# Az Európai Unió C 8/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.008.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 8 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. január 11. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.008.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 8

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. január 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 008/01 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 008/02 | A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról (
  2
  ) | 4 |
| 2012/C 008/03 | A Bizottság közleménye – A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011) (
  2
  ) | 15 |
| 2012/C 008/04 | A Bizottság közleménye – Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelettervezet szövegének tartalmi elfogadásáról (
  2
  ) | 23 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2012/C 008/01

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2012/C 008/02

A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról (
  2
  )

2

4

2012/C 008/03

A Bizottság közleménye – A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011) (
  2
  )

2

15

2012/C 008/04

A Bizottság közleménye – Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelettervezet szövegének tartalmi elfogadásáról (
  2
  )

2

23

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 008/05 | Euroátváltási árfolyamok | 28 |
| 2012/C 008/06 | Értesítés a helyes gyakorlatról szóló uniós útmutatókról | 29 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2012/C 008/07 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 736/2008/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  2
  ) | 30 |
| 2012/C 008/08 | A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján | 31 |
| 2012/C 008/09 | A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján | 32 |
| 2012/C 008/10 | A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján | 33 |
| 2012/C 008/11 | A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján | 34 |
| 2012/C 008/12 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 736/2008/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  2
  ) | 35 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 008/05

Euroátváltási árfolyamok

28

2012/C 008/06

Értesítés a helyes gyakorlatról szóló uniós útmutatókról

29

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2012/C 008/07

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 736/2008/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  2
  )

2

30

2012/C 008/08

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

31

2012/C 008/09

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

32

2012/C 008/10

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

33

2012/C 008/11

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

34

2012/C 008/12

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 736/2008/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  2
  )

2

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/1

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2012/C 8/01

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.7.25. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.32705 (11/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk) |
| Jogalap | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Erdészeti ágazat, Vidékfejlesztés (AGRI), Erdészeti ágazat |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | | Teljes költségvetés: 413 millió HUF |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.7.25.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.32705 (11/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk)

Jogalap

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Erdészeti ágazat, Vidékfejlesztés (AGRI), Erdészeti ágazat

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 413 millió HUF

| | Éves költségvetés: 137,67 millió HUF |
| --- | --- |

Éves költségvetés: 137,67 millió HUF

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Egyéb gyümölcs, héjastermésű termesztése, Vegyes gazdálkodás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.7.25. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.32706 (11/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk) |
| Jogalap | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Erdészeti ágazat, Környezetvédelem, Vidékfejlesztés (AGRI) |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | | Teljes költségvetés: 21 241,40 millió HUF |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.7.25.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.32706 (11/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk)

Jogalap

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Erdészeti ágazat, Környezetvédelem, Vidékfejlesztés (AGRI)

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 21 241,40 millió HUF

| | Éves költségvetés: 7,08 millió HUF |
| --- | --- |

Éves költségvetés: 7,08 millió HUF

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.10.18. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.32707 (11/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk) |
| Jogalap | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Erdészeti ágazat, Környezetvédelem |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: 11 034 millió HUF |
| Támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.10.18.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.32707 (11/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk)

Jogalap

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Erdészeti ágazat, Környezetvédelem

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 11 034 millió HUF

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.7.29. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.32709 (11/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk) |
| Jogalap | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Erdészeti ágazat, Vidékfejlesztés (AGRI) |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | | Teljes költségvetés: 40 879,19 millió HUF |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.7.29.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.32709 (11/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk)

Jogalap

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Erdészeti ágazat, Vidékfejlesztés (AGRI)

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 40 879,19 millió HUF

| | Éves költségvetés: 13 262,39 millió HUF |
| --- | --- |

Éves költségvetés: 13 262,39 millió HUF

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/4

---

A Bizottság közleménye az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 8/02

1.   A KÖZLEMÉNY CÉLJA ÉS TÁRGYA

| 1. | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nemcsak az Unió közös értékeiben gyökereznek, hanem központi szerepet játszanak a társadalmi és a területi kohézió előmozdításában is. Az Uniónak és a tagállamoknak hatásköreiken belül biztosítaniuk kell, hogy az ilyen szolgáltatásokat olyan elvek alapján és feltételek mellett nyújtsák, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését. |
| --- | --- |

1.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nemcsak az Unió közös értékeiben gyökereznek, hanem központi szerepet játszanak a társadalmi és a területi kohézió előmozdításában is. Az Uniónak és a tagállamoknak hatásköreiken belül biztosítaniuk kell, hogy az ilyen szolgáltatásokat olyan elvek alapján és feltételek mellett nyújtsák, amelyek lehetővé teszik rendeltetésük teljesítését.

| 2. | Bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújthatnak köz- vagy magánvállalkozások (1) a tagállamok hatóságaitól származó pénzügyi támogatás nélkül. Más szolgáltatások csak akkor nyújthatók, ha az érintett hatóság a szolgáltatónak pénzügyi ellentételezést ajánl fel. Speciális uniós szabályozás hiányában a tagállamok általában szabadon határozhatják meg, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásaikat hogyan szervezik meg és finanszírozzák. |
| --- | --- |

2.

Bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújthatnak köz- vagy magánvállalkozások (1) a tagállamok hatóságaitól származó pénzügyi támogatás nélkül. Más szolgáltatások csak akkor nyújthatók, ha az érintett hatóság a szolgáltatónak pénzügyi ellentételezést ajánl fel. Speciális uniós szabályozás hiányában a tagállamok általában szabadon határozhatják meg, hogy általános gazdasági érdekű szolgáltatásaikat hogyan szervezik meg és finanszírozzák.

| 3. | E közlemény célja a közszolgáltatás ellentételezésére vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásához kapcsolódó kulcsfogalmak tisztázása (2). A közlemény ezért a közszolgáltatás ellentételezésére vonatkozó legfontosabb állami támogatási szabályokra koncentrál. |
| --- | --- |

3.

E közlemény célja a közszolgáltatás ellentételezésére vonatkozó állami támogatási szabályok alkalmazásához kapcsolódó kulcsfogalmak tisztázása (2). A közlemény ezért a közszolgáltatás ellentételezésére vonatkozó legfontosabb állami támogatási szabályokra koncentrál.

| 4. | E közleménnyel párhuzamosan a Bizottság a következő dokumentum elfogadását tervezi: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó de minimis rendelet, amely meghatározza, hogy bizonyos ellentételezési intézkedések nem képeznek a Szerződés 107. cikke értelmében vett állami támogatást (3); továbbá közzétesz egy határozatot (4), mely az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott, állami támogatásnak minősülő ellentételezés bizonyos fajtáit a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítja a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint és mentesíti azokat a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, és egy keretszabályt (5), mely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a határozat hatálya alá nem tartozó, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz nyújtott állami támogatás a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint összeegyeztethetőnek nyilvánítható. |
| --- | --- |

4.

