIITTYVÄT VAIKUTUKSET YKSITYISYYTEEN JA TIETOSUOJAAN

| 28. | Ennen kuin aihetta aletaan käsitellä perusteellisemmin, on tärkeää saada parempi käsitys valvontatekniikoista, joita internet-palveluntarjoajat voivat käyttää verkkoliikenteen hallinnassa, sekä niiden mahdollisista vaikutuksista verkon neutraliteetin periaatteeseen. Näiden tekniikkojen vaikutus yksityisyyteen ja tietosuojaan vaihtelee huomattavasti sen mukaan, mitä tekniikkaa tai tekniikkoja käytetään. Tämä tekninen taustatieto on tarpeen, jotta luvussa V kuvattua tietosuojalainsäädäntöä voitaisiin ymmärtää ja soveltaa asianmukaisesti. On kuitenkin todettava, että asia on monimutkainen ja jatkuvasti muuttuva. Sen vuoksi jäljempänä esitettyä kuvausta ei ole tarkoitettu kattavaksi ja täysin ajantasaiseksi, vaan sillä on tarkoitus antaa sellaista teknistä tietoa, joka on välttämätöntä oikeudellisen perustelun ymmärtämiseksi. |
| --- | --- |

28.

Ennen kuin aihetta aletaan käsitellä perusteellisemmin, on tärkeää saada parempi käsitys valvontatekniikoista, joita internet-palveluntarjoajat voivat käyttää verkkoliikenteen hallinnassa, sekä niiden mahdollisista vaikutuksista verkon neutraliteetin periaatteeseen. Näiden tekniikkojen vaikutus yksityisyyteen ja tietosuojaan vaihtelee huomattavasti sen mukaan, mitä tekniikkaa tai tekniikkoja käytetään. Tämä tekninen taustatieto on tarpeen, jotta luvussa V kuvattua tietosuojalainsäädäntöä voitaisiin ymmärtää ja soveltaa asianmukaisesti. On kuitenkin todettava, että asia on monimutkainen ja jatkuvasti muuttuva. Sen vuoksi jäljempänä esitettyä kuvausta ei ole tarkoitettu kattavaksi ja täysin ajantasaiseksi, vaan sillä on tarkoitus antaa sellaista teknistä tietoa, joka on välttämätöntä oikeudellisen perustelun ymmärtämiseksi.

IV.1   Tiedon siirto internetin kautta: perusperiaatteet

| 29. | Kun käyttäjä siirtää tietoa internetin kautta, välitettävä tieto jaetaan paketteihin. Nämä paketit välitetään internetin kautta lähettäjältä vastaanottajalle. Kussakin paketissa on tietoa esimerkiksi lähteestä ja määränpäästä. Lisäksi internet-palveluntarjoajat saattavat laittaa nämä paketit lisäkerroksiin ja -käytäntöihin (19), joita käytetään eri liikennevirtojen hallintaan internet-palveluntarjoajien verkossa. |
| --- | --- |

29.

Kun käyttäjä siirtää tietoa internetin kautta, välitettävä tieto jaetaan paketteihin. Nämä paketit välitetään internetin kautta lähettäjältä vastaanottajalle. Kussakin paketissa on tietoa esimerkiksi lähteestä ja määränpäästä. Lisäksi internet-palveluntarjoajat saattavat laittaa nämä paketit lisäkerroksiin ja -käytäntöihin (19), joita käytetään eri liikennevirtojen hallintaan internet-palveluntarjoajien verkossa.

| 30. | Edellä esitettyyn kirje-esimerkkiin viitaten: verkon siirtokäytännön käyttäminen vastaa sitä, että kirjekuoreen kirjoitetun osoitteen lisäksi myös kuoreen laitetun kirjeen sisältö luetaan postitoimistossa, ja kirje toimitetaan vasta sitten perille. Postitoimisto voi käyttää lisäkäytäntöjä sisäisissä siirroissaan hoitaakseen kaikki siirrettävät kirjekuoret, ja tavoitteena on, että kukin kirjekuori pääsee määränpäähänsä sellaisena kuin lähettäjä on alun perin laatinut sen. Tätä analogiaa käyttäen kussakin paketissa on kaksi osaa: IP-hyötykuorma, joka sisältää viestinnän sisällön ja joka vastaa kirjettä. Se sisältää tietoa, joka on tarkoitettu vain vastaanottajalle. Paketin toinen osa on IP-otsikko, joka sisältää esimerkiksi vastaanottajan ja lähettäjän osoitteen. Se vastaa kirjekuorta. IP-otsikon avulla internet-palveluntarjoajat ja muut välittäjät voivat reitittää hyötykuorman sen lähdeosoitteesta sen määränpääosoitteeseen. |
| --- | --- |

30.

Edellä esitettyyn kirje-esimerkkiin viitaten: verkon siirtokäytännön käyttäminen vastaa sitä, että kirjekuoreen kirjoitetun osoitteen lisäksi myös kuoreen laitetun kirjeen sisältö luetaan postitoimistossa, ja kirje toimitetaan vasta sitten perille. Postitoimisto voi käyttää lisäkäytäntöjä sisäisissä siirroissaan hoitaakseen kaikki siirrettävät kirjekuoret, ja tavoitteena on, että kukin kirjekuori pääsee määränpäähänsä sellaisena kuin lähettäjä on alun perin laatinut sen. Tätä analogiaa käyttäen kussakin paketissa on kaksi osaa: IP-hyötykuorma, joka sisältää viestinnän sisällön ja joka vastaa kirjettä. Se sisältää tietoa, joka on tarkoitettu vain vastaanottajalle. Paketin toinen osa on IP-otsikko, joka sisältää esimerkiksi vastaanottajan ja lähettäjän osoitteen. Se vastaa kirjekuorta. IP-otsikon avulla internet-palveluntarjoajat ja muut välittäjät voivat reitittää hyötykuorman sen lähdeosoitteesta sen määränpääosoitteeseen.

| 31. | Internet-palveluntarjoajat ja muut välittäjät varmistavat, että IP-paketit kulkevat verkossa solmujen kautta, jotka lukevat IP-otsikon tiedot, vertaavat sitä reititystaulukoihin ja välittävät paketit sitten eteenpäin seuraavaan solmuun matkalla määränpäähän. Tämä menettely toteutetaan verkossa käyttämällä best effort memoryless -toimintatapaa, sillä kaikkia solmuun saapuvia paketteja käsitellään neutraalilla tavalla. Kun ne on välitetty seuraavaan solmuun, tietoja ei tarvitse enää säilyttää reitittimessä (20). |
| --- | --- |

31.

Internet-palveluntarjoajat ja muut välittäjät varmistavat, että IP-paketit kulkevat verkossa solmujen kautta, jotka lukevat IP-otsikon tiedot, vertaavat sitä reititystaulukoihin ja välittävät paketit sitten eteenpäin seuraavaan solmuun matkalla määränpäähän. Tämä menettely toteutetaan verkossa käyttämällä best effort memoryless -toimintatapaa, sillä kaikkia solmuun saapuvia paketteja käsitellään neutraalilla tavalla. Kun ne on välitetty seuraavaan solmuun, tietoja ei tarvitse enää säilyttää reitittimessä (20).

IV.2   Valvontatekniikat

| 32. | Kuten edellä on kuvattu, internet-palveluntarjoajat lukevat IP-osoitteet, jotta he voivat reitittää paketit eteenpäin määränpäähänsä. Kuten edellä on esitetty, liikennettä (mukaan luettuina IP-osoitteet ja IP-hyötykuormat) voidaan analysoida myös muita tarkoituksia varten ja erityyppisillä tekniikoilla. Uusia suuntauksia voivat olla esimerkiksi, että tiettyjä käyttäjien käyttämiä sovelluksia kuten vertaisverkkoja hidastetaan tai että liikennenopeutta lisätään tiettyjä palveluja, esimerkiksi tilausvideoita varten kalliimpien palvelujen tilaajille. Vaikka kaikilla valvontatekniikoilla paketin tarkastus toteutetaan teknisesti, niiden yksityisyyteen puuttumisen aste vaihtelee. On olemassa kaksi pääasiallista valvontatekniikkaa. Toinen perustuu vain IP-otsikkoon, toinen IP-hyötykuormaan.

  IP-otsikon tietoihin perustuva järjestelmä: IP-paketin otsikon tarkastuksessa paljastuu muutamia kenttiä, joihin internet-palvelujen tarjoajat voivat soveltaa monenlaisia verkkoliikenteen hallinnan periaatteita. Nämä tekniikat perustuvat ainoastaan IP-otsikoiden käsittelytietojen tarkastukseen. Nämä tiedot on periaatteessa tarkoitettu reititystiedoiksi eri tarkoituksiin (esimerkiksi verkkoliikenteen eriyttämiseen). Lähtöpaikan IP-osoitteen perusteella internet-palveluntarjoaja voi liittää sen tiettyyn tilaajaan ja soveltaa tiettyjä periaatteita, esimerkiksi reitittää paketin nopeamman tai hitaamman linkin kautta. Määränpään IP-osoitteen perusteella internet-palveluntarjoaja voi myös soveltaa tiettyjä periaatteita, esimerkiksi estää tai suodattaa pääsyn tietyille verkkosivustoille.

  Syvätarkastukseen perustuva järjestelmä: Paketin syvätarkastuksen avulla internet-palveluntarjoaja pääsee käsiksi ainoastaan viestin vastaanottajalle tarkoitettuihin tietoihin. Postitoimistoesimerkkiä käyttääksemme tämä toimintatapa vastaa kirjekuoren avaamista ja kirjeen lukemista viestin sisällön (kapseloituna IP-pakettien sisään) analysoimiseksi, jotta tiettyä verkkoperiaatetta voitaisiin soveltaa. Tarkastus voidaan toteuttaa monin eri tavoin, joista kukin aiheuttaa erilaisia uhkia sille, jota tiedot koskevat.






  — | Paketin syvätarkastus perustuu käytäntöjen ja tilastollisten tallenteiden analyysiin. IP-yhteyskäytännön tehtävänä on mahdollistaa tietojen siirto internetin kautta. Sen lisäksi on myös muita käytäntöjä, joilla koodataan siirrettävä tieto sovitulla tavalla (siirto, yhteysjakso, esitys, sovellus jne.) Näiden käytäntöjen tarkoituksena on varmistaa, että viestinnän osapuolet voivat ymmärtää toisiaan. On olemassa esimerkiksi web-selailuun tarkoitettuja käytäntöjä (21), tiedoston siirtoon tarkoitettuja käytäntöjä (22) jne. Siksi käytäntöjen tarkastukseen perustuvien tarkastustekniikoiden, joihin on yhdistetty tilastollinen analyysi, tavoitteena on havaita tiettyjä malleja tai sormenjälkiä, jotka määrittävät, mitkä käytännöt ovat käytössä (23). Näiden tarkastustekniikoiden avulla internet-palveluntarjoajat voivat ymmärtää viestinnän tyypin (sähköposti, web-selailu, tiedostojen lataus) ja joissakin tapauksissa määrittää tietyn palvelun tai käytetyn sovelluksen. Näin on esimerkiksi tiettyjen internetpuheluviestien osalta, joissa käytännöt ovat vahvasti myyjä- tai palveluntarjoajakohtaisia. Viestinnän tyyppiä koskevan tiedon avulla internet-palveluntarjoajat voivat soveltaa konkreettisia verkkoliikenteen hallinnan periaatteita. He voivat esimerkiksi estää verkkoliikenteen. Se voi myös olla ensimmäinen vaihe siinä, että internet-palvelutarjoaja voi toteuttaa muita analyyseja, joita varten saatetaan tarvita täyttä pääsyä metatietoihin ja viestinnän sisältöön. |
| --- | --- | --- |

32.

Kuten edellä on kuvattu, internet-palveluntarjoajat lukevat IP-osoitteet, jotta he voivat reitittää paketit eteenpäin määränpäähänsä. Kuten edellä on esitetty, liikennettä (mukaan luettuina IP-osoitteet ja IP-hyötykuormat) voidaan analysoida myös muita tarkoituksia varten ja erityyppisillä tekniikoilla. Uusia suuntauksia voivat olla esimerkiksi, että tiettyjä käyttäjien käyttämiä sovelluksia kuten vertaisverkkoja hidastetaan tai että liikennenopeutta lisätään tiettyjä palveluja, esimerkiksi tilausvideoita varten kalliimpien palvelujen tilaajille. Vaikka kaikilla valvontatekniikoilla paketin tarkastus toteutetaan teknisesti, niiden yksityisyyteen puuttumisen aste vaihtelee. On olemassa kaksi pääasiallista valvontatekniikkaa. Toinen perustuu vain IP-otsikkoon, toinen IP-hyötykuormaan.

IP-otsikon tietoihin perustuva järjestelmä: IP-paketin otsikon tarkastuksessa paljastuu muutamia kenttiä, joihin internet-palvelujen tarjoajat voivat soveltaa monenlaisia verkkoliikenteen hallinnan periaatteita. Nämä tekniikat perustuvat ainoastaan IP-otsikoiden käsittelytietojen tarkastukseen. Nämä tiedot on periaatteessa tarkoitettu reititystiedoiksi eri tarkoituksiin (esimerkiksi verkkoliikenteen eriyttämiseen). Lähtöpaikan IP-osoitteen perusteella internet-palveluntarjoaja voi liittää sen tiettyyn tilaajaan ja soveltaa tiettyjä periaatteita, esimerkiksi reitittää paketin nopeamman tai hitaamman linkin kautta. Määränpään IP-osoitteen perusteella internet-palveluntarjoaja voi myös soveltaa tiettyjä periaatteita, esimerkiksi estää tai suodattaa pääsyn tietyille verkkosivustoille.

Syvätarkastukseen perustuva järjestelmä: Paketin syvätarkastuksen avulla internet-palveluntarjoaja pääsee käsiksi ainoastaan viestin vastaanottajalle tarkoitettuihin tietoihin. Postitoimistoesimerkkiä käyttääksemme tämä toimintatapa vastaa kirjekuoren avaamista ja kirjeen lukemista viestin sisällön (kapseloituna IP-pakettien sisään) analysoimiseksi, jotta tiettyä verkkoperiaatetta voitaisiin soveltaa. Tarkastus voidaan toteuttaa monin eri tavoin, joista kukin aiheuttaa erilaisia uhkia sille, jota tiedot koskevat.

—

Paketin syvätarkastus perustuu käytäntöjen ja tilastollisten tallenteiden analyysiin. IP-yhteyskäytännön tehtävänä on mahdollistaa tietojen siirto internetin kautta. Sen lisäksi on myös muita käytäntöjä, joilla koodataan siirrettävä tieto sovitulla tavalla (siirto, yhteysjakso, esitys, sovellus jne.) Näiden käytäntöjen tarkoituksena on varmistaa, että viestinnän osapuolet voivat ymmärtää toisiaan. On olemassa esimerkiksi web-selailuun tarkoitettuja käytäntöjä (21), tiedoston siirtoon tarkoitettuja käytäntöjä (22) jne. Siksi käytäntöjen tarkastukseen perustuvien tarkastustekniikoiden, joihin on yhdistetty tilastollinen analyysi, tavoitteena on havaita tiettyjä malleja tai sormenjälkiä, jotka määrittävät, mitkä käytännöt ovat käytössä (23). Näiden tarkastustekniikoiden avulla internet-palveluntarjoajat voivat ymmärtää viestinnän tyypin (sähköposti, web-selailu, tiedostojen lataus) ja joissakin tapauksissa määrittää tietyn palvelun tai käytetyn sovelluksen. Näin on esimerkiksi tiettyjen internetpuheluviestien osalta, joissa käytännöt ovat vahvasti myyjä- tai palveluntarjoajakohtaisia. Viestinnän tyyppiä koskevan tiedon avulla internet-palveluntarjoajat voivat soveltaa konkreettisia verkkoliikenteen hallinnan periaatteita. He voivat esimerkiksi estää verkkoliikenteen. Se voi myös olla ensimmäinen vaihe siinä, että internet-palvelutarjoaja voi toteuttaa muita analyyseja, joita varten saatetaan tarvita täyttä pääsyä metatietoihin ja viestinnän sisältöön.

| — | Paketin syvätarkastus perustuu viestinnän sisällön analyysiin. On myös mahdollista tarkastaa metatietoja (24) sekä itse viestinnän sisältö. Tässä tekniikassa siepataan kaikki alkuperäisen viestivirran osana olevat IP-paketit, jotta viestinnän alkuperäinen sisältö voidaan rekonstruoida kokonaan ja analysoida. Esimerkiksi haitallisen tai laittoman sisällön, kuten virusten tai lapsipornon havaitsemiseksi sisältö itsessään on rekonstruoitava, jotta sisältö voidaan analysoida. Todettakoon, että joskus viestinnän osapuolet voivat nimenomaisesti salata viestinnän. Tämä estää internet-palveluntarjoajia suorittamasta viestinnän sisällön analyysia. |
| --- | --- |

—

Paketin syvätarkastus perustuu viestinnän sisällön analyysiin. On myös mahdollista tarkastaa metatietoja (24) sekä itse viestinnän sisältö. Tässä tekniikassa siepataan kaikki alkuperäisen viestivirran osana olevat IP-paketit, jotta viestinnän alkuperäinen sisältö voidaan rekonstruoida kokonaan ja analysoida. Esimerkiksi haitallisen tai laittoman sisällön, kuten virusten tai lapsipornon havaitsemiseksi sisältö itsessään on rekonstruoitava, jotta sisältö voidaan analysoida. Todettakoon, että joskus viestinnän osapuolet voivat nimenomaisesti salata viestinnän. Tämä estää internet-palveluntarjoajia suorittamasta viestinnän sisällön analyysia.

IV.3   Vaikutukset yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan

| 33. | IP-otsikoihin ja etenkin pakettitarkastuksiin perustuviin tekniikoihin kuuluu näiden tietojen valvontaa ja suodatusta, joista on vakavia seurauksia yksityisyyden ja tietosuojan kannalta. Ne voivat olla myös ristiriidassa viestinnän luottamuksellisuutta koskevan oikeuden kanssa. |
| --- | --- |

33.

IP-otsikoihin ja etenkin pakettitarkastuksiin perustuviin tekniikoihin kuuluu näiden tietojen valvontaa ja suodatusta, joista on vakavia seurauksia yksityisyyden ja tietosuojan kannalta. Ne voivat olla myös ristiriidassa viestinnän luottamuksellisuutta koskevan oikeuden kanssa.

| 34. | Yksilöiden viestinnän tarkastelusta on jo sinällään vakavia yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä seurauksia. Ongelma on kuitenkin laajempi, sillä valvonnan ja tietojen sieppauksen vaikutusten mukaan yksityisyyteen liittyvät seuraukset saattavat lisääntyä entisestään. On aivan eri asia pelkästään valvoa viestintää esimerkiksi sen varmistamiseksi, että järjestelmä toimii hyvin, kuin valvoa viestintää sellaisten periaatteiden soveltamiseksi, jotka voivat vaikuttaa yksilöihin. Se, että verkkoliikenteeseen ja valintaan sovellettavilla periaatteilla pyritään välttämään ainoastaan verkon ruuhkautumista, ei yleensä vaikuta merkittävästi yksilön yksityisyyteen. Verkkoliikenteen hallinnan periaatteilla voidaan kuitenkin pyrkiä myös estämään joitakin sisältötietoja tai vaikuttaa viestintään esimerkiksi verkkokäyttäytymiseen perustuvalla mainonnalla. Näissä tapauksissa yksityisyyteen puututaan enemmän. On huolestuttavampaa, jos havaitaan, ettei tämäntyyppistä tietoa kerättäisi pienestä ryhmästä yksilöitä, vaan pikemminkin yleisesti kaikilta internet-palveluntarjoajien asiakkailta (25). Jos kaikki internet-palveluntarjoajat käyttävät suodatustekniikoita, se voi johtaa internetin käytön valvonnan yleistymiseen. Ja jos tarkastellaan käsiteltävän tiedon tyyppiä, yksityisyyteen kohdistuvat riskit ovat luonnollisesti suuret, koska kerättävästä tiedosta suuri osa on todennäköisesti arkaluontoista, ja keruun jälkeen se on internet-palveluntarjoajien ja muiden sellaisten tahojen saatavilla, jotka pyrkisivät saamaan tietoa niiltä. Lisäksi tiedot voivat olla arvokkaita myös kaupallisessa mielessä. Tässä piilee myös suuri riski, että tietoja käytetään myös muihin tarkoituksiin, jolloin alkuperäisen tarkoituksen lisäksi voisi syntyä kerättyjen tietojen kaupallista tai muuta hyväksikäyttöä. |
| --- | --- |

34.

Yksilöiden viestinnän tarkastelusta on jo sinällään vakavia yksityisyyteen ja tietosuojaan liittyviä seurauksia. Ongelma on kuitenkin laajempi, sillä valvonnan ja tietojen sieppauksen vaikutusten mukaan yksityisyyteen liittyvät seuraukset saattavat lisääntyä entisestään. On aivan eri asia pelkästään valvoa viestintää esimerkiksi sen varmistamiseksi, että järjestelmä toimii hyvin, kuin valvoa viestintää sellaisten periaatteiden soveltamiseksi, jotka voivat vaikuttaa yksilöihin. Se, että verkkoliikenteeseen ja valintaan sovellettavilla periaatteilla pyritään välttämään ainoastaan verkon ruuhkautumista, ei yleensä vaikuta merkittävästi yksilön yksityisyyteen. Verkkoliikenteen hallinnan periaatteilla voidaan kuitenkin pyrkiä myös estämään joitakin sisältötietoja tai vaikuttaa viestintään esimerkiksi verkkokäyttäytymiseen perustuvalla mainonnalla. Näissä tapauksissa yksityisyyteen puututaan enemmän. On huolestuttavampaa, jos havaitaan, ettei tämäntyyppistä tietoa kerättäisi pienestä ryhmästä yksilöitä, vaan pikemminkin yleisesti kaikilta internet-palveluntarjoajien asiakkailta (25). Jos kaikki internet-palveluntarjoajat käyttävät suodatustekniikoita, se voi johtaa internetin käytön valvonnan yleistymiseen. Ja jos tarkastellaan käsiteltävän tiedon tyyppiä, yksityisyyteen kohdistuvat riskit ovat luonnollisesti suuret, koska kerättävästä tiedosta suuri osa on todennäköisesti arkaluontoista, ja keruun jälkeen se on internet-palveluntarjoajien ja muiden sellaisten tahojen saatavilla, jotka pyrkisivät saamaan tietoa niiltä. Lisäksi tiedot voivat olla arvokkaita myös kaupallisessa mielessä. Tässä piilee myös suuri riski, että tietoja käytetään myös muihin tarkoituksiin, jolloin alkuperäisen tarkoituksen lisäksi voisi syntyä kerättyjen tietojen kaupallista tai muuta hyväksikäyttöä.

| 35. | Valvonta-, tarkastus- ja suodatustekniikkoja on käytettävä sovellettavan tietosuojan ja yksityisyyden suojan mukaisesti. Niitä koskevissa säännöksissä määritetään rajat sille, mitä voidaan tehdä milläkin ehdoilla. Seuraavaksi tässä lausunnossa esitetään yhteenveto EU:n nykyisen tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevan lainsäädännön nojalla sovellettavista suojatoimenpiteistä. |
| --- | --- |

35.

Valvonta-, tarkastus- ja suodatustekniikkoja on käytettävä sovellettavan tietosuojan ja yksityisyyden suojan mukaisesti. Niitä koskevissa säännöksissä määritetään rajat sille, mitä voidaan tehdä milläkin ehdoilla. Seuraavaksi tässä lausunnossa esitetään yhteenveto EU:n nykyisen tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevan lainsäädännön nojalla sovellettavista suojatoimenpiteistä.

V   EUROOPAN UNIONIN YKSITYISYYS- JA TIETOSUOJALAINSÄÄDÄNNÖN SOVELTAMINEN

| 36. | Euroopan unionin tietosuojalainsäädäntö on tekniikan kannalta neutraali, eli siinä ei säädetä tietyistä, edellä kuvattujen kaltaisista tarkastustekniikoista. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevassa direktiivissä säädetään yksityisyydestä sähköisten viestintäpalvelujen alalla julkisissa verkoissa (tyypillisesti internet ja puhelin) (26), ja tietosuojadirektiivissä säädetään tietojen käsittelystä yleensä. Kaiken kaikkiaan lainsäädännössä asetetaan erilaisia velvoitteita, jotka koskevat liikenne- ja viestintätietoja käsitteleviä ja valvovia internet-palveluntarjoajia. |
| --- | --- |

36.

Euroopan unionin tietosuojalainsäädäntö on tekniikan kannalta neutraali, eli siinä ei säädetä tietyistä, edellä kuvattujen kaltaisista tarkastustekniikoista. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevassa direktiivissä säädetään yksityisyydestä sähköisten viestintäpalvelujen alalla julkisissa verkoissa (tyypillisesti internet ja puhelin) (26), ja tietosuojadirektiivissä säädetään tietojen käsittelystä yleensä. Kaiken kaikkiaan lainsäädännössä asetetaan erilaisia velvoitteita, jotka koskevat liikenne- ja viestintätietoja käsitteleviä ja valvovia internet-palveluntarjoajia.