E közleménnyel párhuzamosan a Bizottság a következő dokumentum elfogadását tervezi: az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó de minimis rendelet, amely meghatározza, hogy bizonyos ellentételezési intézkedések nem képeznek a Szerződés 107. cikke értelmében vett állami támogatást (3); továbbá közzétesz egy határozatot (4), mely az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért nyújtott, állami támogatásnak minősülő ellentételezés bizonyos fajtáit a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítja a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint és mentesíti azokat a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól, és egy keretszabályt (5), mely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a határozat hatálya alá nem tartozó, általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz nyújtott állami támogatás a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint összeegyeztethetőnek nyilvánítható.

| 5. | Ez a közlemény nem érinti az uniós jogszabályok egyéb rendelkezéseinek – különösen a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseknek, valamint a Szerződésből és az ágazati uniós jogszabályokból eredő követelményeknek – az alkalmazását. Abban az esetben, amikor egy hatóság úgy dönt, hogy valamely szolgáltatás nyújtásával egy harmadik felet bíz meg, be kell tartania a Szerződés 49–56. cikkében, a közbeszerzésről szóló uniós irányelvekben (az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve [2004. március 31.] a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (6) és az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (7) és az ágazati szabályokban (8) foglalt uniós közbeszerzési szabályokat. Azokban az esetekben is, amikor a közbeszerzési irányelvek nem, vagy csak részben alkalmazhatók (például a 2004/18/EK irányelv IIB mellékletében felsorolt szolgáltatási koncessziók és szolgáltatási szerződések esetében, ideértve a szociális szolgáltatások különböző típusait), az odaítélésnek meg kell felelnie az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, az arányosság és a kölcsönös elismerés Szerződésben foglalt elveinek (9). |
| --- | --- |

5.

Ez a közlemény nem érinti az uniós jogszabályok egyéb rendelkezéseinek – különösen a közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseknek, valamint a Szerződésből és az ágazati uniós jogszabályokból eredő követelményeknek – az alkalmazását. Abban az esetben, amikor egy hatóság úgy dönt, hogy valamely szolgáltatás nyújtásával egy harmadik felet bíz meg, be kell tartania a Szerződés 49–56. cikkében, a közbeszerzésről szóló uniós irányelvekben (az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve [2004. március 31.] a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (6) és az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (7) és az ágazati szabályokban (8) foglalt uniós közbeszerzési szabályokat. Azokban az esetekben is, amikor a közbeszerzési irányelvek nem, vagy csak részben alkalmazhatók (például a 2004/18/EK irányelv IIB mellékletében felsorolt szolgáltatási koncessziók és szolgáltatási szerződések esetében, ideértve a szociális szolgáltatások különböző típusait), az odaítélésnek meg kell felelnie az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, az arányosság és a kölcsönös elismerés Szerződésben foglalt elveinek (9).

| 6. | Az ebben a közleményben, 2012/21/EU határozatban és a Bizottság „A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011)” című közleményében tárgyalt kérdések mellett a Bizottság választ ad az állami támogatási szabályok általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra való alkalmazása során felmerült egyedi kérdésekre is. Ez többek között az általános gazdasági érdekű szolgáltatások interaktív információs szolgálatán keresztül történik, mely elérhető a Bizottság honlapján (10). |
| --- | --- |

6.

Az ebben a közleményben, 2012/21/EU határozatban és a Bizottság „A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011)” című közleményében tárgyalt kérdések mellett a Bizottság választ ad az állami támogatási szabályok általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra való alkalmazása során felmerült egyedi kérdésekre is. Ez többek között az általános gazdasági érdekű szolgáltatások interaktív információs szolgálatán keresztül történik, mely elérhető a Bizottság honlapján (10).

| 7. | E közlemény nem érinti az Európai Unió Bíróságának idevágó ítélkezési gyakorlatát. |
| --- | --- |

7.

E közlemény nem érinti az Európai Unió Bíróságának idevágó ítélkezési gyakorlatát.

2.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS FOGALMÁHOZ KAPCSOLÓDÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

2.1.   A vállalkozás és a gazdasági tevékenység fogalma

| 8. | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján az állami támogatási szabályok általában csak akkor alkalmazandók, ha a kedvezményezett „vállalkozás”. Az állami támogatási szabályok alkalmazását illetően ezért alapvető fontosságú, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtója vállalkozásnak tekinthető-e. |
| --- | --- |

8.

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján az állami támogatási szabályok általában csak akkor alkalmazandók, ha a kedvezményezett „vállalkozás”. Az állami támogatási szabályok alkalmazását illetően ezért alapvető fontosságú, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtója vállalkozásnak tekinthető-e.

2.1.1.   Általános elvek

| 9. | A Bíróság a vállalkozásokat következetesen gazdasági tevékenységet ellátó entitásokként határozta meg, azok jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (11). Egy adott entitás vállalkozásnak minősítése ezért csak az általa végzett tevékenységek jellegétől függ. Ennek az alapelvnek három fontos következménye van:
  Először is, az entitás nemzeti jog szerinti státusza nem meghatározó. Így például a nemzeti jog szerint egyesületnek vagy sportklubnak minősített entitás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak tekinthető. E tekintetben az egyetlen releváns kritérium, hogy az entitás gazdasági tevékenységet folytat-e vagy sem.
  Másodszor, az állami támogatási szabályok alkalmazása független attól, hogy az entitást profittermelés céljából hozták-e létre. A Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlata alapján non-profit entitások is kínálhatnak árukat és szolgáltatásokat valamely piacon (12). Ha nem ez az eset áll fenn, a non-profit szolgáltatók természetesen továbbra sem esnek állami támogatási ellenőrzés alá.
  Harmadszor egy entitás vállalkozásnak minősítése mindig az adott tevékenység alapján történik. Egy olyan entitás, amely egyaránt végez gazdasági és nem gazdasági tevékenységet, csak az előbbi alapján tekintendő vállalkozásnak. |
| --- | --- |

9.

A Bíróság a vállalkozásokat következetesen gazdasági tevékenységet ellátó entitásokként határozta meg, azok jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (11). Egy adott entitás vállalkozásnak minősítése ezért csak az általa végzett tevékenységek jellegétől függ. Ennek az alapelvnek három fontos következménye van:

Először is, az entitás nemzeti jog szerinti státusza nem meghatározó. Így például a nemzeti jog szerint egyesületnek vagy sportklubnak minősített entitás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti vállalkozásnak tekinthető. E tekintetben az egyetlen releváns kritérium, hogy az entitás gazdasági tevékenységet folytat-e vagy sem.

Másodszor, az állami támogatási szabályok alkalmazása független attól, hogy az entitást profittermelés céljából hozták-e létre. A Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlata alapján non-profit entitások is kínálhatnak árukat és szolgáltatásokat valamely piacon (12). Ha nem ez az eset áll fenn, a non-profit szolgáltatók természetesen továbbra sem esnek állami támogatási ellenőrzés alá.

Harmadszor egy entitás vállalkozásnak minősítése mindig az adott tevékenység alapján történik. Egy olyan entitás, amely egyaránt végez gazdasági és nem gazdasági tevékenységet, csak az előbbi alapján tekintendő vállalkozásnak.

| 10. | Két külön jogalany az állami támogatási szabályok alkalmazása céljaiból egyetlen gazdasági entitásnak tekinthető. Releváns vállalkozásnak ezt a gazdasági entitást tekintik. E tekintetben a Bíróság azt vizsgálja, hogy fennáll-e az irányító részesedés, illetve a funkcionális, gazdasági és intézményi kapcsolatok esete (13). Másfelől egy olyan entitás, amely önmaga nem kínál árukat vagy szolgáltatásokat egy piacon, nem minősül vállalkozásnak pusztán azon egyszerű tény alapján, hogy részesedésekkel – akár többségi részesedéssel – rendelkezik, amennyiben a részesedés alapján csak a részvényesi vagy tagi státuszhoz kapcsolódó jogok gyakorolhatók, illetve, ha adott esetben a részesedés alapján osztalék kifizetésére kerül sor, amely csupán valamely eszköz tulajdonlásának gyümölcse (14). |
| --- | --- |

10.

Két külön jogalany az állami támogatási szabályok alkalmazása céljaiból egyetlen gazdasági entitásnak tekinthető. Releváns vállalkozásnak ezt a gazdasági entitást tekintik. E tekintetben a Bíróság azt vizsgálja, hogy fennáll-e az irányító részesedés, illetve a funkcionális, gazdasági és intézményi kapcsolatok esete (13). Másfelől egy olyan entitás, amely önmaga nem kínál árukat vagy szolgáltatásokat egy piacon, nem minősül vállalkozásnak pusztán azon egyszerű tény alapján, hogy részesedésekkel – akár többségi részesedéssel – rendelkezik, amennyiben a részesedés alapján csak a részvényesi vagy tagi státuszhoz kapcsolódó jogok gyakorolhatók, illetve, ha adott esetben a részesedés alapján osztalék kifizetésére kerül sor, amely csupán valamely eszköz tulajdonlásának gyümölcse (14).

| 11. | A gazdasági és a nem gazdasági tevékenységek közötti különbségtételt pontosítandó a Bíróság következetes ítélkezési gyakorlata szerint bármely tevékenység, melynek keretében valamely piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, gazdasági tevékenységnek minősül (15). |
| --- | --- |

11.

A gazdasági és a nem gazdasági tevékenységek közötti különbségtételt pontosítandó a Bíróság következetes ítélkezési gyakorlata szerint bármely tevékenység, melynek keretében valamely piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, gazdasági tevékenységnek minősül (15).

| 12. | Hogy létezik-e piaca bizonyos szolgáltatásoknak, az attól függ, hogy az érintett tagállamban hogyan szervezik meg ezeket a szolgáltatásokat (16). Az állami támogatási szabályok csak akkor alkalmazandók, ha az adott tevékenységet piaci környezetben nyújtják. Bizonyos szolgáltatások gazdasági jellege ezért tagállamról tagállamra eltérő lehet. Továbbá, egy adott szolgáltatás besorolása idővel változhat politikai döntések vagy gazdasági fejlemények miatt. Ami ma nem piaci tevékenység, az a jövőben azzá válhat, és fordítva. |
| --- | --- |

12.

Hogy létezik-e piaca bizonyos szolgáltatásoknak, az attól függ, hogy az érintett tagállamban hogyan szervezik meg ezeket a szolgáltatásokat (16). Az állami támogatási szabályok csak akkor alkalmazandók, ha az adott tevékenységet piaci környezetben nyújtják. Bizonyos szolgáltatások gazdasági jellege ezért tagállamról tagállamra eltérő lehet. Továbbá, egy adott szolgáltatás besorolása idővel változhat politikai döntések vagy gazdasági fejlemények miatt. Ami ma nem piaci tevékenység, az a jövőben azzá válhat, és fordítva.

| 13. | Egy hatóság azon döntése, hogy harmadik felek számára nem engedélyezi egy bizonyos szolgáltatás nyújtását (például azért, mert a szolgáltatást saját maga kívánja nyújtani), nem zárja ki gazdasági tevékenység meglétét. A piac ilyen lezárása ellenére gazdasági tevékenységről lehet szó abban az esetben, amikor más szereplők érdekeltek abban és képesek arra, hogy a szolgáltatást az érintett piacon nyújtsák. Általában véve nem releváns a tevékenység gazdasági jellegére nézve az a tény, hogy az adott szolgáltatást házon belül (17) nyújtják (18). |
| --- | --- |

13.

Egy hatóság azon döntése, hogy harmadik felek számára nem engedélyezi egy bizonyos szolgáltatás nyújtását (például azért, mert a szolgáltatást saját maga kívánja nyújtani), nem zárja ki gazdasági tevékenység meglétét. A piac ilyen lezárása ellenére gazdasági tevékenységről lehet szó abban az esetben, amikor más szereplők érdekeltek abban és képesek arra, hogy a szolgáltatást az érintett piacon nyújtsák. Általában véve nem releváns a tevékenység gazdasági jellegére nézve az a tény, hogy az adott szolgáltatást házon belül (17) nyújtják (18).

| 14. | Mivel a gazdasági és a nem gazdasági szolgáltatások megkülönböztetése az adott tagállam politikai és gazdasági jellegzetességeitől függ, nem lehetséges összeállítani egy kimerítő listát az olyan tevékenységekről, amelyek eleve sohasem gazdasági jellegűek. Egy ilyen lista nem nyújtana valódi jogbiztonságot és kevésbé lenne hasznos. A következő pontok ehelyett tisztázzák a szolgáltatások megkülönböztetését számos fontos terület tekintetében. |
| --- | --- |

14.

Mivel a gazdasági és a nem gazdasági szolgáltatások megkülönböztetése az adott tagállam politikai és gazdasági jellegzetességeitől függ, nem lehetséges összeállítani egy kimerítő listát az olyan tevékenységekről, amelyek eleve sohasem gazdasági jellegűek. Egy ilyen lista nem nyújtana valódi jogbiztonságot és kevésbé lenne hasznos. A következő pontok ehelyett tisztázzák a szolgáltatások megkülönböztetését számos fontos terület tekintetében.

| 15. | Mivel a Szerződések nem tartalmaznak fogalommeghatározást a gazdasági tevékenységre, az ítélkezési gyakorlat különböző kritériumokat kínál a belső piaci szabályok és a versenyjog alkalmazásához (19). |
| --- | --- |

15.