V.1   Liikenne- ja sisältötietojen käsittelemisen oikeudelliset perusteet

| 37. | Tietosuojalainsäädännön nojalla henkilötietojen käsittelylle (tässä tapauksessa liikenne- ja viestintätietojen käsittelylle) on oltava asianmukaiset oikeudelliset perusteet. Tämän yleisen vaatimuksen lisäksi tiettyihin tapauksiin voidaan soveltaa erityisvaatimuksia. |
| --- | --- |

37.

Tietosuojalainsäädännön nojalla henkilötietojen käsittelylle (tässä tapauksessa liikenne- ja viestintätietojen käsittelylle) on oltava asianmukaiset oikeudelliset perusteet. Tämän yleisen vaatimuksen lisäksi tiettyihin tapauksiin voidaan soveltaa erityisvaatimuksia.

| 38. | Tässä tapauksessa internet-palveluntarjoajien käsittelemillä henkilötiedoilla tarkoitetaan verkkoliikennetietoja ja viestien sisältöä. Viestien luottamuksellisuutta ja liikennetietoja suojaa oikeus luottamukselliseen kirjeenvaihtoon, joka taataan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa ja perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan, jonka otsikko on ”Viestinnän luottamuksellisuus”, 1 kohdassa jäsenvaltioita vaaditaan varmistamaan yleisen viestintäverkon ja yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen välityksellä tapahtuvan viestinnän ja siihen liittyvien liikennetietojen luottamuksellisuus. Samalla sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan internet-palveluntarjoajat saavat käsitellä liikenne- ja sisältötietoja tietyillä ehdoilla käyttäjien suostumuksella. Tämä tehdään kieltämällä se, että ”muut henkilöt kuin käyttäjät ilman kyseisten käyttäjien nimenomaista suostumusta kuuntelevat, salakuuntelevat, tallentavat tai muulla tavalla sieppaavat tai valvovat viestintää ja siihen liittyviä liikennetietoja, jollei se ole laillisesti sallittua 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti”. Tätä selostetaan tarkemmin jäljempänä. |
| --- | --- |

38.

Tässä tapauksessa internet-palveluntarjoajien käsittelemillä henkilötiedoilla tarkoitetaan verkkoliikennetietoja ja viestien sisältöä. Viestien luottamuksellisuutta ja liikennetietoja suojaa oikeus luottamukselliseen kirjeenvaihtoon, joka taataan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa ja perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan, jonka otsikko on ”Viestinnän luottamuksellisuus”, 1 kohdassa jäsenvaltioita vaaditaan varmistamaan yleisen viestintäverkon ja yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen välityksellä tapahtuvan viestinnän ja siihen liittyvien liikennetietojen luottamuksellisuus. Samalla sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan internet-palveluntarjoajat saavat käsitellä liikenne- ja sisältötietoja tietyillä ehdoilla käyttäjien suostumuksella. Tämä tehdään kieltämällä se, että ”muut henkilöt kuin käyttäjät ilman kyseisten käyttäjien nimenomaista suostumusta kuuntelevat, salakuuntelevat, tallentavat tai muulla tavalla sieppaavat tai valvovat viestintää ja siihen liittyviä liikennetietoja, jollei se ole laillisesti sallittua 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti”. Tätä selostetaan tarkemmin jäljempänä.

| 39. | Käyttäjien suostumuksen lisäksi sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevassa direktiivissä luetellaan muita perusteita, joiden nojalla internet-palveluntarjoajat voivat käsitellä liikenne- ja viestintätietoja perustellusti. Tässä tapauksessa oleelliset käsittelyn oikeudelliset perusteet ovat i) palvelun toimittaminen, ii) palvelun turvallisuuden takaaminen ja iii) ruuhkautumisen minimoiminen. Muita mahdollisia perusteita, jotka oikeuttavat liikenne- ja viestintätietoihin pohjautuvia hallinnan periaatteita, käsitellään jäljempänä kohdassa iv). |
| --- | --- |

39.

Käyttäjien suostumuksen lisäksi sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevassa direktiivissä luetellaan muita perusteita, joiden nojalla internet-palveluntarjoajat voivat käsitellä liikenne- ja viestintätietoja perustellusti. Tässä tapauksessa oleelliset käsittelyn oikeudelliset perusteet ovat i) palvelun toimittaminen, ii) palvelun turvallisuuden takaaminen ja iii) ruuhkautumisen minimoiminen. Muita mahdollisia perusteita, jotka oikeuttavat liikenne- ja viestintätietoihin pohjautuvia hallinnan periaatteita, käsitellään jäljempänä kohdassa iv).

i)   Oikeudelliset perusteet palvelun toimittamiselle

| 40. | Kuten luvussa IV on kuvattu, internet-palveluntarjoajat käsittelevät IP-otsikoissa olevia tietoja reitittääkseen kunkin IP-paketin kohti määränpäätään. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 6 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaan liikennetietojen käsittely on sallittua viestinnän välittämiseksi. Internet-palveluntarjoajat voivat siis käsitellä tietoja, joita tarvitaan palvelun tuottamiseen. |
| --- | --- |

40.

Kuten luvussa IV on kuvattu, internet-palveluntarjoajat käsittelevät IP-otsikoissa olevia tietoja reitittääkseen kunkin IP-paketin kohti määränpäätään. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 6 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaan liikennetietojen käsittely on sallittua viestinnän välittämiseksi. Internet-palveluntarjoajat voivat siis käsitellä tietoja, joita tarvitaan palvelun tuottamiseen.

ii)   Oikeudelliset perusteet palvelun turvallisuuden takaamiselle

| 41. | Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklan nojalla internet-palveluntarjoajalla on yleinen velvollisuus ryhtyä asianmukaisiin toimiin palvelujensa turvallisuuden takaamiseksi. Virusten suodattamiskäytänteisiin saattaa liittyä IP-otsikoiden ja IP-hyötykuorman käsittelyä. Ottaen huomioon, että sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklassa internet-palveluntarjoajien edellytetään varmistavan verkon turvallisuuden, tällä määräyksellä oikeutetaan tarkastustekniikat, jotka perustuvat IP-otsikoihin ja sisältöön ja joiden tavoitteena on nimenomaan täyttää tämä velvoite. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että suhteellisuusperiaatteen asettamien rajojen mukaisesti (katso luku V.3) internet-palveluntarjoajat voivat osallistua viestintätietojen valvontaan ja suodattamiseen torjuakseen viruksia ja varmistaakseen verkon turvallisuuden yleisesti (27). |
| --- | --- |

41.

Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklan nojalla internet-palveluntarjoajalla on yleinen velvollisuus ryhtyä asianmukaisiin toimiin palvelujensa turvallisuuden takaamiseksi. Virusten suodattamiskäytänteisiin saattaa liittyä IP-otsikoiden ja IP-hyötykuorman käsittelyä. Ottaen huomioon, että sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklassa internet-palveluntarjoajien edellytetään varmistavan verkon turvallisuuden, tällä määräyksellä oikeutetaan tarkastustekniikat, jotka perustuvat IP-otsikoihin ja sisältöön ja joiden tavoitteena on nimenomaan täyttää tämä velvoite. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että suhteellisuusperiaatteen asettamien rajojen mukaisesti (katso luku V.3) internet-palveluntarjoajat voivat osallistua viestintätietojen valvontaan ja suodattamiseen torjuakseen viruksia ja varmistaakseen verkon turvallisuuden yleisesti (27).

iii)   Oikeudelliset perusteet ruuhkautumisen vaikutusten minimoimiselle

| 42. | Tämä oikeudellinen peruste perustuu sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin johdanto-osan 22 kappaleeseen, joka selittää myös 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun viestien tallentamiskiellon. Tämä ei kuitenkaan estä automaattista, tilapäistä ja ohimenevää tallennusta, joka on tarpeen viestinnän välittämiselle ja joka ei kestä pidempään kuin on tarpeen viestien välittämisen ja liikenteen hallinnan kannalta ja jos viestinnän luottamuksellisuus on taattu. |
| --- | --- |

42.

Tämä oikeudellinen peruste perustuu sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin johdanto-osan 22 kappaleeseen, joka selittää myös 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun viestien tallentamiskiellon. Tämä ei kuitenkaan estä automaattista, tilapäistä ja ohimenevää tallennusta, joka on tarpeen viestinnän välittämiselle ja joka ei kestä pidempään kuin on tarpeen viestien välittämisen ja liikenteen hallinnan kannalta ja jos viestinnän luottamuksellisuus on taattu.

| 43. | Jos verkko ruuhkautuu, herää kysymys, voivatko internet-palveluntarjoajat porrastaa tai viivyttää liikennettä satunnaisesti tai hidastaa sitä viestintää, joka ei ole aikakriittistä, esimerkiksi vertaisverkko- tai sähköpostiliikenne, jolloin esimerkiksi ääniliikenne voidaan välittää hyväksyttävän laatuisena. |
| --- | --- |

43.

Jos verkko ruuhkautuu, herää kysymys, voivatko internet-palveluntarjoajat porrastaa tai viivyttää liikennettä satunnaisesti tai hidastaa sitä viestintää, joka ei ole aikakriittistä, esimerkiksi vertaisverkko- tai sähköpostiliikenne, jolloin esimerkiksi ääniliikenne voidaan välittää hyväksyttävän laatuisena.

| 44. | Koska viestintäverkon käytettävyyden takaaminen on yleisen yhteiskunnallisen edun mukaista, internet-palveluntarjoajat kenties väittävät, että liikenteen ensisijaistaminen tai hidastaminen ruuhkautumisen selvittämiseksi on perusteltu toimenpide, joka on tarpeen asianmukaisen palvelun tuottamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että näissä tapauksissa ja tätä tarkoitusta varten henkilötietojen käsittelylle olisi olemassa yleinen oikeudellinen peruste, eikä käyttäjien nimenomaista suostumusta tällöin tarvittaisi. |
| --- | --- |

44.

Koska viestintäverkon käytettävyyden takaaminen on yleisen yhteiskunnallisen edun mukaista, internet-palveluntarjoajat kenties väittävät, että liikenteen ensisijaistaminen tai hidastaminen ruuhkautumisen selvittämiseksi on perusteltu toimenpide, joka on tarpeen asianmukaisen palvelun tuottamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että näissä tapauksissa ja tätä tarkoitusta varten henkilötietojen käsittelylle olisi olemassa yleinen oikeudellinen peruste, eikä käyttäjien nimenomaista suostumusta tällöin tarvittaisi.

| 45. | Samalla mahdollisuus puuttua yksityisyyteen tällä tavoin ei kuitenkaan ole rajoittamaton. Jos internet-palveluntarjoajien on tarkastettava viestejä, luottamuksellisuuden kannalta ja suhteellisuusperiaatetta tiukasti noudattaen heidän on käytettävä sitä saatavilla olevaa menetelmää, jolla yksityisyyteen puututaan vähiten tarkoituksen täyttämiseksi (välttäen syväpakettitarkastusta), ja he saavat soveltaa menetelmää vain niin kauan kuin on tarpeen ruuhkan selvittämiseksi. |
| --- | --- |

45.

Samalla mahdollisuus puuttua yksityisyyteen tällä tavoin ei kuitenkaan ole rajoittamaton. Jos internet-palveluntarjoajien on tarkastettava viestejä, luottamuksellisuuden kannalta ja suhteellisuusperiaatetta tiukasti noudattaen heidän on käytettävä sitä saatavilla olevaa menetelmää, jolla yksityisyyteen puututaan vähiten tarkoituksen täyttämiseksi (välttäen syväpakettitarkastusta), ja he saavat soveltaa menetelmää vain niin kauan kuin on tarpeen ruuhkan selvittämiseksi.

iv)   Oikeudelliset perusteet tietojen käsittelylle muihin tarkoituksiin

| 46. | Internet-palveluntarjoajat saattavat haluta tarkastaa verkkoliikenne- ja sisältötietoja myös muita tarkoituksia varten, esimerkiksi kohdistettujen tilausten tarjoamiseksi (esimerkiksi tilaus, jossa vertaisverkkojen käyttö on rajoitettu, tai tilaus, jossa nopeutta lisätään tiettyjä sovelluksia varten). Verkkoliikenne- ja viestintätietojen tarkastus ja käyttö muihin tarkoituksiin kuin palvelun tuottamiseen tai sen turvallisuuden takaamiseen ja ruuhkautumisen välttämiseen on sallittua ainoastaan tiukkojen ehtojen vallitessa lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

46.

Internet-palveluntarjoajat saattavat haluta tarkastaa verkkoliikenne- ja sisältötietoja myös muita tarkoituksia varten, esimerkiksi kohdistettujen tilausten tarjoamiseksi (esimerkiksi tilaus, jossa vertaisverkkojen käyttö on rajoitettu, tai tilaus, jossa nopeutta lisätään tiettyjä sovelluksia varten). Verkkoliikenne- ja viestintätietojen tarkastus ja käyttö muihin tarkoituksiin kuin palvelun tuottamiseen tai sen turvallisuuden takaamiseen ja ruuhkautumisen välttämiseen on sallittua ainoastaan tiukkojen ehtojen vallitessa lainsäädännön mukaisesti.

| 47. | Lainsäädäntö tarkoittaa pääasiassa sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohtaa, jossa edellytetään kyseisten asiakkaiden suostumusta viestinnän ja siihen liittyvien liikennetietojen kuuntelua, salakuuntelua, tallentamista tai muulla tavoin sieppaamista tai valvomista varten. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että viestintään osallistuvien käyttäjien suostumus tarvitaan sekä liikenne- että viestintätietojen käsittelyn perustelemiseksi 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

47.

Lainsäädäntö tarkoittaa pääasiassa sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohtaa, jossa edellytetään kyseisten asiakkaiden suostumusta viestinnän ja siihen liittyvien liikennetietojen kuuntelua, salakuuntelua, tallentamista tai muulla tavoin sieppaamista tai valvomista varten. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että viestintään osallistuvien käyttäjien suostumus tarvitaan sekä liikenne- että viestintätietojen käsittelyn perustelemiseksi 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| 48. | Kuten edellä on selostettu, tarkastus- ja suodatustekniikoiden soveltaminen perustuu joko IP-otsikoihin, joista muodostuu liikennetietoja, tai syväpakettitarkastuksiin, joissa käsitellään myös IP-hyötykuormia, joista puolestaan muodostuu viestintätietoja. Sen vuoksi tällaisten tekniikoiden käyttö muihin tarkoituksiin kuin palvelun välittämiseen tai turvallisuuden takaamiseen on periaatteessa kiellettyä, ellei käsittelylle ole oikeutettua perustetta, kuten esimerkiksi suostumus (5 artiklan 1 kohta). Direktiivin 5 artiklan 1 kohtaa sovellettaisiin esimerkiksi silloin, kun internet-palveluntarjoaja päättää tarjota asiakkaille edullisempaa internetyhteyttä vastineeksi verkkokäyttäytymiseen liittyvän mainonnan vastaanottamisesta, ja jotta mainoksia voitaisiin lähettää, on käytettävä syväpakettitarkastusta ja siis viestintätietoja. Sen vuoksi todellinen, nimenomainen ja tietoinen suostumus on tarpeen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

48.

Kuten edellä on selostettu, tarkastus- ja suodatustekniikoiden soveltaminen perustuu joko IP-otsikoihin, joista muodostuu liikennetietoja, tai syväpakettitarkastuksiin, joissa käsitellään myös IP-hyötykuormia, joista puolestaan muodostuu viestintätietoja. Sen vuoksi tällaisten tekniikoiden käyttö muihin tarkoituksiin kuin palvelun välittämiseen tai turvallisuuden takaamiseen on periaatteessa kiellettyä, ellei käsittelylle ole oikeutettua perustetta, kuten esimerkiksi suostumus (5 artiklan 1 kohta). Direktiivin 5 artiklan 1 kohtaa sovellettaisiin esimerkiksi silloin, kun internet-palveluntarjoaja päättää tarjota asiakkaille edullisempaa internetyhteyttä vastineeksi verkkokäyttäytymiseen liittyvän mainonnan vastaanottamisesta, ja jotta mainoksia voitaisiin lähettää, on käytettävä syväpakettitarkastusta ja siis viestintätietoja. Sen vuoksi todellinen, nimenomainen ja tietoinen suostumus on tarpeen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| 49. | Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 6 artiklassa, jonka otsikko on ”Liikennetiedot”, esitetään tiettyjä sääntöjä, jotka koskevat nimenomaan liikennetietoja. Artiklassa internet-palveluntarjoajille annetaan mahdollisuus käsitellä liikennetietoja, jos se perustuu käyttäjien suostumukseen lisäarvopalvelujen vastaanottamiseksi (28). Tässä määräyksessä määritetään 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suostumusvaatimus liikennetietojen osalta. |
| --- | --- |

49.

Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 6 artiklassa, jonka otsikko on ”Liikennetiedot”, esitetään tiettyjä sääntöjä, jotka koskevat nimenomaan liikennetietoja. Artiklassa internet-palveluntarjoajille annetaan mahdollisuus käsitellä liikennetietoja, jos se perustuu käyttäjien suostumukseen lisäarvopalvelujen vastaanottamiseksi (28). Tässä määräyksessä määritetään 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu suostumusvaatimus liikennetietojen osalta.

| 50. | Käytännössä ei ole kuitenkaan aina helppoa varmistaa, missä tapauksissa suostumus on tarpeen ja missä tapauksissa verkon turvallisuus riittää käsittelyn perusteeksi, etenkin jos tarkastustekniikoilla on useampia tarkoituksia (esimerkiksi ruuhkautumisen välttäminen ja lisäarvopalvelujen tarjoaminen). Korostettakoon, että suostumusta ei voida pitää helppona ja järjestelmällisenä keinona noudattaa tietosuojaperiaatteita. |
| --- | --- |

50.

Käytännössä ei ole kuitenkaan aina helppoa varmistaa, missä tapauksissa suostumus on tarpeen ja missä tapauksissa verkon turvallisuus riittää käsittelyn perusteeksi, etenkin jos tarkastustekniikoilla on useampia tarkoituksia (esimerkiksi ruuhkautumisen välttäminen ja lisäarvopalvelujen tarjoaminen). Korostettakoon, että suostumusta ei voida pitää helppona ja järjestelmällisenä keinona noudattaa tietosuojaperiaatteita.

| 51. | Lainsäädännön soveltamisesta on vain vähän kokemusta varsinkin edellä esitettyjen erilaisten näkökohtien osalta. Tälle alueelle tarvitaan lisää ohjeistusta, kuten jäljempänä luvussa VI todetaan. On myös muita oleellisia suostumuksen hankkimiseen liittyviä näkökohtia, joita on pohdittava tarkkaan. Näitä kuvataan jäljempänä. |
| --- | --- |

51.

Lainsäädännön soveltamisesta on vain vähän kokemusta varsinkin edellä esitettyjen erilaisten näkökohtien osalta. Tälle alueelle tarvitaan lisää ohjeistusta, kuten jäljempänä luvussa VI todetaan. On myös muita oleellisia suostumuksen hankkimiseen liittyviä näkökohtia, joita on pohdittava tarkkaan. Näitä kuvataan jäljempänä.

V.2   Seikkoja, jotka liittyvät tietoisen suostumuksen esittämiseen oikeudellisena perusteena

| 52. | Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 ja 6 artiklassa edellytetyn tietoisen suostumuksen tarkoitus on sama kuin rekisteröityä koskevan tietoisen suostumuksen siten kuin se on määritetty ja täsmennetty direktiivissä 95/46/EY (29). Tietosuojadirektiivin 2 artiklan h kohdan mukaisesti ”rekisteröidyn suostumuksella’ tarkoitetaan ’kaikenlaista vapaaehtoista, yksilöityä ja tietoista tahdon ilmaisua, jolla rekisteröity hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn’. Hiljattain 29 artiklan mukainen työryhmä on käsitellyt suostumuksen merkitystä ja vaatimuksia, jotta se olisi pätevä, suostumusta käsittelevässä lausunnossaan 15/2011 (30). |
| --- | --- |

52.

Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 ja 6 artiklassa edellytetyn tietoisen suostumuksen tarkoitus on sama kuin rekisteröityä koskevan tietoisen suostumuksen siten kuin se on määritetty ja täsmennetty direktiivissä 95/46/EY (29). Tietosuojadirektiivin 2 artiklan h kohdan mukaisesti ”rekisteröidyn suostumuksella’ tarkoitetaan ’kaikenlaista vapaaehtoista, yksilöityä ja tietoista tahdon ilmaisua, jolla rekisteröity hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn’. Hiljattain 29 artiklan mukainen työryhmä on käsitellyt suostumuksen merkitystä ja vaatimuksia, jotta se olisi pätevä, suostumusta käsittelevässä lausunnossaan 15/2011 (30).

| 53. | Internet-palveluntarjoajien, jotka tarvitsevat suostumuksen verkkoliikenne- ja sisältötietojen tarkastukseen ja suodatukseen, on siis varmistettava, että suostumus on vapaaehtoinen ja yksilöity ja että se on täysin tietoinen tahdon ilmaus, jolla yksilö hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin johdanto-osan 17 kappale vahvistaa tämän: ”(...) Suostumus voidaan antaa käyttäen mitä tahansa soveltuvaa tapaa, joka mahdollistaa vapaasti esitetyn täsmällisen ja tietoon perustuvan ilmoituksen käyttäjän toiveista, mukaan lukien ruudun rastittaminen vierailtaessa internet-sivustolla.” Jäljempänä esitetään muutamia käytännön esimerkkejä siitä, mitä vapaa, yksilöity ja tietoinen suostumus tarkoittaa tässä asiayhteydessä. |
| --- | --- |

53.

Internet-palveluntarjoajien, jotka tarvitsevat suostumuksen verkkoliikenne- ja sisältötietojen tarkastukseen ja suodatukseen, on siis varmistettava, että suostumus on vapaaehtoinen ja yksilöity ja että se on täysin tietoinen tahdon ilmaus, jolla yksilö hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn. Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin johdanto-osan 17 kappale vahvistaa tämän: ”(...) Suostumus voidaan antaa käyttäen mitä tahansa soveltuvaa tapaa, joka mahdollistaa vapaasti esitetyn täsmällisen ja tietoon perustuvan ilmoituksen käyttäjän toiveista, mukaan lukien ruudun rastittaminen vierailtaessa internet-sivustolla.” Jäljempänä esitetään muutamia käytännön esimerkkejä siitä, mitä vapaa, yksilöity ja tietoinen suostumus tarkoittaa tässä asiayhteydessä.

Suostumus: vapaa, yksilöity ja tietoinen tahdon ilmaus

| 54. | Vapaa suostumus. Käyttäjien ei tulisi joutua kärsimään rajoituksista, jotka liittävät suostumuksen siihen internet-tilaukseen, jonka he haluavat tilata. |
| --- | --- |

54.

Vapaa suostumus. Käyttäjien ei tulisi joutua kärsimään rajoituksista, jotka liittävät suostumuksen siihen internet-tilaukseen, jonka he haluavat tilata.

| 55. | Yksilön suostumus ei ole vapaasti annettu, jos hänen täytyy suostua viestintätietojensa valvontaan päästäkseen käyttämään jotakin viestintäpalvelua. Tämä pitäisi paikkansa etenkin, jos kaikki palveluntarjoajat tietyllä markkina-alueella toteuttaisivat verkkoliikenteen valvontaa sellaisiin tarkoituksiin, jotka eivät liity verkon turvallisuuteen. Ainoa jäljelle jäävä vaihtoehto olisi olla tilaamatta internetpalvelua lainkaan. Koska internetistä on tullut olennainen väline niin työssä kuin vapaa-ajallakin, internetpalvelun tilaamatta jättämistä ei voida pitää todellisena vaihtoehtona. Koska yksilöillä ei siis olisi todellista valinnanvapautta, he eivät myöskään voisi antaa suostumusta vapaaehtoisesti (31). |
| --- | --- |

55.

Yksilön suostumus ei ole vapaasti annettu, jos hänen täytyy suostua viestintätietojensa valvontaan päästäkseen käyttämään jotakin viestintäpalvelua. Tämä pitäisi paikkansa etenkin, jos kaikki palveluntarjoajat tietyllä markkina-alueella toteuttaisivat verkkoliikenteen valvontaa sellaisiin tarkoituksiin, jotka eivät liity verkon turvallisuuteen. Ainoa jäljelle jäävä vaihtoehto olisi olla tilaamatta internetpalvelua lainkaan. Koska internetistä on tullut olennainen väline niin työssä kuin vapaa-ajallakin, internetpalvelun tilaamatta jättämistä ei voida pitää todellisena vaihtoehtona. Koska yksilöillä ei siis olisi todellista valinnanvapautta, he eivät myöskään voisi antaa suostumusta vapaaehtoisesti (31).

| 56. | Tietosuojavaltuutettu katsoo, että komission ja kansallisten viranomaisten on ehdottomasti seurattava markkinoita etenkin sen varmistamiseksi, yleistyykö tämä skenaario (eli liittävätkö palveluntarjoajat tietoliikennepalvelut viestinnän valvontaan). Palveluntarjoajien tulisi tarjota vaihtoehtoisia palveluja, mukaan lukien internet-tilaus, johon ei liity verkkoliikenteen hallintaa, ilman, että niistä aiheutuu yksilöille lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

56.