Mivel a Szerződések nem tartalmaznak fogalommeghatározást a gazdasági tevékenységre, az ítélkezési gyakorlat különböző kritériumokat kínál a belső piaci szabályok és a versenyjog alkalmazásához (19).

2.1.2.   Közhatalom gyakorlása

| 16. | A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy a Szerződés 107. cikke nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor az állam „közhatalmat gyakorol” (20), vagy amikor állami jogi aktussal létrehozott hatóságok „hatósági jogkörükben járnak el” (21). Egy entitás akkor tekinthető közhatalmat gyakorlónak, ha a szóban forgó tevékenység olyan feladat, amely az állam alapvető funkcióinak részét képezi, vagy ezekhez a funkciókhoz jellegénél, céljánál és a rá vonatkozó szabályoknál fogva kapcsolódik (22). Általában – kivéve, ha az érintett tagállam piaci mechanizmusok alkalmazása mellett dönt – azok a tevékenységek, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egy hatóság előjogaihoz és amelyeket az állam gyakorol, nem képeznek gazdasági tevékenységeket. Erre adnak példát a következőkhöz kapcsolódó tevékenységek:






  a) | hadsereg vagy rendőrség; |
| --- | --- | --- |

16.

A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy a Szerződés 107. cikke nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor az állam „közhatalmat gyakorol” (20), vagy amikor állami jogi aktussal létrehozott hatóságok „hatósági jogkörükben járnak el” (21). Egy entitás akkor tekinthető közhatalmat gyakorlónak, ha a szóban forgó tevékenység olyan feladat, amely az állam alapvető funkcióinak részét képezi, vagy ezekhez a funkciókhoz jellegénél, céljánál és a rá vonatkozó szabályoknál fogva kapcsolódik (22). Általában – kivéve, ha az érintett tagállam piaci mechanizmusok alkalmazása mellett dönt – azok a tevékenységek, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egy hatóság előjogaihoz és amelyeket az állam gyakorol, nem képeznek gazdasági tevékenységeket. Erre adnak példát a következőkhöz kapcsolódó tevékenységek:

a)

hadsereg vagy rendőrség;

| b) | repülésbiztonság és ellenőrzés (23); |
| --- | --- |

b)

repülésbiztonság és ellenőrzés (23);

| c) | a tengeri közlekedés ellenőrzése és biztonsága (24); |
| --- | --- |

c)

a tengeri közlekedés ellenőrzése és biztonsága (24);

| d) | környezetvédelmi felügyelet (25); és |
| --- | --- |

d)

környezetvédelmi felügyelet (25); és

| e) | börtönbüntetések szervezése, finanszírozása és végrehajtása (26). |
| --- | --- |

e)

börtönbüntetések szervezése, finanszírozása és végrehajtása (26).

2.1.3.   Szociális biztonság

| 17. | Annak megállapítása, hogy a szociális biztonság területén működő rendszerek gazdasági tevékenységet magukban foglalónak minősülnek-e, azok felépítésétől és struktúrájától függ. A Bíróság és a Törvényszék lényegében a szolidaritás elvére épülő rendszereket és piaci elveken működő rendszereket különbözteti meg. |
| --- | --- |

17.

Annak megállapítása, hogy a szociális biztonság területén működő rendszerek gazdasági tevékenységet magukban foglalónak minősülnek-e, azok felépítésétől és struktúrájától függ. A Bíróság és a Törvényszék lényegében a szolidaritás elvére épülő rendszereket és piaci elveken működő rendszereket különbözteti meg.

| 18. | A Bíróság és a Törvényszék kritériumok egész sorát alkalmazza annak meghatározásához, hogy egy szociális biztonsági rendszer a szolidaritás elvére épül-e, és ezért nem foglal magában gazdasági tevékenységet. E tekintetben számos tényező lehet meghatározó:






  a) | kötelező tagsággal jár-e a rendszer (27); |
| --- | --- | --- |

18.

A Bíróság és a Törvényszék kritériumok egész sorát alkalmazza annak meghatározásához, hogy egy szociális biztonsági rendszer a szolidaritás elvére épül-e, és ezért nem foglal magában gazdasági tevékenységet. E tekintetben számos tényező lehet meghatározó:

a)

kötelező tagsággal jár-e a rendszer (27);

| b) | a rendszer kizárólag szociális célokat követ-e (28); |
| --- | --- |

b)

a rendszer kizárólag szociális célokat követ-e (28);

| c) | a rendszer non-profit alapon működik-e (29); |
| --- | --- |

c)

a rendszer non-profit alapon működik-e (29);

| d) | az ellátások függetlenek-e a befizetett járulékoktól (30); |
| --- | --- |

d)

az ellátások függetlenek-e a befizetett járulékoktól (30);

| e) | az ellátások nem szükségszerűen arányosak-e a biztosított személy bevételeivel (31) és |
| --- | --- |

e)

az ellátások nem szükségszerűen arányosak-e a biztosított személy bevételeivel (31) és

| f) | a rendszert az állam felügyeli-e (32). |
| --- | --- |

f)

a rendszert az állam felügyeli-e (32).

| 19. | A szolidaritás elvére épülő ilyen rendszereket meg kell különböztetni a piaci elveken működő rendszerektől (33). A szolidaritás elvére épülő rendszerekkel szemben a piaci elveken működő rendszereket a következők jellemzik:






  a) | választható tagság (34); |
| --- | --- | --- |

19.

A szolidaritás elvére épülő ilyen rendszereket meg kell különböztetni a piaci elveken működő rendszerektől (33). A szolidaritás elvére épülő rendszerekkel szemben a piaci elveken működő rendszereket a következők jellemzik:

a)

választható tagság (34);

| b) | a tőkésítés elve (a jogosultságok a befizetett hozzájárulásoktól és a rendszer pénzügyi eredményétől függ) (35); |
| --- | --- |

b)

a tőkésítés elve (a jogosultságok a befizetett hozzájárulásoktól és a rendszer pénzügyi eredményétől függ) (35);

| c) | nyereségorientáltság (36); valamint |
| --- | --- |

c)

nyereségorientáltság (36); valamint

| d) | az alaprendszert kiegészítő szolgáltatások nyújtása (37). |
| --- | --- |

d)

az alaprendszert kiegészítő szolgáltatások nyújtása (37).

| 20. | Néhány rendszer mindkét kategóriából tartalmaz jellegzetességeket. Ilyen esetekben a rendszerek osztályozása a különböző elemek és azok jelentőségének elemzésétől függ (38). |
| --- | --- |

20.

Néhány rendszer mindkét kategóriából tartalmaz jellegzetességeket. Ilyen esetekben a rendszerek osztályozása a különböző elemek és azok jelentőségének elemzésétől függ (38).