Tietosuojavaltuutettu katsoo, että komission ja kansallisten viranomaisten on ehdottomasti seurattava markkinoita etenkin sen varmistamiseksi, yleistyykö tämä skenaario (eli liittävätkö palveluntarjoajat tietoliikennepalvelut viestinnän valvontaan). Palveluntarjoajien tulisi tarjota vaihtoehtoisia palveluja, mukaan lukien internet-tilaus, johon ei liity verkkoliikenteen hallintaa, ilman, että niistä aiheutuu yksilöille lisäkustannuksia.

| 57. | Yksilöity suostumus. Jotta suostumus olisi yksilöity, tässä tapauksessa internet-palveluntarjoajien on pyydettävä suostumus liikenne- ja viestintätietojen valvontaan selkeästi ja selvästi erottuvalla tavalla. 29 artiklan tietosuojaryhmän mukaan ”jotta suostumus olisi yksilöity, sen on oltava ymmärrettävä: siinä on viitattava selvästi ja tarkasti tietojen käsittelyn laajuuteen ja seurauksiin. Sitä ei voida soveltaa avoimesti kaikenlaisiin käsittelytoimiin. Tämä tarkoittaa, että käyttöyhteys, jossa suostumusta voidaan soveltaa, on rajattu.” Yksilöityä suostumusta ei todennäköisesti hankita, jos liikenne- ja viestintätietojen tarkastus on kytketty yleiseen suostumukseen, joka koskee palvelun tilausta. Sen sijaan yksilöitävyys edellyttää suostumuksen hankintaa kohdennettujen keinojen avulla; on esimerkiksi oltava erillinen suostumuslomake tai erillinen valintaruutu tietojen valvontaa varten (sen sijaan, että tieto asiasta lisätään yleisiin sopimusehtoihin ja sopimus vaaditaan allekirjoitettavaksi sellaisenaan). |
| --- | --- |

57.

Yksilöity suostumus. Jotta suostumus olisi yksilöity, tässä tapauksessa internet-palveluntarjoajien on pyydettävä suostumus liikenne- ja viestintätietojen valvontaan selkeästi ja selvästi erottuvalla tavalla. 29 artiklan tietosuojaryhmän mukaan ”jotta suostumus olisi yksilöity, sen on oltava ymmärrettävä: siinä on viitattava selvästi ja tarkasti tietojen käsittelyn laajuuteen ja seurauksiin. Sitä ei voida soveltaa avoimesti kaikenlaisiin käsittelytoimiin. Tämä tarkoittaa, että käyttöyhteys, jossa suostumusta voidaan soveltaa, on rajattu.” Yksilöityä suostumusta ei todennäköisesti hankita, jos liikenne- ja viestintätietojen tarkastus on kytketty yleiseen suostumukseen, joka koskee palvelun tilausta. Sen sijaan yksilöitävyys edellyttää suostumuksen hankintaa kohdennettujen keinojen avulla; on esimerkiksi oltava erillinen suostumuslomake tai erillinen valintaruutu tietojen valvontaa varten (sen sijaan, että tieto asiasta lisätään yleisiin sopimusehtoihin ja sopimus vaaditaan allekirjoitettavaksi sellaisenaan).

| 58. | Tietoinen suostumus. Jotta suostumus olisi pätevä, sen on oltava tietoinen. Tarve antaa asianmukaiset tiedot etukäteen on määritetty sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin ja tietosuojadirektiivin lisäksi myös yleispalveludirektiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136/EY (32), 20 ja 21 artiklassa. Tiedottamisen ja suostumuksen tarve on perusteltu nimenomaisesti direktiivin 2009/136/EY johdanto-osan 28 kappaleessa: ”Ottaen huomioon sähköisen viestinnän kasvavan merkityksen kuluttajille ja yrityksille käyttäjille olisi joka tapauksessa tiedotettava kattavasti kaikista rajoituksista, joita palvelun ja/tai verkon tarjoaja on mahdollisesti asettanut sähköisten viestintäpalvelujen käytölle. Tällaisissa tiedoissa olisi palveluntarjoajan valinnan mukaan määritettävä joko asianomaisen sisällön, sovelluksen tai palvelun tyyppi, yksittäiset sovellukset tai palvelut taikka molemmat.” Lisäksi kohdassa määritetään, että ”käytetyn tekniikan ja rajoituksen tyypin mukaan tällaiset rajoitukset saattavat edellyttää käyttäjän suostumusta direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti.” |
| --- | --- |

58.

Tietoinen suostumus. Jotta suostumus olisi pätevä, sen on oltava tietoinen. Tarve antaa asianmukaiset tiedot etukäteen on määritetty sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin ja tietosuojadirektiivin lisäksi myös yleispalveludirektiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136/EY (32), 20 ja 21 artiklassa. Tiedottamisen ja suostumuksen tarve on perusteltu nimenomaisesti direktiivin 2009/136/EY johdanto-osan 28 kappaleessa: ”Ottaen huomioon sähköisen viestinnän kasvavan merkityksen kuluttajille ja yrityksille käyttäjille olisi joka tapauksessa tiedotettava kattavasti kaikista rajoituksista, joita palvelun ja/tai verkon tarjoaja on mahdollisesti asettanut sähköisten viestintäpalvelujen käytölle. Tällaisissa tiedoissa olisi palveluntarjoajan valinnan mukaan määritettävä joko asianomaisen sisällön, sovelluksen tai palvelun tyyppi, yksittäiset sovellukset tai palvelut taikka molemmat.” Lisäksi kohdassa määritetään, että ”käytetyn tekniikan ja rajoituksen tyypin mukaan tällaiset rajoitukset saattavat edellyttää käyttäjän suostumusta direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti.”

| 59. | Näiden valvontatekniikoiden monimutkaisuuden vuoksi mielekkään etukäteistiedon antaminen on yksi keskeisistä haasteista pätevän suostumuksen hankkimisessa. Kuluttajille on tiedotettava asiasta siten, että he kykenevät ymmärtämään, mitä tietoja käsitellään, miten niitä käytetään, mikä sen vaikutus on käyttäjäkokemukseen ja missä määrin tekniikoilla puututaan yksityisyyteen. |
| --- | --- |

59.

Näiden valvontatekniikoiden monimutkaisuuden vuoksi mielekkään etukäteistiedon antaminen on yksi keskeisistä haasteista pätevän suostumuksen hankkimisessa. Kuluttajille on tiedotettava asiasta siten, että he kykenevät ymmärtämään, mitä tietoja käsitellään, miten niitä käytetään, mikä sen vaikutus on käyttäjäkokemukseen ja missä määrin tekniikoilla puututaan yksityisyyteen.

| 60. | Tämä tarkoittaa, että sen lisäksi, että tiedon on oltava selvää ja ymmärrettävää keskivertokäyttäjille, se on annettava suoraan yksilöille huomiota herättävällä tavalla, jotta kuluttajat eivät voi olla huomaamatta sitä. |
| --- | --- |

60.

Tämä tarkoittaa, että sen lisäksi, että tiedon on oltava selvää ja ymmärrettävää keskivertokäyttäjille, se on annettava suoraan yksilöille huomiota herättävällä tavalla, jotta kuluttajat eivät voi olla huomaamatta sitä.

| 61. | Tahdon ilmaus. Sovellettavan lainsäädännön nojalla annettava suostumus edellyttää myös, että käyttäjä vahvistaa suostumuksensa ilmoittamalla siitä. Epäsuora suostumus ei täytä tätä vaatimusta. Tämä myös vahvistaa tarpeen käyttää tiettyjä keinoja suostumuksen hankkimiseksi, jotta internet-palveluntarjoajat voivat tarkastaa liikenne- ja viestintätietoja soveltaessaan liikenteen hallinnan periaatteita. Äskettäisessä suostumusta koskevassa lausunnossaan 29 artiklan työryhmä korosti selkeyden tarvetta suostumuksen hankkimisessa tietojen käsittelyyn kuuluvien eri elementtien osalta. |
| --- | --- |

61.

Tahdon ilmaus. Sovellettavan lainsäädännön nojalla annettava suostumus edellyttää myös, että käyttäjä vahvistaa suostumuksensa ilmoittamalla siitä. Epäsuora suostumus ei täytä tätä vaatimusta. Tämä myös vahvistaa tarpeen käyttää tiettyjä keinoja suostumuksen hankkimiseksi, jotta internet-palveluntarjoajat voivat tarkastaa liikenne- ja viestintätietoja soveltaessaan liikenteen hallinnan periaatteita. Äskettäisessä suostumusta koskevassa lausunnossaan 29 artiklan työryhmä korosti selkeyden tarvetta suostumuksen hankkimisessa tietojen käsittelyyn kuuluvien eri elementtien osalta.

| 62. | Voidaan ajatella, että jos viestinnän osapuolet eivät halua internet-palveluntarjoajien sieppaavan viestejä soveltaakseen liikenteen hallinnan periaatteita, he voivat aina salata viestinsä. Tällaista toimintatapaa voidaan pitää käyttökelpoisena käytännöllisyyden kannalta, mutta se vaatii kuitenkin jonkin verran ponnisteluja ja teknistä tietämystä, eikä sitä voida rinnastaa vapaaehtoiseen, yksilöityyn ja tietoiseen suostumukseen. Salaustekniikoiden käyttö ei myöskään tee viestinnästä täysin luottamuksellista, sillä internet-palveluntarjoaja pääsee käsiksi ainakin IP-otsikkotietoihin reitittääkseen viestejä, ja se voi myös toteuttaa tilastollisia analyyseja. |
| --- | --- |

62.

Voidaan ajatella, että jos viestinnän osapuolet eivät halua internet-palveluntarjoajien sieppaavan viestejä soveltaakseen liikenteen hallinnan periaatteita, he voivat aina salata viestinsä. Tällaista toimintatapaa voidaan pitää käyttökelpoisena käytännöllisyyden kannalta, mutta se vaatii kuitenkin jonkin verran ponnisteluja ja teknistä tietämystä, eikä sitä voida rinnastaa vapaaehtoiseen, yksilöityyn ja tietoiseen suostumukseen. Salaustekniikoiden käyttö ei myöskään tee viestinnästä täysin luottamuksellista, sillä internet-palveluntarjoaja pääsee käsiksi ainakin IP-otsikkotietoihin reitittääkseen viestejä, ja se voi myös toteuttaa tilastollisia analyyseja.

| 63. | Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan suostumus on hankittava ”kyseisiltä käyttäjiltä”. Monissa tapauksissa käyttäjä on sama henkilö kuin tilaaja, jolloin suostumus voidaan pyytää tietoliikennepalvelun tilausta tehtäessä. Toisissa tapauksissa – esimerkiksi jos kyseessä on useampi kuin yksi henkilö – käyttäjien suostumus on taas hankittava kultakin erikseen. Tästä voi aiheutua käytännön ongelmia, joita käsitellään jäljempänä. |
| --- | --- |

63.

Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan suostumus on hankittava ”kyseisiltä käyttäjiltä”. Monissa tapauksissa käyttäjä on sama henkilö kuin tilaaja, jolloin suostumus voidaan pyytää tietoliikennepalvelun tilausta tehtäessä. Toisissa tapauksissa – esimerkiksi jos kyseessä on useampi kuin yksi henkilö – käyttäjien suostumus on taas hankittava kultakin erikseen. Tästä voi aiheutua käytännön ongelmia, joita käsitellään jäljempänä.

Kaikkien asianosaisten käyttäjien suostumus

| 64. | Direktiivin 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tietojen käsittelyn oikeuttamiseksi tarvitaan käyttäjän suostumus. Suostumus on hankittava kaikilta käyttäjiltä, jotka osallistuvat viestintätapahtumaan. Tämän perusteena on se, että viestintä koskee yleensä vähintään kahta yksilöä (lähettäjää ja vastaanottajaa). Jos internet-palveluntarjoaja esimerkiksi tutkii IP-hyötykuormia, jotka koskevat jotakin sähköpostiviestiä, hän tutkii tietoa, joka koskee sekä sähköpostiviestin lähettäjää että vastaanottajaa. |
| --- | --- |

64.

Direktiivin 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tietojen käsittelyn oikeuttamiseksi tarvitaan käyttäjän suostumus. Suostumus on hankittava kaikilta käyttäjiltä, jotka osallistuvat viestintätapahtumaan. Tämän perusteena on se, että viestintä koskee yleensä vähintään kahta yksilöä (lähettäjää ja vastaanottajaa). Jos internet-palveluntarjoaja esimerkiksi tutkii IP-hyötykuormia, jotka koskevat jotakin sähköpostiviestiä, hän tutkii tietoa, joka koskee sekä sähköpostiviestin lähettäjää että vastaanottajaa.

| 65. | Kun liikennettä ja viestintää valvotaan ja siepataan (esimerkiksi web-liikennettä), voi riittää, että internet-palveluntarjoajat hankkivat käyttäjän, eli tilaajan, suostumuksen. Tämä johtuu siitä, että viestinnän toista osapuolta, eli tässä tapauksessa selattua verkkosivua, ei välttämättä pidetä ”kyseisenä käyttäjänä” (33). Tilanne voi olla kuitenkin monimutkaisempi, jos valvontaan liittyy sähköpostiviestien sisällön tarkastusta, jolloin kyse on siis sähköpostiviestin lähettäjän ja vastaanottajan henkilökohtaisista tiedoista, eikä näillä henkilöillä ole välttämättä sopimussuhdetta saman internet-palveluntarjoajan kanssa. Näissä tapauksissa internet-palveluntarjoaja käsittelisi siis muiden kuin omien asiakkaidensa henkilötietoja (nimi, sähköpostiosoite ja mahdollisesti arkaluonteiset sisältötiedot). Käytännössä suostumuksen hankkiminen näiltä yksilöiltä voi olla oletettua vaikeampaa, koska se pitäisi tehdä ennemminkin tapauskohtaisesti kuin tietoliikennepalvelusta sopimisen hetkellä. Ei olisi myöskään realistista olettaa, että tilaajan suostumus annettaisiin muiden käyttäjien puolesta, kuten voi usein olla yksityistalouksissa. |
| --- | --- |

65.

Kun liikennettä ja viestintää valvotaan ja siepataan (esimerkiksi web-liikennettä), voi riittää, että internet-palveluntarjoajat hankkivat käyttäjän, eli tilaajan, suostumuksen. Tämä johtuu siitä, että viestinnän toista osapuolta, eli tässä tapauksessa selattua verkkosivua, ei välttämättä pidetä ”kyseisenä käyttäjänä” (33). Tilanne voi olla kuitenkin monimutkaisempi, jos valvontaan liittyy sähköpostiviestien sisällön tarkastusta, jolloin kyse on siis sähköpostiviestin lähettäjän ja vastaanottajan henkilökohtaisista tiedoista, eikä näillä henkilöillä ole välttämättä sopimussuhdetta saman internet-palveluntarjoajan kanssa. Näissä tapauksissa internet-palveluntarjoaja käsittelisi siis muiden kuin omien asiakkaidensa henkilötietoja (nimi, sähköpostiosoite ja mahdollisesti arkaluonteiset sisältötiedot). Käytännössä suostumuksen hankkiminen näiltä yksilöiltä voi olla oletettua vaikeampaa, koska se pitäisi tehdä ennemminkin tapauskohtaisesti kuin tietoliikennepalvelusta sopimisen hetkellä. Ei olisi myöskään realistista olettaa, että tilaajan suostumus annettaisiin muiden käyttäjien puolesta, kuten voi usein olla yksityistalouksissa.

| 66. | Tältä osin tietosuojavaltuutettu katsoo, että internet-palveluntarjoajien olisi noudatettava nykyisiä lakisääteisiä vaatimuksia ja toteutettava periaatteita, joihin ei liity tietojen valvontaa ja tarkastusta. Tämä on sitäkin tärkeämpää sellaisten viestintäpalvelujen kannalta, joihin liittyy kolmansia osapuolia, jotka eivät voi antaa suostumustaan valvontaan etenkään lähetettyjen ja vastaanotettujen sähköpostiviestien osalta (tämä ei koske tilannetta, jossa syy perustuu turvallisuusnäkökohtiin). |
| --- | --- |

66.

Tältä osin tietosuojavaltuutettu katsoo, että internet-palveluntarjoajien olisi noudatettava nykyisiä lakisääteisiä vaatimuksia ja toteutettava periaatteita, joihin ei liity tietojen valvontaa ja tarkastusta. Tämä on sitäkin tärkeämpää sellaisten viestintäpalvelujen kannalta, joihin liittyy kolmansia osapuolia, jotka eivät voi antaa suostumustaan valvontaan etenkään lähetettyjen ja vastaanotettujen sähköpostiviestien osalta (tämä ei koske tilannetta, jossa syy perustuu turvallisuusnäkökohtiin).

| 67. | Samalla on kuitenkin todettava, että sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan täytäntöönpano ei välttämättä ole tyydyttävällä tasolla tältä kannalta ja että vaikuttaa siltä, että kyseisen direktiivin vaatimuksista tarvitaan parempaa ohjeistusta tältä osin. Sen vuoksi tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota olemaan tässä asiassa aktiivisempi ja tekemään aloitteita. Tässä työssä 29 artiklan työryhmään osallistuvien valvontaviranomaisten ja muiden sidosryhmien osallistumisesta voi olla paljon apua. Tarvittaessa jokin tapaus on vietävä unionin tuomioistuimeen, jotta saadaan täydellinen selvyys 5 artiklan 1 kohdan merkityksestä ja seurauksista. |
| --- | --- |

67.

Samalla on kuitenkin todettava, että sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan 1 kohdan täytäntöönpano ei välttämättä ole tyydyttävällä tasolla tältä kannalta ja että vaikuttaa siltä, että kyseisen direktiivin vaatimuksista tarvitaan parempaa ohjeistusta tältä osin. Sen vuoksi tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota olemaan tässä asiassa aktiivisempi ja tekemään aloitteita. Tässä työssä 29 artiklan työryhmään osallistuvien valvontaviranomaisten ja muiden sidosryhmien osallistumisesta voi olla paljon apua. Tarvittaessa jokin tapaus on vietävä unionin tuomioistuimeen, jotta saadaan täydellinen selvyys 5 artiklan 1 kohdan merkityksestä ja seurauksista.

V.3   Oikeasuhteisuus – tiedon minimoinnin periaate

| 68. | Tietosuojadirektiivin 6 artiklan c kohdassa säädetään suhteellisuusperiaatteesta (34), joka koskee internet-palveluntarjoajia, koska he ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja rekisterinpitäjiä toteuttaessaan valvontaa ja suodatusta. |
| --- | --- |

68.

Tietosuojadirektiivin 6 artiklan c kohdassa säädetään suhteellisuusperiaatteesta (34), joka koskee internet-palveluntarjoajia, koska he ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja rekisterinpitäjiä toteuttaessaan valvontaa ja suodatusta.

| 69. | Tämän periaatteen mukaisesti henkilötietoja saa käsitellä vain, jos ”ne ovat asianmukaisia, olennaisia eivätkä liian laajoja siihen tarkoitukseen, mihin ne on kerätty ja missä niitä myöhemmin käsitellään”. Tämän periaatteen soveltamiseen kuuluu sen arvioiminen, ovatko tietojen käsittelyyn käytetyt keinot ja käytettyjen henkilötietojen tyypit sopivia ja perusteltuja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen nähden. Jos arvioinnin tulos on se, että tietoa on kerätty enemmän kuin tarpeen, periaatetta ei ole tällöin noudatettu. |
| --- | --- |

69.

Tämän periaatteen mukaisesti henkilötietoja saa käsitellä vain, jos ”ne ovat asianmukaisia, olennaisia eivätkä liian laajoja siihen tarkoitukseen, mihin ne on kerätty ja missä niitä myöhemmin käsitellään”. Tämän periaatteen soveltamiseen kuuluu sen arvioiminen, ovatko tietojen käsittelyyn käytetyt keinot ja käytettyjen henkilötietojen tyypit sopivia ja perusteltuja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen nähden. Jos arvioinnin tulos on se, että tietoa on kerätty enemmän kuin tarpeen, periaatetta ei ole tällöin noudatettu.

| 70. | Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen tietyntyyppisten tarkastustekniikoiden osalta on arvioitava aina tapauskohtaisesti. Yleisiä päätelmiä ei ole mahdollista tehdä. On kuitenkin mahdollista määrittää erilaisia konkreettisia näkökohtia, joita olisi pohdittava suhteellisuusperiaatteen noudattamista arvioitaessa. |
| --- | --- |

70.

Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen tietyntyyppisten tarkastustekniikoiden osalta on arvioitava aina tapauskohtaisesti. Yleisiä päätelmiä ei ole mahdollista tehdä. On kuitenkin mahdollista määrittää erilaisia konkreettisia näkökohtia, joita olisi pohdittava suhteellisuusperiaatteen noudattamista arvioitaessa.

| 71. | Käsiteltävän tiedon määrä: Viestinnän mahdollisimman laaja valvonta Internet-palveluntarjoajien toimesta on useimmiten liiallista ja laitonta. Se, että sitä voidaan tehdä tavoilla, joita yksilöt eivät voi havaita, ja että yksilöiden voi olla vaikea ymmärtää, mitä tapahtuu, on omiaan lisäämään yksityisyyteen puuttuvaa vaikutusta. Internet-palveluntarjoajien olisi arvioitava, millaisia vähemmän yksityisyyteen puuttuvia keinoja olisi saatavilla vaaditun tuloksen saavuttamiseksi. Voitaisiinko esimerkiksi IP-otsikoiden valvonnalla saavuttaa vaadittu tulos syväpakettitarkastuksen toteuttamisen sijasta? Myös syväpakettitarkastuksen osalta vain tiettyjen käytäntöjen määrittäminen voi riittää tarvittavien tietojen saamiseksi. Tietosuojatakeiden ja näennäisen anonymisoinnin soveltaminen voi myös olla aiheellista. Arviointituloksen on vahvistettava, että tietojen käsittely on oikeasuhteista. |
| --- | --- |

71.

Käsiteltävän tiedon määrä: Viestinnän mahdollisimman laaja valvonta Internet-palveluntarjoajien toimesta on useimmiten liiallista ja laitonta. Se, että sitä voidaan tehdä tavoilla, joita yksilöt eivät voi havaita, ja että yksilöiden voi olla vaikea ymmärtää, mitä tapahtuu, on omiaan lisäämään yksityisyyteen puuttuvaa vaikutusta. Internet-palveluntarjoajien olisi arvioitava, millaisia vähemmän yksityisyyteen puuttuvia keinoja olisi saatavilla vaaditun tuloksen saavuttamiseksi. Voitaisiinko esimerkiksi IP-otsikoiden valvonnalla saavuttaa vaadittu tulos syväpakettitarkastuksen toteuttamisen sijasta? Myös syväpakettitarkastuksen osalta vain tiettyjen käytäntöjen määrittäminen voi riittää tarvittavien tietojen saamiseksi. Tietosuojatakeiden ja näennäisen anonymisoinnin soveltaminen voi myös olla aiheellista. Arviointituloksen on vahvistettava, että tietojen käsittely on oikeasuhteista.

| 72. | Käsittelyn vaikutukset (jotka liittyvät suoraan tarkoituksiin). Oikeasuhteisuus voi olla puutteellista tapauksissa, joissa internet-palveluntarjoajat käyttävät liikenteen hallinnan periaatteita sulkeakseen pääsyn tiettyihin palveluihin ilman, että saavutetusta hyödystä reilu osuus koituu käyttäjien hyväksi. |
| --- | --- |

72.

Käsittelyn vaikutukset (jotka liittyvät suoraan tarkoituksiin). Oikeasuhteisuus voi olla puutteellista tapauksissa, joissa internet-palveluntarjoajat käyttävät liikenteen hallinnan periaatteita sulkeakseen pääsyn tiettyihin palveluihin ilman, että saavutetusta hyödystä reilu osuus koituu käyttäjien hyväksi.

| 73. | On tärkeää muistaa, että suhteellisuusperiaatetta on sovellettava silloinkin, kun muut pakolliset lakisääteiset vaatimukset täyttyvät, kuten esimerkiksi silloin, kun internet-palveluntarjoaja on hankkinut yksilöltä suostumuksen sisällön valvontaan. Tämä tarkoittaa sitä, että sisällön valvontana toteutettu tietojen käsittely saattaa olla laitonta, jos se loukkaa oikeasuhteisuuden perusperiaatetta. |
| --- | --- |

73.

On tärkeää muistaa, että suhteellisuusperiaatetta on sovellettava silloinkin, kun muut pakolliset lakisääteiset vaatimukset täyttyvät, kuten esimerkiksi silloin, kun internet-palveluntarjoaja on hankkinut yksilöltä suostumuksen sisällön valvontaan. Tämä tarkoittaa sitä, että sisällön valvontana toteutettu tietojen käsittely saattaa olla laitonta, jos se loukkaa oikeasuhteisuuden perusperiaatetta.