2.1.4.   Egészségügyi ellátás

| 21. | Az Unióban az egészségügyi ellátórendszerek jelentősen eltérnek a tagállamok között. Az egészségügyi szolgáltatók közötti, piaci környezetben folytatott verseny foka nagyrészt a következő nemzeti jellegzetességektől függ: |
| --- | --- |

21.

Az Unióban az egészségügyi ellátórendszerek jelentősen eltérnek a tagállamok között. Az egészségügyi szolgáltatók közötti, piaci környezetben folytatott verseny foka nagyrészt a következő nemzeti jellegzetességektől függ:

| 22. | Néhány tagállamban a közkórházak egy nemzeti egészségügyi szolgálat szerves részét képezik és majdnem teljes mértékben a szolidaritás elvére épülnek (39). Az ilyen kórházakat közvetlenül társadalombiztosítási járulékokból és más állami forrásokból finanszírozzák, szolgáltatásaikat a rendszer minden tagja számára térítésmentesen nyújtják (40). A Bíróság és a Törvényszék megerősítette, hogy amennyiben létezik ilyen struktúra, az érintett szervezetek nem vállalkozásként működnek (41). |
| --- | --- |

22.

Néhány tagállamban a közkórházak egy nemzeti egészségügyi szolgálat szerves részét képezik és majdnem teljes mértékben a szolidaritás elvére épülnek (39). Az ilyen kórházakat közvetlenül társadalombiztosítási járulékokból és más állami forrásokból finanszírozzák, szolgáltatásaikat a rendszer minden tagja számára térítésmentesen nyújtják (40). A Bíróság és a Törvényszék megerősítette, hogy amennyiben létezik ilyen struktúra, az érintett szervezetek nem vállalkozásként működnek (41).

| 23. | Amennyiben létezik az említett struktúra, még az olyan tevékenységek is, amelyek önmagukban gazdasági jellegűek lehetnek, azonban azokat kizárólag egy másik, nem gazdasági szolgáltatás nyújtása céljából végzik, nem gazdasági jellegűek. Egy szervezet, amely egy nem gazdasági szolgáltatás nyújtása céljából – még ha nagy mennyiségben is – árukat vásárol, nem vállalkozásként tevékenykedik csupán azért, mert egy adott piacon vásárló (42). |
| --- | --- |

23.

Amennyiben létezik az említett struktúra, még az olyan tevékenységek is, amelyek önmagukban gazdasági jellegűek lehetnek, azonban azokat kizárólag egy másik, nem gazdasági szolgáltatás nyújtása céljából végzik, nem gazdasági jellegűek. Egy szervezet, amely egy nem gazdasági szolgáltatás nyújtása céljából – még ha nagy mennyiségben is – árukat vásárol, nem vállalkozásként tevékenykedik csupán azért, mert egy adott piacon vásárló (42).

| 24. | Számos más tagállamban a kórházak és más egészségügyi szolgáltatók szolgáltatásaikat díjazás ellenében nyújtják, melyet vagy közvetlenül a beteg vagy annak biztosítója fizet (43). Az ilyen rendszerekben bizonyos fokú verseny zajlik a kórházak között az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén. Ahol ez az eset áll fenn, annak ténye, hogy az egészségügyi szolgáltatást közkórház nyújtja, nem elégséges a tevékenység nem gazdaságinak minősítéséhez. |
| --- | --- |

24.

Számos más tagállamban a kórházak és más egészségügyi szolgáltatók szolgáltatásaikat díjazás ellenében nyújtják, melyet vagy közvetlenül a beteg vagy annak biztosítója fizet (43). Az ilyen rendszerekben bizonyos fokú verseny zajlik a kórházak között az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén. Ahol ez az eset áll fenn, annak ténye, hogy az egészségügyi szolgáltatást közkórház nyújtja, nem elégséges a tevékenység nem gazdaságinak minősítéséhez.

| 25. | A Bíróság és a Törvényszék azt is tisztázta, hogy a független orvosok vagy más magángyógyászok által díjazás ellenében saját felelősségre nyújtott egészségügyi szolgáltatások gazdasági tevékenységnek tekintendők (44). Ugyanezek az elvek vonatkoznak a független gyógyszertárakra is. |
| --- | --- |

25.

A Bíróság és a Törvényszék azt is tisztázta, hogy a független orvosok vagy más magángyógyászok által díjazás ellenében saját felelősségre nyújtott egészségügyi szolgáltatások gazdasági tevékenységnek tekintendők (44). Ugyanezek az elvek vonatkoznak a független gyógyszertárakra is.

2.1.5.   Oktatás

| 26. | Az uniós ítélkezési gyakorlat megállapította, hogy az állam által finanszírozott és felügyelt nemzeti oktatási rendszer keretében megszervezett közoktatás nem gazdasági tevékenységnek tekinthető. E tekintetben a Bíróság megállapította, hogy
  „az állam az általában közpénzből, és nem a tanulók vagy a szülők hozzájárulásaiból finanszírozott ilyen közoktatási rendszert kialakítva és fenntartva nem díjazás ellenében végzett tevékenységet kívánt folytatni, hanem a szociális, kulturális és oktatási területen a lakossággal szemben fennálló feladatait teljesítette” (45). |
| --- | --- |

26.

Az uniós ítélkezési gyakorlat megállapította, hogy az állam által finanszírozott és felügyelt nemzeti oktatási rendszer keretében megszervezett közoktatás nem gazdasági tevékenységnek tekinthető. E tekintetben a Bíróság megállapította, hogy

„az állam az általában közpénzből, és nem a tanulók vagy a szülők hozzájárulásaiból finanszírozott ilyen közoktatási rendszert kialakítva és fenntartva nem díjazás ellenében végzett tevékenységet kívánt folytatni, hanem a szociális, kulturális és oktatási területen a lakossággal szemben fennálló feladatait teljesítette” (45).

| 27. | Ugyanazon ítélkezési gyakorlat szerint a közoktatás nem gazdasági jellegét elvileg nem érinti az a tény, hogy a tanulóknak vagy a szüleiknek néha tandíjat vagy beiratkozási díjat kell fizetniük, melyek hozzájárulnak a rendszer működési költségeihez. Az ilyen pénzügyi hozzájárulások gyakran a szolgáltatás valódi költségeinek csupán töredékét fedezik és ezért nem tekinthetők a nyújtott szolgáltatás díjazásaként. E hozzájárulások ezért nem változtatják meg az elsősorban állami forrásokból finanszírozott általános oktatási szolgáltatás nem gazdasági jellegét (46). Ezek az elvek kiterjedhetnek az olyan közoktatási szolgáltatásokra, mint a szakképzés (47), a magán és állami általános iskolák (48) és óvodák (49), a mellékfoglalkoztatásként végzett egyetemi oktatói tevékenység (50), valamint az egyetemi oktatás (51). |
| --- | --- |

27.

Ugyanazon ítélkezési gyakorlat szerint a közoktatás nem gazdasági jellegét elvileg nem érinti az a tény, hogy a tanulóknak vagy a szüleiknek néha tandíjat vagy beiratkozási díjat kell fizetniük, melyek hozzájárulnak a rendszer működési költségeihez. Az ilyen pénzügyi hozzájárulások gyakran a szolgáltatás valódi költségeinek csupán töredékét fedezik és ezért nem tekinthetők a nyújtott szolgáltatás díjazásaként. E hozzájárulások ezért nem változtatják meg az elsősorban állami forrásokból finanszírozott általános oktatási szolgáltatás nem gazdasági jellegét (46). Ezek az elvek kiterjedhetnek az olyan közoktatási szolgáltatásokra, mint a szakképzés (47), a magán és állami általános iskolák (48) és óvodák (49), a mellékfoglalkoztatásként végzett egyetemi oktatói tevékenység (50), valamint az egyetemi oktatás (51).

| 28. | Az oktatási szolgáltatások közforrásokból történő rendelkezésre bocsátását meg kell különböztetni azoktól a szolgáltatásoktól, amelyeket elsősorban a szülők, a tanulók vagy üzleti bevételekből finanszíroznak. Például a teljes egészében a hallgatók által finanszírozott felsőfokú oktatást kínáló kereskedelmi vállalkozások ebbe az utóbbi kategóriába tartoznak. Bizonyos tagállamokban közintézmények is kínálhatnak oktatási szolgáltatásokat, amelyek jellegük, finanszírozási struktúrájuk és az egymással versenyben álló magánszervezetek jelenléte miatt gazdaságinak tekintendők. |
| --- | --- |

28.

Az oktatási szolgáltatások közforrásokból történő rendelkezésre bocsátását meg kell különböztetni azoktól a szolgáltatásoktól, amelyeket elsősorban a szülők, a tanulók vagy üzleti bevételekből finanszíroznak. Például a teljes egészében a hallgatók által finanszírozott felsőfokú oktatást kínáló kereskedelmi vállalkozások ebbe az utóbbi kategóriába tartoznak. Bizonyos tagállamokban közintézmények is kínálhatnak oktatási szolgáltatásokat, amelyek jellegük, finanszírozási struktúrájuk és az egymással versenyben álló magánszervezetek jelenléte miatt gazdaságinak tekintendők.

| 29. | A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerében (52) a Bizottság tisztázta, hogy az egyetemek és kutatóhelyek bizonyos tevékenységei az állami támogatási szabályok hatályán kívül esnek. Ez a kutatóhelyek következő elsődleges tevékenységeit érinti:






  a) | oktatás az emberi erőforrások mennyiségének és képzettségi szintjének növelése érdekében; |
| --- | --- | --- |

29.

A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerében (52) a Bizottság tisztázta, hogy az egyetemek és kutatóhelyek bizonyos tevékenységei az állami támogatási szabályok hatályán kívül esnek. Ez a kutatóhelyek következő elsődleges tevékenységeit érinti:

a)

oktatás az emberi erőforrások mennyiségének és képzettségi szintjének növelése érdekében;

| b) | független kutatás-fejlesztés a tudás és a megértés előmozdítása érdekében, ideértve az együttműködésen alapuló kutatás-fejlesztést; valamint |
| --- | --- |

b)

független kutatás-fejlesztés a tudás és a megértés előmozdítása érdekében, ideértve az együttműködésen alapuló kutatás-fejlesztést; valamint

| c) | a kutatási eredmények terjesztése. |
| --- | --- |

c)

a kutatási eredmények terjesztése.

| 30. | A Bizottság azt is tisztázta, hogy a technológiaátadásra irányuló tevékenységek (licenciák, „spin-off” vállalkozások alapítása vagy a kutatóhely által létrehozott tudás hasznosításának más formái) nem gazdasági jellegű tevékenységek, amennyiben e tevékenységek belső természetűek (53) és a belőlük származó összes bevételt az érintett kutatóhelyek elsődleges tevékenységeibe fektetik be ismét (54). |
| --- | --- |

30.

A Bizottság azt is tisztázta, hogy a technológiaátadásra irányuló tevékenységek (licenciák, „spin-off” vállalkozások alapítása vagy a kutatóhely által létrehozott tudás hasznosításának más formái) nem gazdasági jellegű tevékenységek, amennyiben e tevékenységek belső természetűek (53) és a belőlük származó összes bevételt az érintett kutatóhelyek elsődleges tevékenységeibe fektetik be ismét (54).

2.2.   Állami források

| 31. | A Szerződés 107. cikke értelmében vett állami támogatásnak (55) csak azok az előnyök tekinthetők, amelyeket közvetlenül vagy közvetve állami forrásokból nyújtanak. A magánforrásokból finanszírozott előnyök megerősíthetik ugyan bizonyos vállalkozások helyzetét, de nem tartoznak a Szerződés 107. cikkének hatálya alá. |
| --- | --- |

31.

A Szerződés 107. cikke értelmében vett állami támogatásnak (55) csak azok az előnyök tekinthetők, amelyeket közvetlenül vagy közvetve állami forrásokból nyújtanak. A magánforrásokból finanszírozott előnyök megerősíthetik ugyan bizonyos vállalkozások helyzetét, de nem tartoznak a Szerződés 107. cikkének hatálya alá.

| 32. | Az állami források ilyen átadása történhet közvetlen támogatások, adójóváírások vagy természetbeni juttatások formájában. Különösen az a tény, hogy az állam bizonyos szolgáltatásokat nem piaci árakon nyújt, azt jelenti, hogy állami forrásokról mondanak le. A Bíróság a C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (56) azt is megerősítette, hogy egy közvállalkozás forrásai a Szerződés 107. cikke szerinti állami forrásokat képeznek, mert a hatóságok képesek e források ellenőrzésére. Ha egy általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozást olyan forrásokból finanszíroznak, amelyeket közvállalkozás bocsát rendelkezésre, és ez a finanszírozás az államnak tudható be, az ilyen finanszírozás állami támogatást képezhet. |
| --- | --- |

32.