V.4   Turvallisuus ja organisatoriset toimet

| 74. | Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklassa nimenomaisesti edellytetään, että internet-palveluntarjoajien on toteutettava teknisiä ja organisatorisia toimia varmistaakseen, i) että henkilötietoja käsittelee vain valtuutettu henkilöstö laillisiin tarkoituksiin, ii) henkilötietoja suojataan vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta käsittelyltä ja iii) henkilötietojen käsittelyssä toteutetaan turvallisuusperiaatteita. Artiklan perusteella myös kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa näihin toimenpiteisiin kohdistuvia tarkastuksia. |
| --- | --- |

74.

Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklassa nimenomaisesti edellytetään, että internet-palveluntarjoajien on toteutettava teknisiä ja organisatorisia toimia varmistaakseen, i) että henkilötietoja käsittelee vain valtuutettu henkilöstö laillisiin tarkoituksiin, ii) henkilötietoja suojataan vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta käsittelyltä ja iii) henkilötietojen käsittelyssä toteutetaan turvallisuusperiaatteita. Artiklan perusteella myös kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa näihin toimenpiteisiin kohdistuvia tarkastuksia.

| 75. | Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklan 3 kohdan ja 2 kohdan mukaisesti internet-palveluntarjoajilla on myös velvollisuus ilmoittaa tietoturvaloukkauksista asianomaiselle toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle sekä kaikille yksilölle, joille tietojen paljastumisesta voi olla haitallisia seurauksia. |
| --- | --- |

75.

Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 4 artiklan 3 kohdan ja 2 kohdan mukaisesti internet-palveluntarjoajilla on myös velvollisuus ilmoittaa tietoturvaloukkauksista asianomaiselle toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle sekä kaikille yksilölle, joille tietojen paljastumisesta voi olla haitallisia seurauksia.

| 76. | Käsiteltäessä viestintään liittyviä henkilötietoja liikenteen hallintaperiaatteiden soveltamisen tavoitteen osalta internet-palveluntarjoajat voivat päästä käsiksi tietoihin, jotka ovat arkaluonteisempia kuin liikennetiedot. |
| --- | --- |

76.

Käsiteltäessä viestintään liittyviä henkilötietoja liikenteen hallintaperiaatteiden soveltamisen tavoitteen osalta internet-palveluntarjoajat voivat päästä käsiksi tietoihin, jotka ovat arkaluonteisempia kuin liikennetiedot.

| 77. | Sen vuoksi internet-palveluntarjoajien kehittämien turvallisuusperiaatteiden tulisi sisältää tiettyjä takeita sen varmistamiseksi, että toteutetut toimet ovat asianmukaisia näihin riskeihin nähden. Näitä tarkastuksia toteuttavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tulisi olla erityisen vaativia tältä osin. Olisi myös varmistettava, että käytössä on tehokkaita ilmoitusmenettelyjä, joiden avulla rekisteröidyille ilmoitetaan siitä, kenen tiedot ovat vaarantuneet ja kenelle siitä voi siis aiheutua haitallisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

77.

Sen vuoksi internet-palveluntarjoajien kehittämien turvallisuusperiaatteiden tulisi sisältää tiettyjä takeita sen varmistamiseksi, että toteutetut toimet ovat asianmukaisia näihin riskeihin nähden. Näitä tarkastuksia toteuttavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tulisi olla erityisen vaativia tältä osin. Olisi myös varmistettava, että käytössä on tehokkaita ilmoitusmenettelyjä, joiden avulla rekisteröidyille ilmoitetaan siitä, kenen tiedot ovat vaarantuneet ja kenelle siitä voi siis aiheutua haitallisia vaikutuksia.

VI   EHDOTUKSIA POLIITTISIKSI JA LAINSÄÄDÄNNÖLLISIKSI TOIMENPITEIKSI

| 78. | Liikennetietoihin ja IP-hyötykuormien, eli siis viestien sisällön, tarkastukseen perustuvat valvontatekniikat saattavat paljastaa, mitä käyttäjät tekevät internetissä: millä verkkosivuilla he ovat käyneet ja mitä he ovat niillä tehneet, mitä vertaisverkkosovelluksia he ovat käyttäneet, mitä tiedostoja he ovat ladanneet, mitä sähköposteja he ovat lähettäneet ja vastaanottaneet (keneltä, mistä aiheesta ja minkä vuoksi) jne. Internet-palveluntarjoajat saattavat haluta käyttää näitä tietoja ensisijaistaakseen tietyntyyppistä viestintää, esimerkiksi tilausvideoita, muihin tyyppeihin nähden. Palveluntarjoajat voivat haluta käyttää tietoja virusten tunnistamiseen tai profiilien luomiseen käyttäytymiseen liittyvää mainontaa varten. Nämä toimet rikkovat oikeutta luottamukselliseen viestintään. |
| --- | --- |

78.

Liikennetietoihin ja IP-hyötykuormien, eli siis viestien sisällön, tarkastukseen perustuvat valvontatekniikat saattavat paljastaa, mitä käyttäjät tekevät internetissä: millä verkkosivuilla he ovat käyneet ja mitä he ovat niillä tehneet, mitä vertaisverkkosovelluksia he ovat käyttäneet, mitä tiedostoja he ovat ladanneet, mitä sähköposteja he ovat lähettäneet ja vastaanottaneet (keneltä, mistä aiheesta ja minkä vuoksi) jne. Internet-palveluntarjoajat saattavat haluta käyttää näitä tietoja ensisijaistaakseen tietyntyyppistä viestintää, esimerkiksi tilausvideoita, muihin tyyppeihin nähden. Palveluntarjoajat voivat haluta käyttää tietoja virusten tunnistamiseen tai profiilien luomiseen käyttäytymiseen liittyvää mainontaa varten. Nämä toimet rikkovat oikeutta luottamukselliseen viestintään.

| 79. | Yksityisyyteen kohdistuvat seuraukset lisääntyvät käytettyjen tekniikoiden ja kunkin tapauksen erityispiirteiden perusteella. Mitä perusteellisempaa kerättyjen tietojen sieppaus ja analysointi on, sitä suurempi konflikti syntyy viestinnän luottamuksellisuuden periaatteeseen nähden. Valvonnan toteuttamisen tarkoitus sekä sovelletut tietosuojatoimenpiteet ovat myös keskeisiä elementtejä sen määrittämisessä, miten suuresti yksilöiden yksityisyyteen ja henkilötietoihin puututaan. Palvelujen käytön estämistä ja valvontaa haittaohjelmien torjumiseksi (jolloin tarkastettujen tietojen säilyttäminen ja käyttö on tarkasti rajattu) ei voida verrata tilanteisiin, joissa tietoja tallennetaan, jotta voidaan luoda yksilöllisiä profiileja käyttäytymiseen perustuvaa mainontaa varten. |
| --- | --- |

79.

Yksityisyyteen kohdistuvat seuraukset lisääntyvät käytettyjen tekniikoiden ja kunkin tapauksen erityispiirteiden perusteella. Mitä perusteellisempaa kerättyjen tietojen sieppaus ja analysointi on, sitä suurempi konflikti syntyy viestinnän luottamuksellisuuden periaatteeseen nähden. Valvonnan toteuttamisen tarkoitus sekä sovelletut tietosuojatoimenpiteet ovat myös keskeisiä elementtejä sen määrittämisessä, miten suuresti yksilöiden yksityisyyteen ja henkilötietoihin puututaan. Palvelujen käytön estämistä ja valvontaa haittaohjelmien torjumiseksi (jolloin tarkastettujen tietojen säilyttäminen ja käyttö on tarkasti rajattu) ei voida verrata tilanteisiin, joissa tietoja tallennetaan, jotta voidaan luoda yksilöllisiä profiileja käyttäytymiseen perustuvaa mainontaa varten.

| 80. | Periaatteessa tietosuojavaltuutettu katsoo, että asianmukaisesti tulkittuna, sovellettuna ja täytäntöönpantuna EU:n nykyinen yksityisyys- ja tietosuojalainsäädäntö riittää takaamaan, että oikeus luottamukselliseen viestintään säilyy ja että yksilöiden yksityisyyden suojelu ja tietosuoja eivät yleisesti ottaen vaarannu (35). Internet-palveluntarjoajien ei tule käyttää valvontamekanismeja, elleivät ne ole soveltaneet lainsäädäntöä asianmukaisesti. Lainsäädännön oleelliset elementit, jotka internet-palveluntarjoajien tulee erityisesti ottaa huomioon ja joita niiden tulee noudattaa, ovat seuraavat:






  — | Internet-palveluntarjoajat voivat soveltaa sellaisia verkkoliikenteen hallinnan periaatteita, joiden tarkoituksena on taata palvelun turvallisuus, tuottaa palvelu tai rajoittaa palvelun ruuhkautumista sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 4 ja 6 artiklan nojalla. |
| --- | --- | --- |

80.

Periaatteessa tietosuojavaltuutettu katsoo, että asianmukaisesti tulkittuna, sovellettuna ja täytäntöönpantuna EU:n nykyinen yksityisyys- ja tietosuojalainsäädäntö riittää takaamaan, että oikeus luottamukselliseen viestintään säilyy ja että yksilöiden yksityisyyden suojelu ja tietosuoja eivät yleisesti ottaen vaarannu (35). Internet-palveluntarjoajien ei tule käyttää valvontamekanismeja, elleivät ne ole soveltaneet lainsäädäntöä asianmukaisesti. Lainsäädännön oleelliset elementit, jotka internet-palveluntarjoajien tulee erityisesti ottaa huomioon ja joita niiden tulee noudattaa, ovat seuraavat:

—

Internet-palveluntarjoajat voivat soveltaa sellaisia verkkoliikenteen hallinnan periaatteita, joiden tarkoituksena on taata palvelun turvallisuus, tuottaa palvelu tai rajoittaa palvelun ruuhkautumista sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 4 ja 6 artiklan nojalla.

| — | Internet-palveluntarjoajilla on oltava jokin muu tietty oikeudellinen peruste ja mahdollisesti käyttäjien suostumus soveltaakseen sellaisia liikenteen hallinnan periaatteita, joihin kuuluu liikenne- ja/tai viestintätietojen käsittelyä muihin kuin edellä lueteltuihin tarkoituksiin. Käyttäjien tietoinen suostumus tarvitaan esimerkiksi yksilöiden viestien valvomiseen ja suodattamiseen, jos tarkoituksena on rajoittaa (tai sallia) tiettyjen sovellusten ja palvelujen, kuten vertaisverkkojen tai internetpuhelujen, käytettävyyttä. |
| --- | --- |

—

Internet-palveluntarjoajilla on oltava jokin muu tietty oikeudellinen peruste ja mahdollisesti käyttäjien suostumus soveltaakseen sellaisia liikenteen hallinnan periaatteita, joihin kuuluu liikenne- ja/tai viestintätietojen käsittelyä muihin kuin edellä lueteltuihin tarkoituksiin. Käyttäjien tietoinen suostumus tarvitaan esimerkiksi yksilöiden viestien valvomiseen ja suodattamiseen, jos tarkoituksena on rajoittaa (tai sallia) tiettyjen sovellusten ja palvelujen, kuten vertaisverkkojen tai internetpuhelujen, käytettävyyttä.

| — | Suostumuksen on oltava vapaaehtoinen, yksilöity ja tietoinen. Suostumus on ilmaistava vahvistavalla toimenpiteellä. Nämä vaatimukset korostavat vahvasti sitä, että on pyrittävä tehokkaammin varmistamaan, että yksilöille tiedotetaan asianmukaisesti, suorasti, ymmärrettävästi ja nimenomaisesti siten, että he voivat arvioida käytäntöjen vaikutuksia ja tehdä lopulta tietoisen päätöksen. Valvontatekniikoiden monimutkaisuuden vuoksi mielekkään etukäteistiedon antaminen on yksi keskeisistä haasteista pätevän suostumuksen hankkimisessa. Haitallisia seurauksia (mukaan luettuina taloudelliset kustannukset) ei myöskään saisi koitua niille käyttäjille, jotka eivät suostu valvontaan. |
| --- | --- |

—

Suostumuksen on oltava vapaaehtoinen, yksilöity ja tietoinen. Suostumus on ilmaistava vahvistavalla toimenpiteellä. Nämä vaatimukset korostavat vahvasti sitä, että on pyrittävä tehokkaammin varmistamaan, että yksilöille tiedotetaan asianmukaisesti, suorasti, ymmärrettävästi ja nimenomaisesti siten, että he voivat arvioida käytäntöjen vaikutuksia ja tehdä lopulta tietoisen päätöksen. Valvontatekniikoiden monimutkaisuuden vuoksi mielekkään etukäteistiedon antaminen on yksi keskeisistä haasteista pätevän suostumuksen hankkimisessa. Haitallisia seurauksia (mukaan luettuina taloudelliset kustannukset) ei myöskään saisi koitua niille käyttäjille, jotka eivät suostu valvontaan.

| — | Suhteellisuusperiaate on ratkaisevan tärkeä internet-palveluntarjoajien toteuttaessa liikenteen hallinnan periaatteita siitä riippumatta, mikä käsittelyn oikeudellinen perusta ja tarkoitus on: palvelun tuottaminen, ruuhkautumisen välttäminen vai sellaisten kohdistettujen tilausten tarjoaminen, joihin kuuluu tai ei kuulu pääsy tiettyihin palveluihin ja sovelluksiin. Tämä periaate rajoittaa internet-palveluntarjoajien mahdollisuuksia toteuttaa yksilöiden viestinnän sisällön valvontaa, johon kuuluu liiallisen tiedon käsittelyä tai jolla hankitaan hyötyä ainoastaan palveluntarjoajille. Se, mitä internet-palveluntarjoajat voivat logistisesti tehdä, määräytyy sen mukaan, missä määrin tekniikat puuttuvat yksityisyyteen, millaisia tuloksia saadaan (joiden osalta heille voi koitua etuja) ja mitä yksityisyyden suojelua ja tietosuojaa koskevia toimenpiteitä on sovellettu. Ennen valvontatekniikoiden käyttämistä internet-palveluntarjoajien on arvioitava, ovatko ne suhteellisuusperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

—

Suhteellisuusperiaate on ratkaisevan tärkeä internet-palveluntarjoajien toteuttaessa liikenteen hallinnan periaatteita siitä riippumatta, mikä käsittelyn oikeudellinen perusta ja tarkoitus on: palvelun tuottaminen, ruuhkautumisen välttäminen vai sellaisten kohdistettujen tilausten tarjoaminen, joihin kuuluu tai ei kuulu pääsy tiettyihin palveluihin ja sovelluksiin. Tämä periaate rajoittaa internet-palveluntarjoajien mahdollisuuksia toteuttaa yksilöiden viestinnän sisällön valvontaa, johon kuuluu liiallisen tiedon käsittelyä tai jolla hankitaan hyötyä ainoastaan palveluntarjoajille. Se, mitä internet-palveluntarjoajat voivat logistisesti tehdä, määräytyy sen mukaan, missä määrin tekniikat puuttuvat yksityisyyteen, millaisia tuloksia saadaan (joiden osalta heille voi koitua etuja) ja mitä yksityisyyden suojelua ja tietosuojaa koskevia toimenpiteitä on sovellettu. Ennen valvontatekniikoiden käyttämistä internet-palveluntarjoajien on arvioitava, ovatko ne suhteellisuusperiaatteen mukaisia.

| 81. | Vaikka nykyinen lainsäädäntö sisältää oleellisia ehtoja ja takeita, on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, täyttävätkö internet-palveluntarjoajat lakisääteiset vaatimukset, tarjoavatko ne kuluttajille tarvittavaa tietoa, jotta nämä voivat tehdä mielekkäitä valintoja, ja noudattavatko ne suhteellisuusperiaatetta. Kansallisella tasolla edellä esitetystä vastaaviin toimivaltaisiin viranomaisiin kuuluvat yhtäältä myös kansalliset tietoliikenneviranomaiset ja toisaalta kansalliset tietosuojaviranomaiset. EU:n tasolla oleellisiin EU-tason tahoihin kuuluu BEREC (Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin). Myös tietosuojavaltuutettu voi osallistua tähän työhön. |
| --- | --- |

81.

Vaikka nykyinen lainsäädäntö sisältää oleellisia ehtoja ja takeita, on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, täyttävätkö internet-palveluntarjoajat lakisääteiset vaatimukset, tarjoavatko ne kuluttajille tarvittavaa tietoa, jotta nämä voivat tehdä mielekkäitä valintoja, ja noudattavatko ne suhteellisuusperiaatetta. Kansallisella tasolla edellä esitetystä vastaaviin toimivaltaisiin viranomaisiin kuuluvat yhtäältä myös kansalliset tietoliikenneviranomaiset ja toisaalta kansalliset tietosuojaviranomaiset. EU:n tasolla oleellisiin EU-tason tahoihin kuuluu BEREC (Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin). Myös tietosuojavaltuutettu voi osallistua tähän työhön.

| 82. | Sen lisäksi, että vaatimustenmukaisuuden tämänhetkistä noudattamista valvotaan ottaen huomioon, että viestinnän laaja-alaisen tosiaikaisen valvonnan mahdollisuus on suhteellisen tuore asia, jotkin lainsäädännön soveltamiseen liittyvät seikat, joita on käsitelty tässä lausunnossa, edellyttävät perusteellisempaa analyysia, ja niitä on selvennettävä analyysin perusteella myöhemmin. Monilla aloilla erityisen tärkeään ohjeistukseen kuuluvat esimerkiksi seuraavat seikat:






  — | Sellaisten valvontakäytäntöjen määrittäminen, jotka ovat perusteltuja sujuvan liikennevirran varmistamiseksi ja joihin ei tarvita käyttäjien suostumusta (esimerkiksi roskapostin torjunta). Sen lisäksi, missä määrin sovellettu valvonta puuttuu yksityisyyteen, myös esimerkiksi se, miten paljon häiriöitä sujuvassa liikennevirrassa muuten esiintyisi, on olennaista. |
| --- | --- | --- |

82.

Sen lisäksi, että vaatimustenmukaisuuden tämänhetkistä noudattamista valvotaan ottaen huomioon, että viestinnän laaja-alaisen tosiaikaisen valvonnan mahdollisuus on suhteellisen tuore asia, jotkin lainsäädännön soveltamiseen liittyvät seikat, joita on käsitelty tässä lausunnossa, edellyttävät perusteellisempaa analyysia, ja niitä on selvennettävä analyysin perusteella myöhemmin. Monilla aloilla erityisen tärkeään ohjeistukseen kuuluvat esimerkiksi seuraavat seikat:

—

Sellaisten valvontakäytäntöjen määrittäminen, jotka ovat perusteltuja sujuvan liikennevirran varmistamiseksi ja joihin ei tarvita käyttäjien suostumusta (esimerkiksi roskapostin torjunta). Sen lisäksi, missä määrin sovellettu valvonta puuttuu yksityisyyteen, myös esimerkiksi se, miten paljon häiriöitä sujuvassa liikennevirrassa muuten esiintyisi, on olennaista.

| — | Sellaisten valvontatekniikoiden määrittäminen, joita voidaan toteuttaa turvallisuustarkoituksiin ilman käyttäjien suostumusta. |
| --- | --- |

—

Sellaisten valvontatekniikoiden määrittäminen, joita voidaan toteuttaa turvallisuustarkoituksiin ilman käyttäjien suostumusta.

| — | Sen määrittäminen, milloin valvonta edellyttää yksilön suostumusta ja etenkin kaikkien asianosaisten käyttäjien suostumusta ja mitkä ovat sallitut tekniset parametrit sen varmistamiseksi, että valvontatekniikkaan ei sisälly sellaista tietojen käsittelyä, joka ei ole oikeasuhtaista aiottuihin tarkoituksiin nähden. |
| --- | --- |

—

Sen määrittäminen, milloin valvonta edellyttää yksilön suostumusta ja etenkin kaikkien asianosaisten käyttäjien suostumusta ja mitkä ovat sallitut tekniset parametrit sen varmistamiseksi, että valvontatekniikkaan ei sisälly sellaista tietojen käsittelyä, joka ei ole oikeasuhtaista aiottuihin tarkoituksiin nähden.

| — | Kolmen edellä esitetyn seikan lisäksi ohjeistusta saatetaan tarvita myös tarvittavien tietosuojatakeiden soveltamisesta (käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate, turvallisuus jne.). |
| --- | --- |

—

Kolmen edellä esitetyn seikan lisäksi ohjeistusta saatetaan tarvita myös tarvittavien tietosuojatakeiden soveltamisesta (käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate, turvallisuus jne.).

| 83. | Koska tällä alalla on sekä kansallisia että EU:n toimivaltuuksia, tietosuojavaltuutettu katsoo, että näkemysten ja kokemusten jakaminen yhtenäisten toimintatapojen löytämiseksi edellä esitetystä on tärkeää. Tähän pääsemiseksi tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että luodaan yhteistyöelin tai asiantuntijaryhmä, johon kootaan kansallisten sääntelyviranomaisten, 29 artiklan mukaisen työryhmän, tietosuojavaltuutetun ja BERECin edustajia. Tämän yhteistyöelimen ensimmäinen tavoite olisi laatia ohjeistusta ainakin edellä määritetyistä seikoista vahvojen ja yhtenäisten toimintatapojen ja toimintaedellytysten varmistamiseksi. Tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota ryhtymään toimiin tämän aloitteen osalta. |
| --- | --- |

83.

Koska tällä alalla on sekä kansallisia että EU:n toimivaltuuksia, tietosuojavaltuutettu katsoo, että näkemysten ja kokemusten jakaminen yhtenäisten toimintatapojen löytämiseksi edellä esitetystä on tärkeää. Tähän pääsemiseksi tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että luodaan yhteistyöelin tai asiantuntijaryhmä, johon kootaan kansallisten sääntelyviranomaisten, 29 artiklan mukaisen työryhmän, tietosuojavaltuutetun ja BERECin edustajia. Tämän yhteistyöelimen ensimmäinen tavoite olisi laatia ohjeistusta ainakin edellä määritetyistä seikoista vahvojen ja yhtenäisten toimintatapojen ja toimintaedellytysten varmistamiseksi. Tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota ryhtymään toimiin tämän aloitteen osalta.

| 84. | Lisäksi sekä kansallisten viranomaisten että niiden EU-kumppaneiden, mukaan luettuina BEREC ja Euroopan unionin komissio, on seurattava markkinoiden kehitystä tällä saralla hyvin tarkkaan. Tietosuojan ja yksityisyyden kannalta se skenaario, jossa internet-palveluntarjoajat toteuttavat liikenteen hallinnan periaatteita rutiininomaisesti tarjoamalla tilauksia, jotka perustuvat sisällön ja sovelluksien käytettävyyden suodattamiseen, olisi erittäin ongelmallinen. Jos näin joskus käy, tarvitaan uutta lainsäädäntöä tilanteen käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

84.

Lisäksi sekä kansallisten viranomaisten että niiden EU-kumppaneiden, mukaan luettuina BEREC ja Euroopan unionin komissio, on seurattava markkinoiden kehitystä tällä saralla hyvin tarkkaan. Tietosuojan ja yksityisyyden kannalta se skenaario, jossa internet-palveluntarjoajat toteuttavat liikenteen hallinnan periaatteita rutiininomaisesti tarjoamalla tilauksia, jotka perustuvat sisällön ja sovelluksien käytettävyyden suodattamiseen, olisi erittäin ongelmallinen. Jos näin joskus käy, tarvitaan uutta lainsäädäntöä tilanteen käsittelemiseksi.

VII   PÄÄTELMÄT

| 85. | Internet-palveluntarjoajien lisääntyvä tukeutuminen valvonta- ja tarkastustekniikkoihin vaikuttaa internetin neutraliteettiin ja viestinnän luottamuksellisuuteen haitallisesti. Tästä syntyy vakavia ongelmia käyttäjien yksityisyyden ja henkilötietojen suojelun kannalta. |
| --- | --- |

85.

Internet-palveluntarjoajien lisääntyvä tukeutuminen valvonta- ja tarkastustekniikkoihin vaikuttaa internetin neutraliteettiin ja viestinnän luottamuksellisuuteen haitallisesti. Tästä syntyy vakavia ongelmia käyttäjien yksityisyyden ja henkilötietojen suojelun kannalta.

| 86. | Vaikka komission tiedonanto avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa käsittelee myös näitä asioita lyhyesti, tietosuojavaltuutettu katsoo, että tarvitaan lisää toimenpiteitä tyydyttävän politiikan luomiseksi tulevaisuudessa. Tämän lausunnon myötä hän on sen vuoksi osallistunut meneillään olevaan periaatekeskusteluun verkon neutraliteetista eritoten tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvien seikkojen osalta. |
| --- | --- |

86.