Az állami források ilyen átadása történhet közvetlen támogatások, adójóváírások vagy természetbeni juttatások formájában. Különösen az a tény, hogy az állam bizonyos szolgáltatásokat nem piaci árakon nyújt, azt jelenti, hogy állami forrásokról mondanak le. A Bíróság a C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (56) azt is megerősítette, hogy egy közvállalkozás forrásai a Szerződés 107. cikke szerinti állami forrásokat képeznek, mert a hatóságok képesek e források ellenőrzésére. Ha egy általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozást olyan forrásokból finanszíroznak, amelyeket közvállalkozás bocsát rendelkezésre, és ez a finanszírozás az államnak tudható be, az ilyen finanszírozás állami támogatást képezhet.

| 33. | Állami hatáskörbe tartozó területek igénybevételére vagy használatára vonatkozó engedélyek, vagy gazdasági értékkel bíró speciális vagy kizárólagos jogok közbeszerzési eljárás nélküli odaítélése jelentheti az állami forrásokról való lemondást és a kedvezményezetteket előnyös helyzetbe hozhatja (57). |
| --- | --- |

33.

Állami hatáskörbe tartozó területek igénybevételére vagy használatára vonatkozó engedélyek, vagy gazdasági értékkel bíró speciális vagy kizárólagos jogok közbeszerzési eljárás nélküli odaítélése jelentheti az állami forrásokról való lemondást és a kedvezményezetteket előnyös helyzetbe hozhatja (57).

| 34. | A tagállamok néhány esetben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat bizonyos vállalkozások vagy fogyasztók által fizetett díjakból vagy hozzájárulásokból finanszírozhatják, az ebből származó bevételt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak utalják. A Bíróság megvizsgálta ezt a finanszírozási formát és különösen a 173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (58) a következőket állapította meg:
  „Mivel a szóban forgó alapokat hazai jogszabályban előírt kötelező hozzájárulásokból finanszírozzák, és ahogy ez az eset mutatja, e források kezelése és elosztása e jogszabály szerint történik, e forrásokat (a Szerződés 107. cikke szerinti) állami támogatásnak kell tekinteni, még akkor is, ha azokat nem állami hatóságok kezelik.” |
| --- | --- |

34.

A tagállamok néhány esetben az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat bizonyos vállalkozások vagy fogyasztók által fizetett díjakból vagy hozzájárulásokból finanszírozhatják, az ebből származó bevételt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásoknak utalják. A Bíróság megvizsgálta ezt a finanszírozási formát és különösen a 173/73. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (58) a következőket állapította meg:

„Mivel a szóban forgó alapokat hazai jogszabályban előírt kötelező hozzájárulásokból finanszírozzák, és ahogy ez az eset mutatja, e források kezelése és elosztása e jogszabály szerint történik, e forrásokat (a Szerződés 107. cikke szerinti) állami támogatásnak kell tekinteni, még akkor is, ha azokat nem állami hatóságok kezelik.”

| 35. | Ehhez hasonlóan a Bíróság a C-78/90–C-83/90 sz. Compagnie Commerciale de l’Ouest egyesített ügyekben hozott ítéletében (59) megerősítette, hogy az adójellegű díjakból finanszírozott intézkedések állami forrásokból finanszírozott intézkedéseket képeznek. |
| --- | --- |

35.

Ehhez hasonlóan a Bíróság a C-78/90–C-83/90 sz. Compagnie Commerciale de l’Ouest egyesített ügyekben hozott ítéletében (59) megerősítette, hogy az adójellegű díjakból finanszírozott intézkedések állami forrásokból finanszírozott intézkedéseket képeznek.

| 36. | Ennek megfelelően az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért kifizetett ellentételezések, melyeket adójellegű díjakból vagy az állam által kivetett kötelező hozzájárulásokból finanszíroznak, és melyek kezelése és szétosztása jogszabály rendelkezéseinek megfelelően történik, állami forrásokból finanszírozott ellentételezések. |
| --- | --- |

36.

Ennek megfelelően az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért kifizetett ellentételezések, melyeket adójellegű díjakból vagy az állam által kivetett kötelező hozzájárulásokból finanszíroznak, és melyek kezelése és szétosztása jogszabály rendelkezéseinek megfelelően történik, állami forrásokból finanszírozott ellentételezések.

2.3.   A kereskedelemre gyakorolt hatás

| 37. | A közszolgáltatás ellentételezése akkor tartozik a Szerződés 107. cikkének hatálya alá, ha torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ilyen hatás általában feltételezi a verseny előtt nyitott piac meglétét. Ennélfogva ha az uniós, illetve a tagállami jogszabályok alapján vagy de facto a gazdasági fejlődés révén megnyitották a piacokat a verseny előtt, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok érvényesek. A tagállamok az ilyen esetekben szabadon mérlegelhetik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását, szervezését és finanszírozását, amelyekre – ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás magán vagy állami nyújtója (beleértve a házon belüli szolgáltatót) ellentételezésben részesül – az állami támogatási ellenőrzés vonatkozik. Abban az esetben, ha a piac egyetlen vállalkozás számára van fenntartva (beleértve a házon belüli szolgáltatót), az e vállalkozásnak nyújtott ellentételezésre az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzés ugyanúgy érvényes. Lényegében, ha egy gazdasági tevékenység tekintetében megnyitották a versenyt, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak – a lakosság számára költségszempontból legelőnyösebb – közbeszerzési eljárástól eltérő módszerekkel történő nyújtása a versenytársak piacra lépésének megakadályozása vagy a kedvezményezett más piacokon való terjeszkedésének megkönnyítése révén torzulást eredményezhet. A torzulások a beszerzési piacokat is érinthetik. Ugyanakkor a nem liberalizált piacon tevékenykedő vállalkozásnak nyújtott támogatás érintheti a kereskedelmet, amennyiben a kedvezményezett vállalkozás liberalizált piacokon is működik (60). |
| --- | --- |

37.

A közszolgáltatás ellentételezése akkor tartozik a Szerződés 107. cikkének hatálya alá, ha torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ilyen hatás általában feltételezi a verseny előtt nyitott piac meglétét. Ennélfogva ha az uniós, illetve a tagállami jogszabályok alapján vagy de facto a gazdasági fejlődés révén megnyitották a piacokat a verseny előtt, az állami támogatásokra vonatkozó szabályok érvényesek. A tagállamok az ilyen esetekben szabadon mérlegelhetik az általános gazdasági érdekű szolgáltatások meghatározását, szervezését és finanszírozását, amelyekre – ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás magán vagy állami nyújtója (beleértve a házon belüli szolgáltatót) ellentételezésben részesül – az állami támogatási ellenőrzés vonatkozik. Abban az esetben, ha a piac egyetlen vállalkozás számára van fenntartva (beleértve a házon belüli szolgáltatót), az e vállalkozásnak nyújtott ellentételezésre az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzés ugyanúgy érvényes. Lényegében, ha egy gazdasági tevékenység tekintetében megnyitották a versenyt, az általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak – a lakosság számára költségszempontból legelőnyösebb – közbeszerzési eljárástól eltérő módszerekkel történő nyújtása a versenytársak piacra lépésének megakadályozása vagy a kedvezményezett más piacokon való terjeszkedésének megkönnyítése révén torzulást eredményezhet. A torzulások a beszerzési piacokat is érinthetik. Ugyanakkor a nem liberalizált piacon tevékenykedő vállalkozásnak nyújtott támogatás érintheti a kereskedelmet, amennyiben a kedvezményezett vállalkozás liberalizált piacokon is működik (60).

| 38. | A támogatási intézkedések akkor is érinthetik a kereskedelmet, ha a kedvezményezett vállalkozás maga nem vesz részt határon átnyúló tevékenységekben. Ilyen esetekben fenntartható vagy növelhető a belső kínálat azzal a következménnyel, hogy a más tagállamokban letelepedett vállalkozások számára csökken annak lehetősége, hogy szolgáltatásaikat az érintett tagállamban kínálhassák (61). |
| --- | --- |

38.