Vaikka komission tiedonanto avoimesta internetistä ja verkon neutraliteetista Euroopassa käsittelee myös näitä asioita lyhyesti, tietosuojavaltuutettu katsoo, että tarvitaan lisää toimenpiteitä tyydyttävän politiikan luomiseksi tulevaisuudessa. Tämän lausunnon myötä hän on sen vuoksi osallistunut meneillään olevaan periaatekeskusteluun verkon neutraliteetista eritoten tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvien seikkojen osalta.

| 87. | Tietosuojavaltuutettu katsoo, että kansallisten viranomaisten ja BERECin on seurattava tilannetta markkinoilla. Seurannan perusteella olisi voitava luoda selvä kuva siitä, ollaanko markkinoilla siirtymässä kohti laaja-alaista, tosiaikaista viestinnän valvontaa ja liittyykö lainsäädännön noudattamiseen ongelmia. |
| --- | --- |

87.

Tietosuojavaltuutettu katsoo, että kansallisten viranomaisten ja BERECin on seurattava tilannetta markkinoilla. Seurannan perusteella olisi voitava luoda selvä kuva siitä, ollaanko markkinoilla siirtymässä kohti laaja-alaista, tosiaikaista viestinnän valvontaa ja liittyykö lainsäädännön noudattamiseen ongelmia.

| 88. | Markkinoiden seurantaan tulisi kuulua myös uusien käytäntöjen vaikutusten tarkempi analyysi internetiin liittyvän tietosuojan ja yksityisyyden osalta. Tässä lausunnossa määritetään muutamia aloja, joita olisi tarpeen selventää. Vaikka EU:n virastot ja sellaiset elimet kuin BEREC, 29 artiklan työryhmä ja tietosuojavaltuutettu voivatkin selventää lainsäädännön soveltamisen ehtoja, tietosuojavaltuutettu katsoo, että komission velvollisuus on koordinoida ja ohjata keskustelua. Sen vuoksi hän kehottaa komissiota tekemään aloitteen yhteistyöelimestä tai työryhmästä, johon kuuluisivat kaikki nämä sidosryhmät, tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Tarkempaa analyysia edellyttävien seikkojen osalta olisi käsiteltävä etenkin seuraavia kohtia:






  — | Sellaisten valvontakäytäntöjen määrittäminen, jotka ovat perusteltuja sujuvan liikennevirran varmistamiseksi ja turvallisuuteen liittyvien tarkoitusten toteuttamiseksi. |
| --- | --- | --- |

88.

Markkinoiden seurantaan tulisi kuulua myös uusien käytäntöjen vaikutusten tarkempi analyysi internetiin liittyvän tietosuojan ja yksityisyyden osalta. Tässä lausunnossa määritetään muutamia aloja, joita olisi tarpeen selventää. Vaikka EU:n virastot ja sellaiset elimet kuin BEREC, 29 artiklan työryhmä ja tietosuojavaltuutettu voivatkin selventää lainsäädännön soveltamisen ehtoja, tietosuojavaltuutettu katsoo, että komission velvollisuus on koordinoida ja ohjata keskustelua. Sen vuoksi hän kehottaa komissiota tekemään aloitteen yhteistyöelimestä tai työryhmästä, johon kuuluisivat kaikki nämä sidosryhmät, tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Tarkempaa analyysia edellyttävien seikkojen osalta olisi käsiteltävä etenkin seuraavia kohtia:

—

Sellaisten valvontakäytäntöjen määrittäminen, jotka ovat perusteltuja sujuvan liikennevirran varmistamiseksi ja turvallisuuteen liittyvien tarkoitusten toteuttamiseksi.

| — | Sen määrittäminen, milloin valvonta edellyttää yksilön suostumusta ja etenkin kaikkien asianosaisten käyttäjien suostumusta, ja mitkä ovat sallitut tekniset parametrit sen varmistamiseksi, että valvontatekniikkaan ei sisälly sellaista tietojen käsittelyä, joka ei ole oikeasuhteista aiottuihin tarkoituksiin nähden. |
| --- | --- |

—

Sen määrittäminen, milloin valvonta edellyttää yksilön suostumusta ja etenkin kaikkien asianosaisten käyttäjien suostumusta, ja mitkä ovat sallitut tekniset parametrit sen varmistamiseksi, että valvontatekniikkaan ei sisälly sellaista tietojen käsittelyä, joka ei ole oikeasuhteista aiottuihin tarkoituksiin nähden.

| — | Näiden seikkojen lisäksi ohjeistusta saatetaan tarvita myös tarvittavien tietosuojatoimenpiteiden soveltamisesta (käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate, turvallisuus jne.). |
| --- | --- |

—

Näiden seikkojen lisäksi ohjeistusta saatetaan tarvita myös tarvittavien tietosuojatoimenpiteiden soveltamisesta (käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate, turvallisuus jne.).

| 89. | Nämä havainnot saattavat osoittaa lainsäädännöllisten lisätoimenpiteiden tarvetta. Siinä tapauksessa komission tulisi kehittää poliittisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lainsäädännön vahvistaminen ja oikeusvarmuuden varmistaminen. Uusilla toimenpiteillä olisi voitava selventää verkon neutraliteetin periaatteen käytännön seurauksia, kuten joissakin jäsenvaltioissa on jo tehty, ja varmistaa, että käyttäjillä on todellista valinnanvapautta, eritoten pakottamalla internet-palveluntarjoajat tarjoamaan valvomattomia yhteyksiä. |
| --- | --- |

89.

Nämä havainnot saattavat osoittaa lainsäädännöllisten lisätoimenpiteiden tarvetta. Siinä tapauksessa komission tulisi kehittää poliittisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lainsäädännön vahvistaminen ja oikeusvarmuuden varmistaminen. Uusilla toimenpiteillä olisi voitava selventää verkon neutraliteetin periaatteen käytännön seurauksia, kuten joissakin jäsenvaltioissa on jo tehty, ja varmistaa, että käyttäjillä on todellista valinnanvapautta, eritoten pakottamalla internet-palveluntarjoajat tarjoamaan valvomattomia yhteyksiä.

Tehty Brysselissä 7 päivänä lokakuuta 2011.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, tietosuojadirektiivi.

1

(2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1, tietosuoja-asetus.

2

(3)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä marraskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY (katso alaviite 15), sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi.

3

(4)  KOM(2011) 222 lopullinen.

4

(5)  Vastauksessaan tietosuojavaltuutettu korosti, että on tärkeää ottaa tietosuojaan ja yksityisyyteen liittyvät seikat huomioon muiden oikeuksien ja arvojen ohella. Lausunto on luettavissa osoitteessa http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2010/10-10-06_EC_Consultation_Open_Internet_EN.pdf

5

(6)  Saatavana osoitteesta http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st14/st14209.en11.pdf

6

(7)  Tämä koskee sekä kiinteää että mobiilia internetyhteyttä.

7

(8)  Periaatetta ei kuitenkaan sovelleta siihen, että Internet-palveluntarjoajat rajoittavat nopeutta tai sen tiedon määrää, jota tilaaja voi lähettää tai vastaanottaa tilauksensa mukaisen kaistanleveyden tai määrällisten rajojen perusteella. Näin ollen verkon neutraliteettiperiaatetta sovellettaessakin internet-palveluntarjoajat voisivat edelleen tarjota internet-yhteystilauksia, joissa pääsyä on rajoitettu esimerkiksi nopeuden tai määrän perusteella, mikäli se ei ole syrjivää tietyn sisällön puolesta tai sitä vastaan.

8

(9)  Katso esimerkiksi 27. toukokuuta 2011 hyväksytty OFCOMin raportti ”Site blocking to reduce online copyright infringement” (sivustojen estäminen tekijänoikeusloukkauksien vähentämiseksi verkossa), joka on saatavana osoitteessa http://www.culture.gov.uk/images/publications/Ofcom_Site-Blocking-_report_with_redactions_vs2.pdf: ”Jotkin internet-palveluntarjoajat käyttävät verkossaan jo pakettivalvontajärjestelmiä liikenteen valvontaan ja muihin tarkoituksiin. On siis oletettavaa, että niitä voidaan käyttää, vaikka se olisikin erittäin monimutkaista ja vaikka siitä aiheutuisikin kustannuksia niille, jotka eivät vielä tarjoa tällaisia palveluita. Voi olla, että lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä internet-tietoliikennepakettien syvätarkastusta (deep packet inspection, DPI) voivat toteuttaa vain suuremmat internet-palveluntarjoajat, jos niillä on tarvittavaa pääomaa.”

9

(10)  10 Tosiaikaisten sovellusten, kuten suoratoistovideoiden, laatu määräytyy muun muassa latenssiajan perusteella, eli esimerkiksi verkon kuormituksesta johtuvan viiveen perusteella.

10

(11)  Tähän eivät kuulu operaatiot, joiden tavoitteena on lisätä verkon turvallisuutta ja havaita haitallinen liikenne, eivätkä laskutukseen ja yhteenliittämiseen tarvittavat operaatiot. Tähän eivät kuulu myöskään tietojen säilyttämistä koskevan direktiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/24/EY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tai yleisten viestintäverkkojen yhteydessä tuotettavien tai käsiteltävien tietojen säilyttämisestä ja direktiivin 2002/58/EY muuttamisesta (EYVL L 105, 13.4.2006, s. 54.)) nojalla syntyneet velvoitteet.

11

(12)  Direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/140/EY ja asetuksella (EY) N:o 544/2009 (EUVL L 337, 18.12.2009, s. 37).

12

(13)  Katso 3 kohdan e alakohta, jossa neuvosto toteaa näin: ”Internetin avoimuus on säilytettävä ja varmistettava, että se voi edelleen tuottaa laadukkaita palveluita sananvapauden ja elinkeinovapauden kaltaisia perusoikeuksia edistäen ja kunnioittaen” sekä 8 kohdan d alakohta, jossa jäsenvaltioita kehotetaan ”edistämään internetin avoimuutta ja neutraaliutta poliittisena tavoitteenaan”.

13

(14)  Direktiivi 2002/22/EY, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (EUVL L 337, 18.12.2009, s. 11). Vertaa myös 1 artiklan 3 kohtaa, jossa todetaan, että ”tässä direktiivissä ei määrätä pakollisiksi eikä rajoiteta yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tarjoajien asettamia ehtoja, joilla rajoitetaan loppukäyttäjille tarjottavien palvelujen ja sovellusten saatavuutta ja käyttöä, jos ne ovat sallittuja kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti, mutta siinä säädetään velvollisuus antaa tällaisia ehtoja koskevat tiedot.”

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/136/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta.

15

(16)  Alkuperäinen hollanninkielinen muutos on saatavana osoitteessa https://zoek.officielebekendmakingen.nl/kst-32549-A.html Tiedotusvälineiden ilmoittamissa syissä tämän toimintalinjan valintaan ei viitattu tietosuojan ja yksityisyyden näkökohtiin vaan pikemminkin sen varmistamiseen, etteivät käyttäjät jää vaille tietoa tai ettei tiedon saatavuutta rajoiteta. Näyttää siis siltä, että tämän muutoksen perusteina olivat tiedon saatavuuteen liittyvät seikat.

16

(17)  Katso alaviite 4.

17

(18)  Katso 4 kohdan e alakohta, jossa neuvosto toteaa: ”Henkilötietojen suojeluun liittyy joitakin huolenaiheita, joita ovat esittäneet pääasiassa kuluttajat ja tietosuojaviranomaiset”.

18

(19)  Kuten jäljempänä luvussa IV.2 kuvataan, nämä käytännöt koodaavat siirrettävän tiedon sovitulla tavalla niin, että viestinnän osapuolet ymmärtävät toisiaan, kuten HTTP, FTP jne.

19

(20)  Internetin verkkolaitteet käyttävät kuitenkin reitityskäytäntöjä, joihin tallennetaan toimintatietoja, joissa käsitellään liikennetilastoja ja joissa vaihdetaan tietoja muiden verkkolaitteiden kanssa IP-pakettien reitittämiseksi tehokkainta reittiä pitkin. Kun jokin linkki on ruuhkautunut tai rikki ja kun reititin saa tästä tiedon, se päivittää reititystaulukkoon vaihtoehtoja, jotka eivät käytä tätä linkkiä. Kannattaa myös muistaa tietojen keruu ja käsittely, jota voidaan tehdä tietyissä tapauksissa laskutustarkoituksiin tai jopa tietojen säilyttämistä koskevan direktiivin nojalla.

20

(21)  HTTP – Hypertext transfer protocol eli verkkosivujen korkean tason yhteyskäytäntö, tai HTML – Hypertext Markup Language eli hypertekstin merkintäkieli, jota käytetään verkkosivujen laatimisessa.

21

(22)  FTP – File transfer protocol eli TCP-yhteyskäytäntöön perustuva verkkoasemien välisen tiedostonsiirron käytäntö.

22

(23)  Käytetyn käytännön määrittämiseen on erilaisia tapoja. Voidaan esimerkiksi etsiä sisäisten käytäntöjen tiettyjä kenttiä esimerkiksi viestin laatimiseen käytettyjen porttien määrittämiseksi. Viestivirran tilastollinen luonnehdinta voidaan myös päätellä tiettyjen kenttien analyysista tai kahden IP-osoitteen välillä samanaikaisesti käytettyjen yhteyskäytäntöjen korrelaatiosta.

23

(24)  Kunkin käytännön otsikossa on tiettyjä kenttiä, jotka antavat epämuodollista lisätietoa siirrettävästä viestinnästä. Siksi näiden kenttien sisältöä voidaan kutsua viestinnän metatiedoiksi. Esimerkki näistä kentistä voi olla vaikkapa käytetyn portin numero, ja jos se on esimerkiksi 80, on todennäköistä, että viestinnän tyyppi on web-selailu.

24

(25)  Tietojen seurantaan pystyvät toki muutkin kuin vain internet-palveluntarjoajat. Myös verkkomainonnan tarjoajat pystyvät seuraamaan käyttäjiä verkkosivustoilla käyttämällä kolmannen osapuolen evästeitä. Lue esimerkiksi hiljattain julkaistu akateeminen artikkeli, joka osoittaa, että Google on läsnä 97:ssä sadasta suosituimmasta verkkosivustosta. Tämä tarkoittaa sitä, että Google voi seurata käyttäjiä, jotka eivät ole poistaneet kolmannen osapuolen evästeitä käytöstä näitä suosittuja verkkosivustoja selaillessaan. Ks. Ayenson Mika, Wambach Dietrich James, Soltani Ashkan, Good Nathan ja Hoofnagle Chris Jay: Flash Cookies and Privacy II: Now with HTML5 and ETag Respawning (29.7.2011). Saatavana osoitteessa http://ssrn.com/abstract=1898390 29 artiklan työryhmä on käsitellyt käyttäjien seurantaa kolmannen osapuolen evästeitä käyttämällä. Katso lausunto 2/2010 verkkokäyttäytymiseen perustuvasta mainonnasta, hyväksytty 22. kesäkuuta 2010 (WP 171).

25

(26)  Sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin johdanto-osan 10 kappale: ”Sähköisen viestinnän alalla direktiiviä 95/46/EY sovelletaan erityisesti kaikkien sellaisten perusoikeuksien ja -vapauksien turvaamista koskevien kysymysten osalta, jotka eivät nimenomaisesti sisälly tämän direktiivin säännöksiin, rekisterinpitäjän velvoitteet ja yksilöiden oikeudet mukaan lukien.” Myös johdanto-osan 17 kappale on oleellinen rekisteröidyn suostumuksen osalta: ”Tässä direktiivissä käyttäjän tai tilaajan suostumuksella olisi, siitä riippumatta, onko kyseessä luonnollinen vai oikeushenkilö, tarkoitettava samaa kuin rekisteröidyn suostumuksella direktiivissä 95/46/EY määritellyn ja tarkennetun mukaisesti.”

26

(27)  29 artiklan työryhmän lausunto 2/2006 yksityisyyteen liittyvistä seikoista, jotka koskevat sähköpostien tarkastuspalvelusta annettua määräystä, annettu 21. helmikuuta 2006 (WP 118). Tässä lausunnossa työryhmä katsoo, että suodattimien käyttö 4 artiklan mukaiseen tarkoitukseen voi olla sähköisen viestinnän tietosuojaa koskevan direktiivin 5 artiklan mukainen.

27

(28)  Direktiivin johdanto-osan 18 kappaleessa on lueteltu esimerkkejä lisäarvopalveluista. On epäselvää, voidaanko palvelut, joihin sovelletaan liikenteen hallinnan periaatteita, tulkita osaksi luetteloa. Liikenteen hallintapalvelujen, joiden tavoitteena on tietyn sisällön ensisijaistaminen, voitaisiin katsoa tuottavan palvelun laatua. Esimerkiksi sellaiset liikenteen hallintapalvelut, joihin kuuluu pelkästään IP-otsikoiden käsittelyä ja joiden tavoitteena on tarjota kalliimmin hinnoiteltuja pelipalveluita, joissa käyttäjien henkilökohtaista peliliikennettä ensisijaistetaan verkossa, voitaisiin katsoa lisäarvopalveluksi. Toisaalta ei ole lainkaan selvää, voitaisiinko tietyntyyppisen liikenteen hidastamiseen tähtäävä liikenteen hallintapalvelu esimerkiksi vertaisverkkoliikenteen osalta katsoa sellaiseksi.

28

(29)  Katso sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin johdanto-osan 17 kappale ja 2 artiklan f kohta.

29

(30)  Hyväksytty 13. heinäkuuta 2011 (WP 187).

30

(31)  Vastaava esimerkki on matkustajarekisterijärjestelmä (PNR), jonka osalta keskusteltiin siitä, oliko matkustajien suostumus varaustietojen välittämiseen Yhdysvaltojen viranomaisille pätevä. Työryhmä katsoi, että matkustajien suostumusta ei voida antaa vapaaehtoisesti, koska lentoyhtiöillä on velvollisuus lähettää tiedot ennen lentokoneen lähtöä, joten matkustajilla ei näin ollen ole todellista valinnanvapautta, jos he haluavat lentää (29 artiklan mukaisen työryhmän lausunto 6/2002 matkustajatietojen ja muiden tietojen välittämisestä lentoyhtiöiltä Yhdysvaltoihin).

31

(32)  Direktiivi 2009/136/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY muuttamisesta (katso alaviite 15).

32

(33)  Tästä huolimatta on tapauksia, joissa verkkoliikenteessä siirretään henkilökohtaista tietoa, jos esimerkiksi verkkosivulle lähetetään kuvia tunnistettavista luonnollisista henkilöistä. Tällaisen tiedon käsittely edellyttää oikeusperustaa, mutta siihen ei sovelleta 5 artiklan 1 kohtaa, koska nämä henkilöt eivät ole ”kyseisiä henkilöitä”.

33

(34)  Kuten edellä on korostettu, tietosuojadirektiivi koskee kaikkia niitä perusoikeuksien ja –vapauksien suojeluun liittyviä asioita, joita sähköisen viestinnän tietosuojaa koskeva direktiivi ei nimenomaisesti kata.

34

(35)  Tämä ei kuitenkaan vaikuta siihen, että lainsäädäntöä on tarpeen muuttaa muiden seikkojen vuoksi etenkin EU:n tietosuojalainsäädännön yleisen tarkistuksen osalta, jonka tarkoituksena on tehostaa sitä uusien tekniikoiden ja globalisaation kannalta.

35

---

| 8.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 34/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 34/18

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission maahanmuuttotiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle

2012/C 34/02

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 7–8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1),

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen 41 artiklan (2),

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I   JOHDANTO

| 1. | Komissio antoi 4 päivänä toukokuuta 2011 maahanmuuttotiedonannon (3) (jäljempänä ’tiedonanto’). Euroopan tietosuojavaltuutettu antaa tämän lausunnon omasta aloitteestaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 41 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

1.

Komissio antoi 4 päivänä toukokuuta 2011 maahanmuuttotiedonannon (3) (jäljempänä ’tiedonanto’). Euroopan tietosuojavaltuutettu antaa tämän lausunnon omasta aloitteestaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 41 artiklan nojalla.

| 2. | Euroopan tietosuojavaltuutettua ei kuultu ennen tiedonannon hyväksymistä. Tämä on valitettavaa, sillä varhaisemmassa vaiheessa esitetyt huomautukset olisivat voineet auttaa puuttumaan joihinkin tässä lausunnossa esiin tuotuihin ongelmiin. |
| --- | --- |

2.

Euroopan tietosuojavaltuutettua ei kuultu ennen tiedonannon hyväksymistä. Tämä on valitettavaa, sillä varhaisemmassa vaiheessa esitetyt huomautukset olisivat voineet auttaa puuttumaan joihinkin tässä lausunnossa esiin tuotuihin ongelmiin.

Tiedonannon tavoitteet ja kattavuus

| 3. | Tiedonannossa pyritään asettamaan viime aikoina tehdyt ja lähitulevaisuudessa esitettävät toimintaehdotukset kehykseen, jossa otetaan huomioon kaikki asiaan kuuluvat maahanmuuttoa koskevat näkökohdat. Tavoitteena on myös välttää pelkästään lyhyellä aikavälillä tarvittavia rajavalvontatoimenpiteitä ja ottaa huomioon myös pitkän aikavälin näkökohdat
   (4). Tiedonanto on laadittu suurimmaksi osaksi Pohjois-Afrikan nykytapahtumia ja erityisesti Libyan konfliktia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3.

Tiedonannossa pyritään asettamaan viime aikoina tehdyt ja lähitulevaisuudessa esitettävät toimintaehdotukset kehykseen, jossa otetaan huomioon kaikki asiaan kuuluvat maahanmuuttoa koskevat näkökohdat. Tavoitteena on myös välttää pelkästään lyhyellä aikavälillä tarvittavia rajavalvontatoimenpiteitä ja ottaa huomioon myös pitkän aikavälin näkökohdat
   (4). Tiedonanto on laadittu suurimmaksi osaksi Pohjois-Afrikan nykytapahtumia ja erityisesti Libyan konfliktia silmällä pitäen.

| 4. | Tätä varten tiedonannossa käsitellään humanitaarista apua, rajavalvontaa, viisumeja, turvapaikanhakua, maahanmuuton taloudellisia syitä ja kotouttamista. Siinä viitataan moniin lainsäädäntöehdotuksiin, joista osa on uusia ja osa jo esitettyjä. Monissa näistä ehdotuksista käsitellään rajavalvontaa, joka on tiedonannossa tärkeässä osassa. Osa ehdotuksista edellyttäisi henkilötietojen laajamittaista käsittelyä. |
| --- | --- |

4.

Tätä varten tiedonannossa käsitellään humanitaarista apua, rajavalvontaa, viisumeja, turvapaikanhakua, maahanmuuton taloudellisia syitä ja kotouttamista. Siinä viitataan moniin lainsäädäntöehdotuksiin, joista osa on uusia ja osa jo esitettyjä. Monissa näistä ehdotuksista käsitellään rajavalvontaa, joka on tiedonannossa tärkeässä osassa. Osa ehdotuksista edellyttäisi henkilötietojen laajamittaista käsittelyä.

| 5. | Kyseinen tiedonanto on vasta ensimmäinen lukuisista tulevaisuudessa annettavista tiedonannoista ja ehdotuksista, joista jokaisessa käsitellään tarkemmin tiedonannossa mainittuja erityisiä näkökohtia. Tältä osin 23–24 päivänä kesäkuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä (5) todetaan, että ”ponnisteluja tuetaan myös kiirehtimällä ”älykkäitä rajoja” koskevaa työtä, jotta varmistettaisiin uusien teknologioiden hyödyntäminen rajavalvonnan haasteisiin vastaamisessa. Erityisesti olisi otettava käyttöön maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelma. Eurooppa-neuvosto panee tyytyväisenä merkille yhteisymmärryksen, joka on saavutettu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta virastosta.” |
| --- | --- |

5.

Kyseinen tiedonanto on vasta ensimmäinen lukuisista tulevaisuudessa annettavista tiedonannoista ja ehdotuksista, joista jokaisessa käsitellään tarkemmin tiedonannossa mainittuja erityisiä näkökohtia. Tältä osin 23–24 päivänä kesäkuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä (5) todetaan, että ”ponnisteluja tuetaan myös kiirehtimällä ”älykkäitä rajoja” koskevaa työtä, jotta varmistettaisiin uusien teknologioiden hyödyntäminen rajavalvonnan haasteisiin vastaamisessa. Erityisesti olisi otettava käyttöön maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelma. Eurooppa-neuvosto panee tyytyväisenä merkille yhteisymmärryksen, joka on saavutettu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta virastosta.”

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon tavoitteet

| 6. | Vaikka tietosuoja ei olekaan tiedonannon tärkein aihe, tiedonannossa mainitaan kuitenkin monia rajavalvontaan liittyviä aloitteita ja ehdotuksia, kuten maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä ja rekisteröityjen matkustajien ohjelma, joilla on merkittävä vaikutus tietosuojaa koskevaan perusoikeuteen. Tässä yhteydessä tiedonannossa korostetaan rajavalvonnan suurta merkitystä rikollisuuden torjunnassa ja viitataan komission vuonna 2010 julkaisemaan sisäisen turvallisuuden strategiaan (6). |
| --- | --- |

6.

Vaikka tietosuoja ei olekaan tiedonannon tärkein aihe, tiedonannossa mainitaan kuitenkin monia rajavalvontaan liittyviä aloitteita ja ehdotuksia, kuten maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä ja rekisteröityjen matkustajien ohjelma, joilla on merkittävä vaikutus tietosuojaa koskevaan perusoikeuteen. Tässä yhteydessä tiedonannossa korostetaan rajavalvonnan suurta merkitystä rikollisuuden torjunnassa ja viitataan komission vuonna 2010 julkaisemaan sisäisen turvallisuuden strategiaan (6).

| 7. | Monia näistä ehdotuksista ja aloitteista käsitellään tarkemmin tulevaisuudessa. Siten käsiteltävänä oleva tiedonanto tarjoaa mahdollisuuden esittää näistä aloitteista huomautuksia jo varhaisessa vaiheessa. Jo esitettyjen aloitteiden osalta tämä on tilaisuus toistaa osa aiemmin, neuvoston ja parlamentin lopullista hyväksyntää odotettaessa esitetyistä tärkeimmistä huomautuksista. Yksi näistä aloitteista on esimerkiksi ehdotus asetukseksi niin sanotun Frontex-asetuksen muuttamisesta (7). |
| --- | --- |

7.

Monia näistä ehdotuksista ja aloitteista käsitellään tarkemmin tulevaisuudessa. Siten käsiteltävänä oleva tiedonanto tarjoaa mahdollisuuden esittää näistä aloitteista huomautuksia jo varhaisessa vaiheessa. Jo esitettyjen aloitteiden osalta tämä on tilaisuus toistaa osa aiemmin, neuvoston ja parlamentin lopullista hyväksyntää odotettaessa esitetyistä tärkeimmistä huomautuksista. Yksi näistä aloitteista on esimerkiksi ehdotus asetukseksi niin sanotun Frontex-asetuksen muuttamisesta (7).

| 8. | Tässä lausunnossa ei ole tarkoitus käsitellä kaikkia asiaan liittyviä aihealueita ja tiedonannossa mainittuja ehdotuksia, vaan






  — | tarkastella useita tietosuojaan liittyviä periaatteita ja käsitteitä, joita ovat esimerkiksi rajattu käyttötarkoitus, tarpeellisuus, suhteellisuus ja ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” ja jotka pitäisi ottaa huomioon, kun tiedonannossa esitettyä lähestymistapaa sovelletaan käytännössä, |
| --- | --- | --- |

8.

Tässä lausunnossa ei ole tarkoitus käsitellä kaikkia asiaan liittyviä aihealueita ja tiedonannossa mainittuja ehdotuksia, vaan

—

tarkastella useita tietosuojaan liittyviä periaatteita ja käsitteitä, joita ovat esimerkiksi rajattu käyttötarkoitus, tarpeellisuus, suhteellisuus ja ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja” ja jotka pitäisi ottaa huomioon, kun tiedonannossa esitettyä lähestymistapaa sovelletaan käytännössä,

| — | tarkastella tiedonannossa ehdotettuja erityistoimenpiteitä tietosuojan näkökulmasta ja antaa jo tässä vaiheessa neuvoja siitä, miten perusoikeuksien ja erityisesti henkilötietosuojan asianmukainen kunnioittaminen voidaan taata. |
| --- | --- |

—

tarkastella tiedonannossa ehdotettuja erityistoimenpiteitä tietosuojan näkökulmasta ja antaa jo tässä vaiheessa neuvoja siitä, miten perusoikeuksien ja erityisesti henkilötietosuojan asianmukainen kunnioittaminen voidaan taata.

| 9. | Tätä varten lausunto on jaettu kahteen pääosaan. Ensimmäisessä osassa esitetään huomioita tiedonannon yleisestä lähestymistavasta ja käsitellään laaja-alaisesti sen sisältöä, kuten arviointitarvetta ja perusoikeuksien vaikutuksia tietojärjestelmien suunnitteluun. Toisessa osassa esitetään tarkempia huomioita erityisistä ehdotuksista ja aloitteista (8). |
| --- | --- |

9.

Tätä varten lausunto on jaettu kahteen pääosaan. Ensimmäisessä osassa esitetään huomioita tiedonannon yleisestä lähestymistavasta ja käsitellään laaja-alaisesti sen sisältöä, kuten arviointitarvetta ja perusoikeuksien vaikutuksia tietojärjestelmien suunnitteluun. Toisessa osassa esitetään tarkempia huomioita erityisistä ehdotuksista ja aloitteista (8).

II   YLEISIÄ HUOMAUTUKSIA

Tiedonannon lähestymistapa

| 10. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti tiedonannon tavoitteeseen välttää tyytymistä pelkästään lyhyellä aikavälillä tarvittaviin rajavalvontatoimenpiteisiin ja ottaa huomioon myös pitkän aikavälin näkökohdat
   (9). Kattava ja toimiva lähestymistapa maahanmuuttoon ei voi perustua pelkästään rajavalvontaan, vaan siinä on otettava huomioon muitakin näkökohtia. |
| --- | --- |

10.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti tiedonannon tavoitteeseen välttää tyytymistä pelkästään lyhyellä aikavälillä tarvittaviin rajavalvontatoimenpiteisiin ja ottaa huomioon myös pitkän aikavälin näkökohdat
   (9). Kattava ja toimiva lähestymistapa maahanmuuttoon ei voi perustua pelkästään rajavalvontaan, vaan siinä on otettava huomioon muitakin näkökohtia.

| 11. | Tällaisessa kattavassa lähestymistavassa täytyy kunnioittaa myös maahanmuuttajien ja pakolaisten perusoikeuksia, tietosuojaoikeudet mukaan luettuina. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että nämä ryhmät ovat usein heikossa asemassa. |
| --- | --- |

11.

Tällaisessa kattavassa lähestymistavassa täytyy kunnioittaa myös maahanmuuttajien ja pakolaisten perusoikeuksia, tietosuojaoikeudet mukaan luettuina. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että nämä ryhmät ovat usein heikossa asemassa.

| 12. | Tiedonannossa todetaan tältä osin, että unionin tavoitteena on oltava yhtäältä korkean turvallisuustason ylläpitäminen ja toisaalta rajanylitysten helpottaminen ”niiden kannalta, joilla on maahantulo-oikeus, heidän perusoikeuksiaan täysimääräisesti kunnioittaen” (10). Tällaisesta muotoilusta saattaa syntyä sellainen kuva, että ellei ihmistä voida syystä tai toisesta päästää rajan yli, hänen perusoikeuksiaan ei tarvitse kunnioittaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun mukaan on ilmeistä, ettei heidän oikeuksiinsa kuulu välttämättä oikeutta asettua EU:n alueelle. Tällöin on ryhdyttävä asiaankuuluviin toimiin, kuten palautettava heidät. Perusoikeuksia on kuitenkin aina kunnioitettava. |
| --- | --- |

12.

Tiedonannossa todetaan tältä osin, että unionin tavoitteena on oltava yhtäältä korkean turvallisuustason ylläpitäminen ja toisaalta rajanylitysten helpottaminen ”niiden kannalta, joilla on maahantulo-oikeus, heidän perusoikeuksiaan täysimääräisesti kunnioittaen” (10). Tällaisesta muotoilusta saattaa syntyä sellainen kuva, että ellei ihmistä voida syystä tai toisesta päästää rajan yli, hänen perusoikeuksiaan ei tarvitse kunnioittaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun mukaan on ilmeistä, ettei heidän oikeuksiinsa kuulu välttämättä oikeutta asettua EU:n alueelle. Tällöin on ryhdyttävä asiaankuuluviin toimiin, kuten palautettava heidät. Perusoikeuksia on kuitenkin aina kunnioitettava.

| 13. | On huomattava, että tiedonannossa kannatetaan voimakkaasti tekniikan käyttöön tukeutuvaa rajavalvontatapaa. Tiedonannossa muun muassa kannatetaan rajavalvonnan lisäämistä (katso suunnitteilla oleva Euroopan rajavalvontajärjestelmä Eurosur) (11). Siinä pohditaan myös mahdollisuutta perustaa uusi laaja-alainen tietojärjestelmä matkustajatietojen käsittelyä varten (maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelma) (12). Lisäksi siinä kannatetaan olemassa olevien järjestelmien laajentamista kattamaan uudet käyttäjät (eli Eurodac-järjestelmä) (13). Tämä tekniikkakeskeisyys vastaa viime vuosien yleistä suuntausta. |
| --- | --- |

13.

On huomattava, että tiedonannossa kannatetaan voimakkaasti tekniikan käyttöön tukeutuvaa rajavalvontatapaa. Tiedonannossa muun muassa kannatetaan rajavalvonnan lisäämistä (katso suunnitteilla oleva Euroopan rajavalvontajärjestelmä Eurosur) (11). Siinä pohditaan myös mahdollisuutta perustaa uusi laaja-alainen tietojärjestelmä matkustajatietojen käsittelyä varten (maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelma) (12). Lisäksi siinä kannatetaan olemassa olevien järjestelmien laajentamista kattamaan uudet käyttäjät (eli Eurodac-järjestelmä) (13). Tämä tekniikkakeskeisyys vastaa viime vuosien yleistä suuntausta.

Olemassa olevien välineiden arviointi ennen uusien ehdottamista sekä tarpeellisuuden testaaminen

| 14. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on korostanut useaan otteeseen, että olemassa olevia välineitä pitäisi arvioida ennen uusien ehdottamista (14). Tässä yhteydessä Euroopan tietosuojavaltuutettu muistuttaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (15) ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöistä (16) ja huomauttaa, että yksityiselämän oikeuteen puuttumisen on oltava ”demokraattisessa yhteiskunnassa välttämätöntä” ja suhteellisuusperiaatteen mukaista. Tarpeellisuuden käsite merkitsee suurempaa todistustaakkaa kuin pelkkä ”hyödyllisyyden” käsite (17). Tämä tarkoittaa sitä, että kaikkiin oleellisiin ehdotuksiin on liitettävä selvät todisteet niiden tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta. |
| --- | --- |

14.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on korostanut useaan otteeseen, että olemassa olevia välineitä pitäisi arvioida ennen uusien ehdottamista (14). Tässä yhteydessä Euroopan tietosuojavaltuutettu muistuttaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (15) ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöistä (16) ja huomauttaa, että yksityiselämän oikeuteen puuttumisen on oltava ”demokraattisessa yhteiskunnassa välttämätöntä” ja suhteellisuusperiaatteen mukaista. Tarpeellisuuden käsite merkitsee suurempaa todistustaakkaa kuin pelkkä ”hyödyllisyyden” käsite (17). Tämä tarkoittaa sitä, että kaikkiin oleellisiin ehdotuksiin on liitettävä selvät todisteet niiden tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta.

| 15. | Tällaisia todisteita pitäisi saada yksityisyyden suojaa koskevien vaikutusten arvioinnista (18) riittävän näytön pohjalta (19). Tilastojen ja arvioiden valikoiva käyttö ei riitä. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että laittoman maahanmuuton kaltaisesta ilmiöstä on vaikea saada luotettavaa tietoa. Vaikutustenarvioinneissa pitäisi kuitenkin tarkastella myös vaihtoehtoisia ratkaisuja ongelmiin, jotta vaikutus perusoikeuksiin olisi mahdollisimman pieni (20). Pelkkä mahdollisuus käyttää teknisiä ratkaisuja ei tarkoita sitä, että ne olisivat tarpeellisia ja oikeasuhteisia. |
| --- | --- |

15.

Tällaisia todisteita pitäisi saada yksityisyyden suojaa koskevien vaikutusten arvioinnista (18) riittävän näytön pohjalta (19). Tilastojen ja arvioiden valikoiva käyttö ei riitä. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että laittoman maahanmuuton kaltaisesta ilmiöstä on vaikea saada luotettavaa tietoa. Vaikutustenarvioinneissa pitäisi kuitenkin tarkastella myös vaihtoehtoisia ratkaisuja ongelmiin, jotta vaikutus perusoikeuksiin olisi mahdollisimman pieni (20). Pelkkä mahdollisuus käyttää teknisiä ratkaisuja ei tarkoita sitä, että ne olisivat tarpeellisia ja oikeasuhteisia.

| 16. | Jos arvioinnissa päädytään siihen, että uudet laaja-alaiset tietojärjestelmät ovat tarpeen, ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” käsite on otettava niiden suunnittelussa huomioon. Rekisterinpitäjien pitäisi pystyä osoittamaan toteuttaneensa asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että järjestelmien suunnittelussa on noudatettu yksityisyyttä koskevia vaatimuksia. Tämä saattaa vähentää uusien toimenpiteiden kielteistä vaikutusta yksityisyyteen (tai lisätä niiden myönteistä vaikutusta). Komissio on kannattanut tätä lähestymistapaa (21). ”Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” soveltaminen järjestelmiin, kuten tiedonannossa mainittuun maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmään, supistaisi kerättävien henkilötietojen määrää minimiin, lyhentäisi säilytysaikoja ja tekisi tietojen käsittelystä yksityisyyttä suojaavaa ja rekisteröidyn kannalta avointa. |
| --- | --- |

16.

Jos arvioinnissa päädytään siihen, että uudet laaja-alaiset tietojärjestelmät ovat tarpeen, ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” käsite on otettava niiden suunnittelussa huomioon. Rekisterinpitäjien pitäisi pystyä osoittamaan toteuttaneensa asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että järjestelmien suunnittelussa on noudatettu yksityisyyttä koskevia vaatimuksia. Tämä saattaa vähentää uusien toimenpiteiden kielteistä vaikutusta yksityisyyteen (tai lisätä niiden myönteistä vaikutusta). Komissio on kannattanut tätä lähestymistapaa (21). ”Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” soveltaminen järjestelmiin, kuten tiedonannossa mainittuun maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmään, supistaisi kerättävien henkilötietojen määrää minimiin, lyhentäisi säilytysaikoja ja tekisi tietojen käsittelystä yksityisyyttä suojaavaa ja rekisteröidyn kannalta avointa.

| 17. | Myös käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta on noudatettava. Tietojen käyttö muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen on estettävä. Tiedonannossa esimerkiksi esitetään sellaisen aloitteen uusimista, jonka myötä lainvalvontaviranomaiset pääsisivät Eurodac-järjestelmään (22). Tämä näyttää vahvistavan sitä suuntausta, että lainvalvontaviranomaisille myönnetään pääsy EU:n laajoihin järjestelmiin, ja se nostaa esiin järjestelmän alkuperäisen käyttötarkoituksen laajentamista koskevan ongelman. Sillä, että uusille viranomaiselle myönnetään pääsy tietojärjestelmiin, saattaa olla vakavia seurauksia: tietojärjestelmä, jonka käyttöä erityistarkoitukseen pidetään oikeasuhteisena, voi muuttua suhteettomaksi, kun käyttötarkoitusta laajennetaan jälkikäteen (23). |
| --- | --- |

17.

Myös käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta on noudatettava. Tietojen käyttö muuhun kuin alkuperäiseen tarkoitukseen on estettävä. Tiedonannossa esimerkiksi esitetään sellaisen aloitteen uusimista, jonka myötä lainvalvontaviranomaiset pääsisivät Eurodac-järjestelmään (22). Tämä näyttää vahvistavan sitä suuntausta, että lainvalvontaviranomaisille myönnetään pääsy EU:n laajoihin järjestelmiin, ja se nostaa esiin järjestelmän alkuperäisen käyttötarkoituksen laajentamista koskevan ongelman. Sillä, että uusille viranomaiselle myönnetään pääsy tietojärjestelmiin, saattaa olla vakavia seurauksia: tietojärjestelmä, jonka käyttöä erityistarkoitukseen pidetään oikeasuhteisena, voi muuttua suhteettomaksi, kun käyttötarkoitusta laajennetaan jälkikäteen (23).

| 18. | Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu vaatii, että kaikkiin (nykyisiin ja uusiin) ehdotuksiin tietosuojaa koskevan perusoikeuden rajoittamisesta on liitettävä selviä todisteita niiden tarpeellisuudesta (24). Lisäksi jos laaja-alaisia tietojärjestelmiä pidetään tarpeellisina, niiden suunnittelussa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon ”sisäänrakennetun yksityisyydensuojan” periaate. Lisäksi toteutettuja toimenpiteitä pitäisi arvioida säännöllisesti, jotta voidaan määrittää, ovatko ne edelleen tarpeellisia. |
| --- | --- |

18.

Näin ollen Euroopan tietosuojavaltuutettu vaatii, että kaikkiin (nykyisiin ja uusiin) ehdotuksiin tietosuojaa koskevan perusoikeuden rajoittamisesta on liitettävä selviä todisteita niiden tarpeellisuudesta (24). Lisäksi jos laaja-alaisia tietojärjestelmiä pidetään tarpeellisina, niiden suunnittelussa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon ”sisäänrakennetun yksityisyydensuojan” periaate. Lisäksi toteutettuja toimenpiteitä pitäisi arvioida säännöllisesti, jotta voidaan määrittää, ovatko ne edelleen tarpeellisia.

III   ERITYISET HUOMAUTUKSET

Eurodac

| 19. | Tiedonannon kohdassa, jossa käsitellään lainvalvontaviranomaisten pääsyä Eurodac-tietokantaan, todetaan, että Eurodac-tietokannan pitäisi tukea edelleen Dublin-asetuksen tehokasta soveltamista ja että sen pitäisi ”vastata myös muihin lainvalvontaviranomaisten tarpeisiin” (25). |
| --- | --- |

19.

Tiedonannon kohdassa, jossa käsitellään lainvalvontaviranomaisten pääsyä Eurodac-tietokantaan, todetaan, että Eurodac-tietokannan pitäisi tukea edelleen Dublin-asetuksen tehokasta soveltamista ja että sen pitäisi ”vastata myös muihin lainvalvontaviranomaisten tarpeisiin” (25).

| 20. | Joulukuussa 2008 annettu Eurodac-asetuksen uudistamista koskeva ehdotus (26) ei sisältänyt säännöksiä lainvalvontaviranomaisten pääsystä järjestelmään. Ne sisällytettiin komission syyskuussa 2009 antamaan ehdotukseen (27). Lokakuussa 2010 komissio hyväksyi muutetun ehdotuksen (28), joka ei alkuperäisen ehdotuksen tapaan sisältänyt enää säännöksiä lainvalvontaviranomaisten pääsystä järjestelmään. |
| --- | --- |

20.

Joulukuussa 2008 annettu Eurodac-asetuksen uudistamista koskeva ehdotus (26) ei sisältänyt säännöksiä lainvalvontaviranomaisten pääsystä järjestelmään. Ne sisällytettiin komission syyskuussa 2009 antamaan ehdotukseen (27). Lokakuussa 2010 komissio hyväksyi muutetun ehdotuksen (28), joka ei alkuperäisen ehdotuksen tapaan sisältänyt enää säännöksiä lainvalvontaviranomaisten pääsystä järjestelmään.

| 21. | Eurodac-järjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 2010 antamassaan lausunnossa Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautui myönteisesti siihen, että lainvalvontaviranomaisten pääsy järjestelmään oli jätetty tekstistä pois (29), ja muistutti, että jos järjestelmää käytetään erilaisiin käyttötarkoituksiin, käytön täytyy perustua merkittävään näyttöön turvapaikanhakijoiden yhteyksistä terrorismiin ja/tai vakavaan rikollisuuteen. Lisäksi turvapaikanhakijoiden epävarma tilanne on otettava huomioon arvioitaessa tällaisen käyttöoikeuden tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

21.

Eurodac-järjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 2010 antamassaan lausunnossa Euroopan tietosuojavaltuutettu suhtautui myönteisesti siihen, että lainvalvontaviranomaisten pääsy järjestelmään oli jätetty tekstistä pois (29), ja muistutti, että jos järjestelmää käytetään erilaisiin käyttötarkoituksiin, käytön täytyy perustua merkittävään näyttöön turvapaikanhakijoiden yhteyksistä terrorismiin ja/tai vakavaan rikollisuuteen. Lisäksi turvapaikanhakijoiden epävarma tilanne on otettava huomioon arvioitaessa tällaisen käyttöoikeuden tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta.

| 22. | Eurodac-asetuksen uudistaminen on osa eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustamista. Tukholman ohjelman mukaan järjestelmä on määrä luoda vuoteen 2012 mennessä (30). Yksi komission esittämä syy, jonka vuoksi lainvalvontaviranomaisten pääsy järjestelmään jätettiin pois lokakuussa 2010 annetusta ehdotuksesta, oli se, että tämän kiistanalaisen toimenpiteen pois jättäminen voisi edistää turvapaikkapaketin hyväksymistä ripeästi (31). Asia on yhteydessä myös vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamiseen (32). |
| --- | --- |

22.

Eurodac-asetuksen uudistaminen on osa eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustamista. Tukholman ohjelman mukaan järjestelmä on määrä luoda vuoteen 2012 mennessä (30). Yksi komission esittämä syy, jonka vuoksi lainvalvontaviranomaisten pääsy järjestelmään jätettiin pois lokakuussa 2010 annetusta ehdotuksesta, oli se, että tämän kiistanalaisen toimenpiteen pois jättäminen voisi edistää turvapaikkapaketin hyväksymistä ripeästi (31). Asia on yhteydessä myös vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamiseen (32).

| 23. | Tätä taustaa vasten ja edellä esitettyjen huomautusten valossa Euroopan tietosuojavaltuutetun kanta on se, ettei tähän mennessä ole esitetty riittävän selkeitä ja luotettavia todisteita siitä, että aloite lainvalvontaviranomaisten pääsystä Eurodac-järjestelmään olisi tarpeen uusia. Aloitteen uusimista voitaisiin mahdollisesti harkita vasta sitten, kun asiasta olisi tehty uusi vaikutustenarviointi, jossa olisi otettu huomioon yksityisyyteen liittyvät näkökohdat. Lisäksi lainvalvontaviranomaisten käyttöoikeuden sisällyttäminen tekstiin edellyttäisi merkittäviä muutoksia Eurodac-tietokantaan, jotta käyttöoikeudet voitaisiin taata turvallisuutta vaarantamatta. Uudessa vaikutustenarvioinnissa pitäisi käsitellä myös asian teknisiä ja taloudellisia vaikutuksia (33). |
| --- | --- |

23.

Tätä taustaa vasten ja edellä esitettyjen huomautusten valossa Euroopan tietosuojavaltuutetun kanta on se, ettei tähän mennessä ole esitetty riittävän selkeitä ja luotettavia todisteita siitä, että aloite lainvalvontaviranomaisten pääsystä Eurodac-järjestelmään olisi tarpeen uusia. Aloitteen uusimista voitaisiin mahdollisesti harkita vasta sitten, kun asiasta olisi tehty uusi vaikutustenarviointi, jossa olisi otettu huomioon yksityisyyteen liittyvät näkökohdat. Lisäksi lainvalvontaviranomaisten käyttöoikeuden sisällyttäminen tekstiin edellyttäisi merkittäviä muutoksia Eurodac-tietokantaan, jotta käyttöoikeudet voitaisiin taata turvallisuutta vaarantamatta. Uudessa vaikutustenarvioinnissa pitäisi käsitellä myös asian teknisiä ja taloudellisia vaikutuksia (33).

| 24. | Lisäksi ehdotuksen esittäminen uudelleen saattaisi vaikuttaa merkittävästi koko turvapaikkapaketin aikatauluun. Komissio ei mainitse päivämäärää, johon mennessä mahdollinen uusi ehdotus pitäisi esittää, eikä sitä, pitäisikö kyseiseen ehdotukseen liittää uusi vaikutustenarviointi. |
| --- | --- |

24.

Lisäksi ehdotuksen esittäminen uudelleen saattaisi vaikuttaa merkittävästi koko turvapaikkapaketin aikatauluun. Komissio ei mainitse päivämäärää, johon mennessä mahdollinen uusi ehdotus pitäisi esittää, eikä sitä, pitäisikö kyseiseen ehdotukseen liittää uusi vaikutustenarviointi.

Maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä

| 25. | Tiedonannossa ilmoitetaan myös syyskuussa 2011 esitettävästä älykkäitä rajoja koskevasta tiedonannosta. Tiedonannossa on tarkoitus käsitellä tarkemmin maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmää sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa koskevia aloitteita. Komissio tunnustaa, että nämä hankkeet edellyttäisivät ”mittavia investointeja” korkeatasoisen henkilötietosuojan varmistamiseksi (34). |
| --- | --- |

25.

Tiedonannossa ilmoitetaan myös syyskuussa 2011 esitettävästä älykkäitä rajoja koskevasta tiedonannosta. Tiedonannossa on tarkoitus käsitellä tarkemmin maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmää sekä rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa koskevia aloitteita. Komissio tunnustaa, että nämä hankkeet edellyttäisivät ”mittavia investointeja” korkeatasoisen henkilötietosuojan varmistamiseksi (34).

| 26. | Komissio perustelee maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmää koskevaa aloitetta toteamalla, että ”oleskelun jatkuminen viisumin umpeuduttua – on suurin laittoman maahanmuuton syy EU:ssa” (35). Tiedonannossa ei selitetä kyseisen järjestelmän tarkoitusta tämän enempää. |
| --- | --- |

26.

Komissio perustelee maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmää koskevaa aloitetta toteamalla, että ”oleskelun jatkuminen viisumin umpeuduttua – on suurin laittoman maahanmuuton syy EU:ssa” (35). Tiedonannossa ei selitetä kyseisen järjestelmän tarkoitusta tämän enempää.

| 27. | ”Laillisen oleskeluajan ylittäneiden” henkilöiden määrän vähentämisellä voi epäilemättä olla myönteisiä vaikutuksia. Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä saattaa saada kolmannen maan kansalaiset luopumaan ajatuksesta ylittää laillinen oleskeluaika, jos he tietävät, että heidät todennäköisesti tunnistetaan automaattisesti heti viisumin umpeuduttua. Jäljelle jää kuitenkin monia kysymyksiä. |
| --- | --- |

27.

”Laillisen oleskeluajan ylittäneiden” henkilöiden määrän vähentämisellä voi epäilemättä olla myönteisiä vaikutuksia. Euroopan tietosuojavaltuutettu ymmärtää, että maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä saattaa saada kolmannen maan kansalaiset luopumaan ajatuksesta ylittää laillinen oleskeluaika, jos he tietävät, että heidät todennäköisesti tunnistetaan automaattisesti heti viisumin umpeuduttua. Jäljelle jää kuitenkin monia kysymyksiä.

| 28. | Jäsenvaltioissa ei ole toistaiseksi laillisen oleskeluajan ylittämiseen liittyviä yhtenäisiä menettelytapoja. ”Laillisen oleskeluajan ylittämisen” käsitteelle ei ole yleisesti tarkkaa määritelmää, ja yhteisen määritelmän laatiminen olisikin ensimmäinen tarvittava askel kohti ongelman kokonaisvaltaista ymmärtämistä (36). |
| --- | --- |

28.

Jäsenvaltioissa ei ole toistaiseksi laillisen oleskeluajan ylittämiseen liittyviä yhtenäisiä menettelytapoja. ”Laillisen oleskeluajan ylittämisen” käsitteelle ei ole yleisesti tarkkaa määritelmää, ja yhteisen määritelmän laatiminen olisikin ensimmäinen tarvittava askel kohti ongelman kokonaisvaltaista ymmärtämistä (36).

| 29. | Lisäksi kaikki saatavilla olevat luvut ovat toistaiseksi arvioita (37). Perustellun tarpeellisuusarvioinnin tekeminen edellyttäisikin ongelman laajuuden selventämistä. |
| --- | --- |

29.

Lisäksi kaikki saatavilla olevat luvut ovat toistaiseksi arvioita (37). Perustellun tarpeellisuusarvioinnin tekeminen edellyttäisikin ongelman laajuuden selventämistä.

| 30. | Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 96 artiklan mukaiset ilmoitukset ovat olemassa oleva keino estää tiettyjen henkilöiden tulo Schengen-alueelle. Näitä ilmoituksia voidaan käyttää tiedossa olevien ”oleskeluajan ylittäjien” paluun estämiseksi (38). Hiljattain antamassaan tiedonannossa komissio kehotti jäsenvaltioita hyödyntämään tätä mahdollisuutta mahdollisimman kattavasti (39). Tämä viittaa siihen, ettei menetelmää hyödynnetä tällä hetkellä täysin kattavasti. |
| --- | --- |

30.

Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 96 artiklan mukaiset ilmoitukset ovat olemassa oleva keino estää tiettyjen henkilöiden tulo Schengen-alueelle. Näitä ilmoituksia voidaan käyttää tiedossa olevien ”oleskeluajan ylittäjien” paluun estämiseksi (38). Hiljattain antamassaan tiedonannossa komissio kehotti jäsenvaltioita hyödyntämään tätä mahdollisuutta mahdollisimman kattavasti (39). Tämä viittaa siihen, ettei menetelmää hyödynnetä tällä hetkellä täysin kattavasti.

| 31. | Maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä perustuisi myös luultavasti biometriikan käyttöön. Vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu tunnustaakin biometriikan käyttöön liittyvän mahdollisesti etuja, hänen on myös huomautettava sen puutteista. Biometriikan käytössä on noudatettava jatkuvasti tiukkoja suojatoimia ja otettava huomioon virheiden mahdollisuus (40). Tältä osin tietosuojavaltuutettu kannattaa biometriikan käyttöön liittyvien vähimmäiskriteerien asettamista. Ne voivat koskea esimerkiksi biometriikan luotettavuutta, kohdennettua biometriikan vaikutustenarviointia, tarkkuutta ja varmistusmenettelyä (41). Lisäksi tietyllä osalla kyseisestä väestöstä ei ole sormenjälkiä, jotka kyseinen järjestelmä pystyisi tunnistamaan (42). Jos maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmässä on määrä käyttää biometriikkaa, kyseisille matkustajille pitäisi tarjota varmistusmenetelmiä (43). |
| --- | --- |

31.

Maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä perustuisi myös luultavasti biometriikan käyttöön. Vaikka Euroopan tietosuojavaltuutettu tunnustaakin biometriikan käyttöön liittyvän mahdollisesti etuja, hänen on myös huomautettava sen puutteista. Biometriikan käytössä on noudatettava jatkuvasti tiukkoja suojatoimia ja otettava huomioon virheiden mahdollisuus (40). Tältä osin tietosuojavaltuutettu kannattaa biometriikan käyttöön liittyvien vähimmäiskriteerien asettamista. Ne voivat koskea esimerkiksi biometriikan luotettavuutta, kohdennettua biometriikan vaikutustenarviointia, tarkkuutta ja varmistusmenettelyä (41). Lisäksi tietyllä osalla kyseisestä väestöstä ei ole sormenjälkiä, jotka kyseinen järjestelmä pystyisi tunnistamaan (42). Jos maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmässä on määrä käyttää biometriikkaa, kyseisille matkustajille pitäisi tarjota varmistusmenetelmiä (43).

| 32. | Euroopan tietosuojavaltuutettu haluaa myös kiinnittää huomiota Yhdysvaltojen vastaavaan US-VISIT-järjestelmään (United States Visitor and Immigrant Status Indicator Technology). Useimpien kolmansien maiden kansalaisten on annettava US-VISIT-järjestelmään biometrisiä tietoja saapuessaan Yhdysvaltojen alueelle. Järjestelmän maastapoistumisosio on vielä kehitteillä. Vuonna 2009 tehtiin kaksi koetestausta biometristen tietojen keräämisestä tätä järjestelmän osaa varten (44). Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriö myönsi, että kokeiden tuloksia liioiteltiin sellaisten järjestelmärajoitusten vuoksi, jotka liittyivät siihen, etteivät ADIS-tiedot olleet ajan tasalla matkustajan tilassa hiljattain tapahtuneen muutoksen tai tilan laajentumisen vuoksi
   (45). Kokeissa myös verrattiin henkilötietoja seurantaluetteloihin, mutta yksikään osuma ei olisi estänyt lähtöä
   (46). Sisäisen turvallisuuden ministeriö on käyttänyt US-VISIT-järjestelmän maahantulo-osan kehittämiseen yhteensä noin 1,3 miljardia USD (47). Tämä herättää kysymyksen siitä, onko maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä kustannustehokas tapa vähentää laillisen oleskeluajan ylittämistä. |
| --- | --- |

32.

Euroopan tietosuojavaltuutettu haluaa myös kiinnittää huomiota Yhdysvaltojen vastaavaan US-VISIT-järjestelmään (United States Visitor and Immigrant Status Indicator Technology). Useimpien kolmansien maiden kansalaisten on annettava US-VISIT-järjestelmään biometrisiä tietoja saapuessaan Yhdysvaltojen alueelle. Järjestelmän maastapoistumisosio on vielä kehitteillä. Vuonna 2009 tehtiin kaksi koetestausta biometristen tietojen keräämisestä tätä järjestelmän osaa varten (44). Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriö myönsi, että kokeiden tuloksia liioiteltiin sellaisten järjestelmärajoitusten vuoksi, jotka liittyivät siihen, etteivät ADIS-tiedot olleet ajan tasalla matkustajan tilassa hiljattain tapahtuneen muutoksen tai tilan laajentumisen vuoksi
   (45). Kokeissa myös verrattiin henkilötietoja seurantaluetteloihin, mutta yksikään osuma ei olisi estänyt lähtöä
   (46). Sisäisen turvallisuuden ministeriö on käyttänyt US-VISIT-järjestelmän maahantulo-osan kehittämiseen yhteensä noin 1,3 miljardia USD (47). Tämä herättää kysymyksen siitä, onko maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä kustannustehokas tapa vähentää laillisen oleskeluajan ylittämistä.

| 33. | Lyhyesti sanottuna kyseisen järjestelmän tarkoitus, rakenne ja soveltamistapa eivät ole riittävän selvät. Toimien tarpeellisuuden osalta on todettava, ettei keskeistä termiä ”laillisen oleskeluajan ylittäminen” ole määritelty selvästi, minkä vuoksi ongelman suuruudesta ei ole olemassa luotettavia tilastoja. Toteutettavien toimenpiteiden osalta on todettava, että nykyisiä keinoja tiedossa olevien ”oleskeluajan ylittäneiden” henkilöiden paluun estämiseksi ei todennäköisesti käytetä siinä laajuudessa kuin pitäisi. Lisäksi maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän biometrinen osa herättää kysymyksiä. Järjestelmän toteuttamiskelpoisuuden ja kustannusten osalta on todettava, että Yhdysvaltojen kokemukset viittaavat siihen, että maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän käyttöön ottaminen on kallista. Nämä seikat kyseenalaistavat maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän tarpeellisuuden ja kustannustehokkuuden. |
| --- | --- |

33.

Lyhyesti sanottuna kyseisen järjestelmän tarkoitus, rakenne ja soveltamistapa eivät ole riittävän selvät. Toimien tarpeellisuuden osalta on todettava, ettei keskeistä termiä ”laillisen oleskeluajan ylittäminen” ole määritelty selvästi, minkä vuoksi ongelman suuruudesta ei ole olemassa luotettavia tilastoja. Toteutettavien toimenpiteiden osalta on todettava, että nykyisiä keinoja tiedossa olevien ”oleskeluajan ylittäneiden” henkilöiden paluun estämiseksi ei todennäköisesti käytetä siinä laajuudessa kuin pitäisi. Lisäksi maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän biometrinen osa herättää kysymyksiä. Järjestelmän toteuttamiskelpoisuuden ja kustannusten osalta on todettava, että Yhdysvaltojen kokemukset viittaavat siihen, että maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän käyttöön ottaminen on kallista. Nämä seikat kyseenalaistavat maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän tarpeellisuuden ja kustannustehokkuuden.

Rekisteröityjen matkustajien ohjelma

| 34. | Tiedonannossa mainitaan myös rekisteröityjen matkustajien ohjelman käyttöönotto. Ei ole täysin selvää, millaista lisäarvoa tämä järjestelmä tuottaisi verrattuna esimerkiksi toistuvaisviisumiin, jolla on pitkä voimassaoloaika. Kohderyhmät olisivat samat (toistuvasti matkustavat). Se, ettei kyseisiä viisumeita haluta myöntää (48), ei riitä yksinään perusteeksi ehdottaa uusia toimenpiteitä, sillä nykyisillä toimenpiteillä saavutettaisiin samat tavoitteet, jos niitä käytettäisiin kattavasti. Edellä esitetyn valossa Euroopan tietosuojavaltuutettu ei ole täysin vakuuttunut siitä, että järjestelmä on todella tarpeen. |
| --- | --- |

34.

Tiedonannossa mainitaan myös rekisteröityjen matkustajien ohjelman käyttöönotto. Ei ole täysin selvää, millaista lisäarvoa tämä järjestelmä tuottaisi verrattuna esimerkiksi toistuvaisviisumiin, jolla on pitkä voimassaoloaika. Kohderyhmät olisivat samat (toistuvasti matkustavat). Se, ettei kyseisiä viisumeita haluta myöntää (48), ei riitä yksinään perusteeksi ehdottaa uusia toimenpiteitä, sillä nykyisillä toimenpiteillä saavutettaisiin samat tavoitteet, jos niitä käytettäisiin kattavasti. Edellä esitetyn valossa Euroopan tietosuojavaltuutettu ei ole täysin vakuuttunut siitä, että järjestelmä on todella tarpeen.

| 35. | Lisäksi tiedonannossa viitataan ”vilpittömässä mielessä toimiviin” matkustajiin (s. 11) lähinnä rekisteröityjen matkustajien ohjelman yhteydessä. Tämän sanavalinnan voidaan tulkita välillisesti tarkoittavan sitä, että olemassa on myös ”vilpillisessä mielessä toimivia” matkustajia. ”Vilpittömässä mielessä toimivina” matkustajina pidettäisiin vain niitä, jotka näkevät ylimääräistä vaivaa, ilmoittautuvat rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan ja antavat ylimääräisiä henkilötietoja. Lähtöoletuksena ei olisi enää se, että matkustajien uskotaan yleisesti tulevan unionin alueelle vilpittömin mielin, elleivät erityiset todisteet herätä epäilyksiä, vaan se, että matkustajien olisi todistettava syyttömyytensä antamalla itsestään lisätietoja – jopa todisteiden puuttuessa. Tämä tarkoittaa sitä, että luokittelemalla vain osa matkustajista ”vilpittömässä mielessä toimiviksi” leimataan tosiasiassa ne, jotka eivät halua antaa lisätietoja, ”vilpillisesti toimiviksi”, vaikka kieltäytymiseen lisätietojen antamisesta voi olla aiheellinen syy, kuten se, että henkilö matkustaa harvoin (49). |
| --- | --- |

35.

Lisäksi tiedonannossa viitataan ”vilpittömässä mielessä toimiviin” matkustajiin (s. 11) lähinnä rekisteröityjen matkustajien ohjelman yhteydessä. Tämän sanavalinnan voidaan tulkita välillisesti tarkoittavan sitä, että olemassa on myös ”vilpillisessä mielessä toimivia” matkustajia. ”Vilpittömässä mielessä toimivina” matkustajina pidettäisiin vain niitä, jotka näkevät ylimääräistä vaivaa, ilmoittautuvat rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan ja antavat ylimääräisiä henkilötietoja. Lähtöoletuksena ei olisi enää se, että matkustajien uskotaan yleisesti tulevan unionin alueelle vilpittömin mielin, elleivät erityiset todisteet herätä epäilyksiä, vaan se, että matkustajien olisi todistettava syyttömyytensä antamalla itsestään lisätietoja – jopa todisteiden puuttuessa. Tämä tarkoittaa sitä, että luokittelemalla vain osa matkustajista ”vilpittömässä mielessä toimiviksi” leimataan tosiasiassa ne, jotka eivät halua antaa lisätietoja, ”vilpillisesti toimiviksi”, vaikka kieltäytymiseen lisätietojen antamisesta voi olla aiheellinen syy, kuten se, että henkilö matkustaa harvoin (49).

Frontex ja viranomaisten välinen yhteistyö

| 36. | Tiedonannossa pyydetään Europolin, Frontexin sekä kansallisten tulli- ja poliisiviranomaisten välistä yhteistyötä, jota pidetään ”olennaisen” tärkeänä erityisesti rajavalvonta- ja tulliviranomaisten välillä (50). Tätä yhteistyötä tuetaan parhaita käytäntöjä koskevilla ehdotuksilla, jotka on määrä antaa vuoden 2012 aikana. Komissio ilmoittaa myös vuoden 2011 aikana annettavasta säädösehdotuksesta, jonka nojalla jäsenvaltioiden viranomaiset saavat rajavalvonnan yhteydessä ”vaihtaa operatiivisia tietoja ja tehdä yhteistyötä sekä keskenään että Frontexin kanssa” (51). Lisäksi neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa neuvotellaan parhaillaan Frontexin oikeuskehyksen päivittämistä koskevasta ehdotuksesta, ”jotta se voi tehostaa operatiivisia valmiuksiaan” (52). |
| --- | --- |

36.

Tiedonannossa pyydetään Europolin, Frontexin sekä kansallisten tulli- ja poliisiviranomaisten välistä yhteistyötä, jota pidetään ”olennaisen” tärkeänä erityisesti rajavalvonta- ja tulliviranomaisten välillä (50). Tätä yhteistyötä tuetaan parhaita käytäntöjä koskevilla ehdotuksilla, jotka on määrä antaa vuoden 2012 aikana. Komissio ilmoittaa myös vuoden 2011 aikana annettavasta säädösehdotuksesta, jonka nojalla jäsenvaltioiden viranomaiset saavat rajavalvonnan yhteydessä ”vaihtaa operatiivisia tietoja ja tehdä yhteistyötä sekä keskenään että Frontexin kanssa” (51). Lisäksi neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa neuvotellaan parhaillaan Frontexin oikeuskehyksen päivittämistä koskevasta ehdotuksesta, ”jotta se voi tehostaa operatiivisia valmiuksiaan” (52).

| 37. | Johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja lisäarvon luomiseksi tietosuojan näkökulmasta oikeusperustojen säännösten, jotka koskevat mahdollisten yhteistyösopimusten tekemistä ja henkilötietojen vaihtamista Frontexin ja sen yhteistyöviranomaisten välillä, pitäisi olla yhtenäisiä ja johdonmukaisia, jotta elinten voidaan taata tekevän kattavaa yhteistyötä tietosuojasääntöjen osalta. |
| --- | --- |

37.

Johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja lisäarvon luomiseksi tietosuojan näkökulmasta oikeusperustojen säännösten, jotka koskevat mahdollisten yhteistyösopimusten tekemistä ja henkilötietojen vaihtamista Frontexin ja sen yhteistyöviranomaisten välillä, pitäisi olla yhtenäisiä ja johdonmukaisia, jotta elinten voidaan taata tekevän kattavaa yhteistyötä tietosuojasääntöjen osalta.

| 38. | Euroopan tietosuojavaltuutettu toistaa jälleen seikat, jotka hän toi esiin lausunnossaan ehdotuksesta Frontex-asetuksen muuttamisesta (53), erityisesti sen, että henkilötietojen käsittelylle tarvitaan selvä oikeusperusta. Jos Frontexille annetaan valtuudet vaihtaa henkilötietoja, valtuutuksen pitäisi sisältää painavat ja selvät säännöt rekisteröidyn oikeuksista sekä muista suojatoimista. Jokaisen säännön, jossa Frontexille myönnetään lupa käsitellä ja/tai vaihtaa henkilötietoja, on oltava täsmällinen ja selvästi rajattu. |
| --- | --- |

38.

Euroopan tietosuojavaltuutettu toistaa jälleen seikat, jotka hän toi esiin lausunnossaan ehdotuksesta Frontex-asetuksen muuttamisesta (53), erityisesti sen, että henkilötietojen käsittelylle tarvitaan selvä oikeusperusta. Jos Frontexille annetaan valtuudet vaihtaa henkilötietoja, valtuutuksen pitäisi sisältää painavat ja selvät säännöt rekisteröidyn oikeuksista sekä muista suojatoimista. Jokaisen säännön, jossa Frontexille myönnetään lupa käsitellä ja/tai vaihtaa henkilötietoja, on oltava täsmällinen ja selvästi rajattu.

Eurosur

| 39. | Komissio ilmoittaa myös antavansa joulukuussa 2011 säädösehdotuksen Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) tavoitteiden, soveltamisalan ja teknisten ja operatiivisten puitteiden määrittelystä (54). Ehdotuksella on määrä varmistaa, että ”uutta teknologiaa käytetään entistä enemmän sekä maa- että merirajoilla” (55) ja että poikkeuksellisista tapahtumista vaihdetaan tietoa (56). Tämä koskee myös Frontexia, sillä komissio aikoo antaa toisen ehdotuksen, jonka nojalla jäsenvaltioiden viranomaiset saavat jakaa rajavalvonnan yhteydessä operatiivista tietoa keskenään ja Frontexin kanssa (57). |
| --- | --- |

39.

Komissio ilmoittaa myös antavansa joulukuussa 2011 säädösehdotuksen Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) tavoitteiden, soveltamisalan ja teknisten ja operatiivisten puitteiden määrittelystä (54). Ehdotuksella on määrä varmistaa, että ”uutta teknologiaa käytetään entistä enemmän sekä maa- että merirajoilla” (55) ja että poikkeuksellisista tapahtumista vaihdetaan tietoa (56). Tämä koskee myös Frontexia, sillä komissio aikoo antaa toisen ehdotuksen, jonka nojalla jäsenvaltioiden viranomaiset saavat jakaa rajavalvonnan yhteydessä operatiivista tietoa keskenään ja Frontexin kanssa (57).

| 40. | On epäselvää, sisältyykö tähän henkilötietojen käsittelyä ja missä määrin (58). Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota selventämään näitä seikkoja tulevissa ehdotuksissaan. |
| --- | --- |

40.

On epäselvää, sisältyykö tähän henkilötietojen käsittelyä ja missä määrin (58). Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota selventämään näitä seikkoja tulevissa ehdotuksissaan.

Eurooppalainen rajavartiojärjestelmä

| 41. | Tiedonannossa kehotetaan pohtimaan mahdollisuutta muodostaa eurooppalainen rajavartiojärjestelmä. Tekstistä ei käy ilmi, millainen tämä järjestelmä olisi. Tekstin mukaan se ei ”välttämättä” (59) merkitsisi keskitetyn hallintoelimen perustamista, mikä tarkoittaa, että tällainen mahdollisuus on olemassa. Ellei keskitettyä hallintoelintä perusteta, komissio edellyttää muun muassa yhteisten valmiuksien ja käytännön yhteistyön parantamista (60). |
| --- | --- |

41.

Tiedonannossa kehotetaan pohtimaan mahdollisuutta muodostaa eurooppalainen rajavartiojärjestelmä. Tekstistä ei käy ilmi, millainen tämä järjestelmä olisi. Tekstin mukaan se ei ”välttämättä” (59) merkitsisi keskitetyn hallintoelimen perustamista, mikä tarkoittaa, että tällainen mahdollisuus on olemassa. Ellei keskitettyä hallintoelintä perusteta, komissio edellyttää muun muassa yhteisten valmiuksien ja käytännön yhteistyön parantamista (60).

| 42. | Epäselväksi jää, tähtääkö tämä olemassa olevien toimenpiteiden täytäntöönpanon parantamiseen vai viitataanko sillä uusiin, vielä julkaisemattomiin ehdotuksiin. Koska ”käytännön yhteistyöhön” liittyisi todennäköisesti henkilötietojen vaihtamista, jolla pitäisi ehdottomasti olla oikeusperusta, asiaa pitäisi täsmentää tulevissa ehdotuksissa, jos suunnitelmaa on tarkoitus viedä eteenpäin. |
| --- | --- |

42.

Epäselväksi jää, tähtääkö tämä olemassa olevien toimenpiteiden täytäntöönpanon parantamiseen vai viitataanko sillä uusiin, vielä julkaisemattomiin ehdotuksiin. Koska ”käytännön yhteistyöhön” liittyisi todennäköisesti henkilötietojen vaihtamista, jolla pitäisi ehdottomasti olla oikeusperusta, asiaa pitäisi täsmentää tulevissa ehdotuksissa, jos suunnitelmaa on tarkoitus viedä eteenpäin.

IV   PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 43. | Euroopan tietosuojavaltuutettu muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöjen mukaisesti kaikkien (nykyisten ja uusien) ehdotusten, jotka rikkovat yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevia perusoikeuksia, on oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia. Kunkin ehdotuksen tarpeellisuus pitäisi osoittaa yksityisyyden suojaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnilla. |
| --- | --- |

43.

Euroopan tietosuojavaltuutettu muistuttaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöjen mukaisesti kaikkien (nykyisten ja uusien) ehdotusten, jotka rikkovat yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevia perusoikeuksia, on oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia. Kunkin ehdotuksen tarpeellisuus pitäisi osoittaa yksityisyyden suojaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnilla.

| 44. | Uusia laaja-alaisia tietojärjestelmiä ehdotettaessa ja suunniteltaessa on otettava huomioon ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” käsite ja käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate. |
| --- | --- |

44.

Uusia laaja-alaisia tietojärjestelmiä ehdotettaessa ja suunniteltaessa on otettava huomioon ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” käsite ja käyttötarkoituksen rajoittamisen periaate.

| 45. | Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa liittämään biometriikan kaikenlaiseen käyttöön tehokkaita suojatoimia ja varmistusmenetelmiä niille, jotka eivät voi rekisteröityä. Yleisemmin biometristen tietojen käytölle pitäisi asettaa vähimmäisehdot. |
| --- | --- |

45.

Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa liittämään biometriikan kaikenlaiseen käyttöön tehokkaita suojatoimia ja varmistusmenetelmiä niille, jotka eivät voi rekisteröityä. Yleisemmin biometristen tietojen käytölle pitäisi asettaa vähimmäisehdot.

| 46. | Lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota selventämään tässä lausunnossa mainittujen ehdotusten laajuutta ja sisältöä. Tämä koskee komission ilmoittamia säädösehdotuksia maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmästä, rekisteröityjen matkustajien ohjelmasta, Eurosurin, Frontexin ja viranomaisten välisestä yhteistyöstä sekä tiedonantoa älykkäistä rajoista ja selvitystä eurooppalaisesta rajavartiojärjestelmästä. |
| --- | --- |

46.

Lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota selventämään tässä lausunnossa mainittujen ehdotusten laajuutta ja sisältöä. Tämä koskee komission ilmoittamia säädösehdotuksia maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmästä, rekisteröityjen matkustajien ohjelmasta, Eurosurin, Frontexin ja viranomaisten välisestä yhteistyöstä sekä tiedonantoa älykkäistä rajoista ja selvitystä eurooppalaisesta rajavartiojärjestelmästä.

| 47. | Euroopan tietosuojavaltuutettu toteaa myös, ettei komission pitäisi esittää uudelleen ehdotusta lainvalvontaviranomaisten pääsystä Eurodac-järjestelmään, ellei uudessa vaikutustenarvioinnissa selvästi osoiteta ehdotuksen olevan tarpeen. Uudessa vaikutustenarvioinnissa pitäisi käsitellä myös järjestelmään kohdistuvia teknisiä ja taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

47.

Euroopan tietosuojavaltuutettu toteaa myös, ettei komission pitäisi esittää uudelleen ehdotusta lainvalvontaviranomaisten pääsystä Eurodac-järjestelmään, ellei uudessa vaikutustenarvioinnissa selvästi osoiteta ehdotuksen olevan tarpeen. Uudessa vaikutustenarvioinnissa pitäisi käsitellä myös järjestelmään kohdistuvia teknisiä ja taloudellisia vaikutuksia.

| 48. | Euroopan tietosuojavaltuutettu seuraa tiiviisti tätä kehitystä ja esittää tarvittaessa lisähuomioita. Hän on käytettävissä lisäkuulemisiin hyvässä yhteistyöhengessä. |
| --- | --- |

48.

Euroopan tietosuojavaltuutettu seuraa tiiviisti tätä kehitystä ja esittää tarvittaessa lisähuomioita. Hän on käytettävissä lisäkuulemisiin hyvässä yhteistyöhengessä.

Tehty Brysselissä 7 päivänä heinäkuuta 2011.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2011) 248 lopullinen.

3

(4)  Tiedonannon sivu 3.

4

(5)  Kesäkuun 23–24 päivänä 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, EUCO 23/11.

5

(6)  Komission tiedonanto ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma: viisi askelta kohti turvallisempaa Eurooppaa”, KOM(2010) 673.

6

(7)  Ehdotus asetukseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta, KOM(2010) 61.

7

(8)  Tässä lausunnossa hyödynnetään ja sillä täydennetään erityisesti Euroopan tietosuojavaltuutetun 17 päivänä joulukuuta 2010 antamaa lausuntoa tiedonannosta ”EU:n sisäisen turvallisuuden strategian toteuttamissuunnitelma” (jäljempänä ’tietosuojavaltuutetun 17 päivänä joulukuuta 2010 antama lausunto’) (EUVL C 101, 1.4.2011, s. 6); Euroopan tietosuojavaltuutetun 15 päivänä joulukuuta 2010 antamaa lausuntoa muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta (jäljempänä ’tietosuojavaltuutetun 15 päivänä joulukuuta 2010 antama lausunto’) (EUVL C 101, 1.4.2011, s. 14); Euroopan tietosuojavaltuutetun 30 päivänä syyskuuta 2010 antamaa lausuntoa tiedonannosta ”Katsaus tiedonhallintaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella” (jäljempänä ’tietosuojavaltuutetun 30 päivänä syyskuuta 2010 antama lausunto’) (EUVL C 355, 29.12.2010, s. 16); ja Euroopan tietosuojavaltuutetun 3 päivänä maaliskuuta 2008 esittämiä alustavia huomautuksia ns. rajapaketista (jäljempänä ’tietosuojavaltuutetun 3 päivänä maaliskuuta 2008 esittämät alustavat huomautukset’), jotka ovat saatavana Euroopan tietosuojavaltuutetun verkkosivuilla.

8

(9)  Tiedonannon sivu 3.

9

(10)  Tiedonannon sivu 7.

10

(11)  Tiedonannon sivu 7–8. Katso myös tämän lausunnon 42–44 kohta.

11

(12)  Tiedonannon sivu 10.

12

(13)  Tiedonannon sivu 14.

13

(14)  Katso edellä mainittu tietosuojavaltuutetun 30 päivänä syyskuuta 2010 antama lausunto; katso myös edellä mainitut tietosuojavaltuutetun alustavat huomautukset rajapaketista. Tältä osin tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti kartoituksen hankeryhmän eurooppalaisen tiedonvaihtomallin yhteydessä tekemään työhön. Tätä toimintaa pitäisi kuitenkin laajentaa, ja tällä alalla tulevaisuudessa tehtävän työn näkökulman pitäisi olla laajempi.

14

(15)  Katso esimerkiksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, asiat S. ja Marper vs. Yhdistynyt kuningaskunta, nrot 30562/04 ja 30566/04, valittu julkaistaviksi päätösraporteissa.

15

S. ja Marper vs. Yhdistynyt kuningaskunta

(16)  Esimerkiksi yhdistetyt asiat C-92/09 ja C-93/09, Volker ja Markus Schecke ja Hartmurt Eifert vs. Hessenin osavaltio [2010], ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa (jäljempänä asia ”Schecke”).

16

Volker ja Markus Schecke ja Hartmurt Eifert vs. Hessenin osavaltio

(17)  Lukuisat päätökset Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen annettua tuomionsa asiassa Handyside vs. Yhdistynyt kuningaskunta, nro 5493/72, A-sarja, nro 24, 48 kohta.

17

Handyside vs. Yhdistynyt kuningaskunta

(18)  Nämä voidaan joko tehdä erillisenä yksityisyyden suojan ja tietosuojan vaikutusten arviointina tai liittää yleiseen vaikutustenarviointiin. Nykyisissä vaikutustenarviointiohjeissa (Euroopan komission vaikutustenarvioinnin suuntaviivat, SEC(2009) 92) ei kehoteta tekemään erillistä arviointia perusoikeuksiin, kuten tietosuojaan, kohdistuvista vaikutuksista. Nämä seikat on sisällytettävä yleiseen vaikutustenarviointiin. Sen sijaan komission annettua tiedonantonsa Euroopan unionin strategiasta perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön (KOM(2010) 573) on laadittu lisäohjeita, joita annetaan komission valmisteluasiakirjassa toimintaohjeista perusoikeuksien ottamisesta huomioon komission vaikutustenarvioinneissa (SEC(2011) 567).

18

(19)  Katso tältä osin myös Euroopan tietosuojavaltuutetun 25 päivänä maaliskuuta 2011 antama lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi matkustajarekisteritietojen käytöstä terrorismirikosten ja vakavan rikollisuuden ehkäisemistä, paljastamista, tutkimista ja syytteeseenpanoa varten (jäljempänä ’tietosuojavaltuutetun 25 päivänä maaliskuuta 2011 antama lausunto’) ja erityisesti sen 25 kohta; ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

19

(20)  Katso vaihtoehtoisten ratkaisujen tarkastelun osalta myös edellä mainittu unionin tuomioistuimen asiassa Schecke antama tuomio.

20

Schecke

(21)  Komission tiedonanto kattavasta lähestymistavasta henkilötietojen suojaan Euroopan unionissa, KOM(2010) 609, s. 12. Katso myös Euroopan tietosuojavaltuutetun 14 päivänä tammikuuta 2011 antama lausunto komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – ”Kattava lähestymistapa henkilötietojen suojaan Euroopan unionissa” (EUVL C 181, 22.6.2011, s. 1), 108–115 kohta.

21

(22)  Tiedonannon sivu 14.

22

(23)  Katso edellä mainitut Euroopan tietosuojavaltuutetun alustavat huomautukset rajapaketista, s. 3.

23

(24)  Katso myös tietosuojavaltuutetun 31 päivänä toukokuuta 2011 antama lausunto komission arviointikertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille tietojen säilyttämistä koskevasta direktiivistä (direktiivi 2006/24/EY), ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä, sekä tietosuojavaltuutetun 25 päivänä maaliskuuta 2011 antama lausunto.

24

(25)  Tiedonannon sivu 14.

25

(26)  Ehdotus asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten (kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta) annetun asetuksen (EY) N:o (.../...) tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu versio), KOM(2008) 825.

26

(27)  Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten (kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta) annetun asetuksen (EY) N:o (.../...) tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu versio), KOM(2009) 342. Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi tästä ehdotuksesta lausunnon, katso Euroopan tietosuojavaltuutetun 7 päivänä lokakuuta 2009 antama lausunto muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten (kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta) annetun asetuksen (EY) N:o (.../...) tehokkaaksi soveltamiseksi, sekä ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin oikeudesta pyytää sormenjälkitietojen vertailua Eurodac-tietojen kanssa lainvalvontatarkoituksia varten (jäljempänä ’tietosuojavaltuutetun 7 päivänä lokakuuta 2009 antama lausunto’) (EUVL C 92, 10.4.2010, s. 1).

27

(28)  Muutettu ehdotus asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten (kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta) annetun asetuksen (EY) N:o (.../...) tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu versio), KOM(2010) 555 (jäljempänä ’asiakirja KOM(2010) 555’). Euroopan tietosuojavaltuutettu antoi tästä ehdotuksesta lausunnon, katso edellä mainittu tietosuojavaltuutetun 15 päivänä joulukuuta 2010 antama lausunto ja erityisesti sen 18–22, 28–33 ja 51–57 kohta.

28

(29)  Euroopan tietosuojavaltuutetun 15 päivänä joulukuuta 2010 antama lausunto ja erityisesti sen 12–17 kohta.

29

(30)  Eurooppa-neuvosto: Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten, s. 5 (EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1).

30

(31)  Edellä mainittu asiakirja KOM(2010) 555, s. 3.

31

(32)  Ibid.

32

(33)  Lokakuussa 2010 annettuun ehdotukseen ei liitetty vaikutustenarviointia. Sen sijaan komissio viittasi vuonna 2009 annettua ehdotusta varten tehtyyn vaikutustenarviointiin, katso komission valmisteluasiakirja – oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten (kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta) annetun asetuksen (EY) N:o (.../...) tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu versio) ja ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin oikeudesta pyytää sormenjälkitietojen vertailua Eurodac-tietojen kanssa lainvalvontatarkoituksia varten – vaikutustenarviointi SEC(2009) 936. Katso myös edellä mainittu asiakirja KOM(2010) 555, s. 3.

33

(34)  Tiedonannon sivu 10.

34

(35)  Tiedonannon sivu 10.

35

(36)  Olisi myös selvennettävä, mitä poikkeuksia (kuten lääketieteellisiin tai humanitaarisiin syihin perustuvia poikkeuksia) asiaan sovellettaisiin.

36

(37)  Katso edellä mainittu Euroopan tietosuojavaltuutetun 30 päivänä syyskuuta 2010 antama lausunto, 52–56 kohta.

37

(38)  Katso edellä mainitut Euroopan tietosuojavaltuutetun 3 päivänä maaliskuuta 2008 antamat alustavat huomautukset, s. 4.

38

(39)  Komission tiedonanto: Tiedonanto aiheesta ”Muuttoliike- ja turvapaikkakysymykset vuonna 2010”, KOM(2011) 291, s. 9.

39

(40)  Katso esimerkiksi tietosuojavaltuutetun 16 päivänä lokakuuta 2006 antama lausunto muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1030/2002 muuttamisesta (EUVL C 320, 28.12.2006, s. 21); katso myös tietosuojatyöryhmän lausunto nro 3/2007 (WP 134, 1 päivänä maaliskuuta 2007) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi diplomaatti- ja konsuliedustustoille annetun yhteisen konsuliohjeiston muuttamisesta biometristen tunnisteiden käyttöönoton ja viisumihakemusten vastaanoton ja käsittelyn järjestämistä koskevien määräysten osalta (KOM(2006) 269 lopullinen) ja erityisesti lausunnon 29 kohta.

40

(41)  Katso esimerkiksi Euroopan tietosuojavaltuutetun 19 päivänä lokakuuta 2005 antama lausunto ehdotuksesta neuvoston päätökseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä; ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä (...) (EUVL C 91, 19.4.2006, s. 38); ja ”Towards more comprehensive data protection in Europe including Biometrics – a European perspective”, 12. kokous, Biometrics Institute Australia, Sydney, 26 päivänä toukokuuta 2011:

41

http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Speeches/2011/11-05-26_Biometrics_Institute_EN.pdf

(42)  Tämä voi johtua esimerkiksi sairauksista, vammoista, haavoista ja palovammoista. Myös osalla maatalous- ja rakennusalalla työskentelevistä sormenjäljet näyttävät voivan olla niin vahingoittuneet, ettei niitä pystytä tunnistamaan. Katso myös edellä mainittu Euroopan tietosuojavaltuutetun 15 päivänä joulukuuta 2010 antama lausunto, 19 kohta.

42

(43)  Eurodac-järjestelmää koskevia vastaavia huomautuksia esitetään Euroopan tietosuojavaltuutetun 15 päivänä joulukuuta 2010 antaman lausunnon 18–25 kohdassa.

43

(44)  Yhdellä testaukseen valitulla lentokentällä työvoimakustannukset olivat 35 päivää kestäneen testauksen ajalta 393 410 USD ja testauksen tuloksena ”laillisen oleskeluajan ylittämistä” epäiltiin 90 tapauksessa. Toisessa samaan aikaan tehdyssä testissä epäilyjä liittyi 44 tapaukseen ja kulut olivat 77 501 USD. Nämä luvut eivät sisällä kehittämiskustannuksia. Näitä testejä koskeva arviointi esitetään United States Government Accountability Officen asiakirjassa ”US-VISIT Pilot Evaluations Offer Limited Understanding of Air Exit Options”, elokuu 2010, GAO-10-860, joka on saatavana osoitteesta http://www.gao.gov/new.items/d10860.pdf (jäljempänä ’US GAO: US-VISIT-järjestelmän testausta koskevat arvioinnit’).

44

(45)  US GAO: US-VISIT Pilot Evaluations, s. 72.

45

(46)  US GAO: US-VISIT Pilot Evaluations, s. 72.

46

(47)  Katso edellä mainitut Euroopan tietosuojavaltuutetun 3 päivänä maaliskuuta 2008 antamat alustavat huomautukset, s. 4.

47

(48)  Tiedonannon sivu 11.

48

(49)  Katso myös edellä mainitut Euroopan tietosuojavaltuutetun 3 päivänä maaliskuuta 2008 antamat alustavat huomautukset.

49

(50)  Tiedonannon sivu 10.

50

(51)  Tiedonannon sivu 8.

51

(52)  Tiedonannon sivu 8.

52

(53)  Euroopan tietosuojavaltuutetun 17 päivänä toukokuuta 2010 antama lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 muuttamisesta, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä; katso myös edellä mainittu Euroopan tietosuojavaltuutetun 17 päivänä joulukuuta 2010 antama lausunto, 48–51 kohta.

53

(54)  Tiedonannon sivu 18.

54

(55)  Tiedonannon sivu 7.

55

(56)  Tiedonannon sivu 8.

56

(57)  Tiedonannon sivu 8.

57

(58)  Katso myös edellä mainitun Euroopan tietosuojavaltuutetun 17 päivänä joulukuuta 2010 antaman lausunnon 46–47 kohta, joissa on jo käsitelty tätä asiaa. Tässä lausunnossa käsitellään myös toistaiseksi ratkaisematonta kysymystä Frontexin ja Eurosurin välisten suunniteltujen yhteyksien luonteesta.

58

(59)  Tiedonannon sivu 7.

59

(60)  Tiedonannon sivu 7.

60

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 8.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 34/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 34/27

---

Euron kurssi (1)

7. helmikuuta 2012

2012/C 34/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3113 |
| JPY | Japanin jeniä | 100,67 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4336 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83020 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,8215 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2087 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,6225 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,000 |
| HUF | Unkarin forinttia | 291,66 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6990 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1783 |
| RON | Romanian leuta | 4,3523 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3076 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2161 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3088 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,1682 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5747 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6370 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 467,38 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,9577 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,2763 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5750 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 791,87 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,9509 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 55,715 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 39,2870 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,611 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2636 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,6601 |
| INR | Intian rupiaa | 64,7060 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3113

JPY

Japanin jeniä

100,67

DKK

Tanskan kruunua

7,4336

GBP

Englannin puntaa

0,83020

SEK

Ruotsin kruunua

8,8215

CHF

Sveitsin frangia

1,2087

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,6225

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,000

HUF

Unkarin forinttia

291,66

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6990

PLN

Puolan zlotya

4,1783

RON

Romanian leuta

4,3523

TRY

Turkin liiraa

2,3076

AUD

Australian dollaria

1,2161

CAD

Kanadan dollaria

1,3088

HKD

Hongkongin dollaria

10,1682

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5747

SGD

Singaporin dollaria

1,6370

KRW

Etelä-Korean wonia

1 467,38

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,9577

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,2763

HRK

Kroatian kunaa

7,5750

IDR

Indonesian rupiaa

11 791,87

MYR

Malesian ringgitiä

3,9509

PHP

Filippiinien pesoa

55,715

RUB

Venäjän ruplaa

39,2870

THB

Thaimaan bahtia

40,611

BRL

Brasilian realia

2,2636

MXN

Meksikon pesoa

16,6601

INR

Intian rupiaa

64,7060

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 8.2.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 34/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 34/28

---

Ilmoitus Monir Choukalle, Yassin Choukalle ja Mevlüt Karille, jotka on lisätty tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission asetuksella (EU) N:o 97/2012

| 1. | Yhteisessä kannassa 2002/402/YUTP (1) unionia pyydetään jäädyttämään YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1267 (1999) ja 1333 (2000) mukaisesti laaditussa luettelossa, jota YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1267 (1999) mukaisesti perustettu YK:n komitea säännöllisesti päivittää, mainittujen al-Qaida-järjestön jäsenten sekä muiden sitä lähellä olevien henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen varat ja taloudelliset resurssit.
  YK:n komitean laatimassa luettelossa mainitaan






  — | al-Qaida |
| --- | --- | --- |

1.

Yhteisessä kannassa 2002/402/YUTP (1) unionia pyydetään jäädyttämään YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1267 (1999) ja 1333 (2000) mukaisesti laaditussa luettelossa, jota YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1267 (1999) mukaisesti perustettu YK:n komitea säännöllisesti päivittää, mainittujen al-Qaida-järjestön jäsenten sekä muiden sitä lähellä olevien henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen varat ja taloudelliset resurssit.

YK:n komitean laatimassa luettelossa mainitaan

—

al-Qaida

| — | al-Qaidaa lähellä olevia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä sekä |
| --- | --- |

—

al-Qaidaa lähellä olevia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä sekä

| — | oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat näiden edellä mainittua tahoa lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä. |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat näiden edellä mainittua tahoa lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä.

Muun muassa seuraavat teot tai seuraava toiminta kertovat siitä, että yksittäinen henkilö, ryhmä, yritys tai yhteisö on ”lähellä” al-Qaidaa:

| a) | osallistuminen al-Qaidan tai minkä tahansa sen solun, liittolaisen, siitä irtautuneen tai muodostuneen ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä sen kanssa, sen nimissä, sen lukuun tai sitä tukien; |
| --- | --- |

a)

osallistuminen al-Qaidan tai minkä tahansa sen solun, liittolaisen, siitä irtautuneen tai muodostuneen ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä sen kanssa, sen nimissä, sen lukuun tai sitä tukien;

| b) | aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä; |
| --- | --- |

b)

aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä;

| c) | värväystoiminta niiden puolesta; tai |
| --- | --- |

c)

värväystoiminta niiden puolesta; tai

| d) | niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin. |
| --- | --- |

d)

niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin.

| 2. | YK:n komitea päätti 25. tammikuuta 2012 lisätä Monir Choukan, Yassin Choukan ja Mevlüt Karin kyseiseen luetteloon. He voivat koska tahansa jättää YK:n oikeusasiamiehelle mahdollisesti asiakirjoin perustellun pyynnön harkita uudelleen päätöstä sisällyttää heidät edellä mainittuun YK:n luetteloon. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:





  United Nations — Office of the Ombudsperson |
| --- | --- |
| Room TB-08041D |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| P. +1 2129632671 |
| F. +1 2129631300 / 3778 |
| Sähköposti: ombudsperson@un.org |

2.

YK:n komitea päätti 25. tammikuuta 2012 lisätä Monir Choukan, Yassin Choukan ja Mevlüt Karin kyseiseen luetteloon. He voivat koska tahansa jättää YK:n oikeusasiamiehelle mahdollisesti asiakirjoin perustellun pyynnön harkita uudelleen päätöstä sisällyttää heidät edellä mainittuun YK:n luetteloon. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

United Nations — Office of the Ombudsperson

Room TB-08041D

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

P. +1 2129632671

F. +1 2129631300 / 3778

Sähköposti: ombudsperson@un.org

Lisätietoja osoitteessa http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Komissio on 2 kohdassa mainitun YK:n päätöksen johdosta antanut asetuksen (EU) N:o 97/2012 (2), jolla muutetaan tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 881/2002 (3) liitettä I. Muutoksella, joka tehdään asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan nojalla, lisätään Monir Chouka, Yassin Chouka ja Mevlüt Kar kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon (”liite I”).
  Liitteessä I mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin sovelletaan seuraavia asetuksessa (EY) N:o 881/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä:






  1) | kyseisten henkilöiden ja yhteisöjen omistamien tai hallussa olevien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen sekä kielto luovuttaa suoraan tai välillisesti heille/niille tai heidän/niiden hyväksi varoja ja taloudellisia resursseja (2 ja 2 a artikla (4)); sekä |
| --- | --- | --- |

3.

Komissio on 2 kohdassa mainitun YK:n päätöksen johdosta antanut asetuksen (EU) N:o 97/2012 (2), jolla muutetaan tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 881/2002 (3) liitettä I. Muutoksella, joka tehdään asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan nojalla, lisätään Monir Chouka, Yassin Chouka ja Mevlüt Kar kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon (”liite I”).

Liitteessä I mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin sovelletaan seuraavia asetuksessa (EY) N:o 881/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä:

1)

kyseisten henkilöiden ja yhteisöjen omistamien tai hallussa olevien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen sekä kielto luovuttaa suoraan tai välillisesti heille/niille tai heidän/niiden hyväksi varoja ja taloudellisia resursseja (2 ja 2 a artikla (4)); sekä

| 2) | kielto suoraan tai välillisesti antaa, myydä, toimittaa tai siirtää kyseisille henkilöille ja yhteisöille sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta (3 artikla). |
| --- | --- |

2)

kielto suoraan tai välillisesti antaa, myydä, toimittaa tai siirtää kyseisille henkilöille ja yhteisöille sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta (3 artikla).

| 4. | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 a artiklassa (5) säädetään tarkastelumenettelystä, jonka mukaan luetteloon otetut voivat esittää huomautuksiaan luetteloon ottamisen syistä. Henkilöt ja yhteisöt, jotka on lisätty liitteeseen I asetuksella (EU) N:o 97/2012, voivat tiedustella komissiolta syitä tähän. Tiedustelu on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 a artiklassa (5) säädetään tarkastelumenettelystä, jonka mukaan luetteloon otetut voivat esittää huomautuksiaan luetteloon ottamisen syistä. Henkilöt ja yhteisöt, jotka on lisätty liitteeseen I asetuksella (EU) N:o 97/2012, voivat tiedustella komissiolta syitä tähän. Tiedustelu on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Kyseisillä henkilöillä ja yhteisöillä on myös mahdollisuus riitauttaa asetus (EU) N:o 97/2012 Euroopan unionin yleisessä tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Kyseisillä henkilöillä ja yhteisöillä on myös mahdollisuus riitauttaa asetus (EU) N:o 97/2012 Euroopan unionin yleisessä tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

| 6. | Liitteessä I mainituilla henkilöillä ja yhteisöillä on mahdollisuus tehdä asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä II luetelluille asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n toimivaltaisille viranomaisille hakemus jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien käyttämisestä asetuksen 2 a artiklassa tarkoitettuihin perustarpeisiin tai tiettyihin maksuihin. |
| --- | --- |

6.

Liitteessä I mainituilla henkilöillä ja yhteisöillä on mahdollisuus tehdä asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä II luetelluille asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n toimivaltaisille viranomaisille hakemus jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien käyttämisestä asetuksen 2 a artiklassa tarkoitettuihin perustarpeisiin tai tiettyihin maksuihin.

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 4.

(2)  EUVL L 35, 8.2.2012, s. 4.

(3)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

(4)  2 a artikla on lisätty neuvoston asetuksella (EY) N:o 561/2003 (EUVL L 82, 29.3.2003, s. 1).

(5)  7 a artikla on lisätty neuvoston asetuksella (EU) N:o 1286/2009 (EUVL L 346, 23.12.2009, s. 42).

---