A támogatási intézkedések akkor is érinthetik a kereskedelmet, ha a kedvezményezett vállalkozás maga nem vesz részt határon átnyúló tevékenységekben. Ilyen esetekben fenntartható vagy növelhető a belső kínálat azzal a következménnyel, hogy a más tagállamokban letelepedett vállalkozások számára csökken annak lehetősége, hogy szolgáltatásaikat az érintett tagállamban kínálhassák (61).

| 39. | A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nincs olyan küszöb vagy százalékos arány, amely alatt az ellentételezés úgy tekinthető, hogy az nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet (62). A viszonylag kisösszegű támogatás vagy a kedvezményezett vállalkozás viszonylag kis mérete önmaga nem enged arra következtetni, hogy az intézkedés nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

39.

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nincs olyan küszöb vagy százalékos arány, amely alatt az ellentételezés úgy tekinthető, hogy az nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet (62). A viszonylag kisösszegű támogatás vagy a kedvezményezett vállalkozás viszonylag kis mérete önmaga nem enged arra következtetni, hogy az intézkedés nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| 40. | Másfelől a Bizottság számos esetben megállapította, hogy a tevékenységek tisztán helyi jellegűek voltak és nem érintették a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ilyen tevékenységek például:






  a) | a főként a helyi lakosság által használt uszodák (63); |
| --- | --- | --- |

40.

Másfelől a Bizottság számos esetben megállapította, hogy a tevékenységek tisztán helyi jellegűek voltak és nem érintették a tagállamok közötti kereskedelmet. Az ilyen tevékenységek például:

a)

a főként a helyi lakosság által használt uszodák (63);

| b) | a kizárólag a helyi lakosságot célzó helyi kórházak (64); |
| --- | --- |

b)

a kizárólag a helyi lakosságot célzó helyi kórházak (64);

| c) | a helyi múzeumok, amelyek valószínűleg nem vonzanak határon túli látogatókat (65); valamint |
| --- | --- |

c)

a helyi múzeumok, amelyek valószínűleg nem vonzanak határon túli látogatókat (65); valamint

| d) | a helyi kulturális rendezvények, kizárólag helyi potenciális közönséggel (66). |
| --- | --- |

d)

a helyi kulturális rendezvények, kizárólag helyi potenciális közönséggel (66).

| 41. | Végezetül, a Bizottságnak nem kell megvizsgálnia a tagállamok által nyújtott összes pénzügyi támogatást. A Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelet (67) kiköti, hogy bármely hároméves időszakban a vállalkozásonként 200 000 EUR határt el nem érő támogatás nem tartozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése hatálya alá. A közlekedési, a halászati és a mezőgazdasági ágazatokra (68) külön de minimis küszöbök vonatkoznak, emellett a Bizottság a helyi általános gazdasági érdekű szolgáltatások tekintetében is külön de minimis küszöbről szóló rendeletet kíván elfogadni. |
| --- | --- |

41.

Végezetül, a Bizottságnak nem kell megvizsgálnia a tagállamok által nyújtott összes pénzügyi támogatást. A Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelet (67) kiköti, hogy bármely hároméves időszakban a vállalkozásonként 200 000 EUR határt el nem érő támogatás nem tartozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése hatálya alá. A közlekedési, a halászati és a mezőgazdasági ágazatokra (68) külön de minimis küszöbök vonatkoznak, emellett a Bizottság a helyi általános gazdasági érdekű szolgáltatások tekintetében is külön de minimis küszöbről szóló rendeletet kíván elfogadni.

3.   FELTÉTELEK, AMELYEK MELLETT A KÖZSZOLGÁLTATÁS ELLENTÉTELEZÉSE NEM KÉPEZ ÁLLAMI TÁMOGATÁST

3.1.   A Bíróság által megállapított kritériumok

| 42. | A Bíróság az Altmark-ítéletben (69) tisztázta azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatás ellentételezése előny hiánya miatt nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

42.

A Bíróság az Altmark-ítéletben (69) tisztázta azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatás ellentételezése előny hiánya miatt nem képez állami támogatást.

| 43. | A Bíróság szerint:
  „amennyiben az adott állami beavatkozást úgy kell tekinteni, mint a kedvezményezett vállalkozás által a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéseként nyújtott szolgáltatások ellenértékét képviselő ellentételezést, olyan módon, hogy ezek a vállalkozások ebből gyakorlatilag pénzügyi előnyhöz nem jutnak, és így nem kerülnek e beavatkozás folytán versenytársaiknál kedvezőbb helyzetbe, úgy az ilyen beavatkozás nem tartozik a Szerződés (107. cikke (1) bekezdésének) hatálya alá. Mindazonáltal ahhoz, hogy az adott esetben egy ilyen ellentételezés ne minősüljön állami támogatásnak, több feltételnek kell teljesülnie.






  — | ... Egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie. ... |
| --- | --- | --- |

43.

A Bíróság szerint:

„amennyiben az adott állami beavatkozást úgy kell tekinteni, mint a kedvezményezett vállalkozás által a közszolgáltatási kötelezettség teljesítéseként nyújtott szolgáltatások ellenértékét képviselő ellentételezést, olyan módon, hogy ezek a vállalkozások ebből gyakorlatilag pénzügyi előnyhöz nem jutnak, és így nem kerülnek e beavatkozás folytán versenytársaiknál kedvezőbb helyzetbe, úgy az ilyen beavatkozás nem tartozik a Szerződés (107. cikke (1) bekezdésének) hatálya alá. Mindazonáltal ahhoz, hogy az adott esetben egy ilyen ellentételezés ne minősüljön állami támogatásnak, több feltételnek kell teljesülnie.

—

... Egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie. ...

| — | ...Másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak elkerülése érdekében, hogy az ellentételezés olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely alkalmas a kedvezményezett vállalkozás előnyben részesítésére a versenytárs vállalkozásokkal szemben. ...amennyiben a tagállam anélkül fizet egy vállalkozásnak az elszenvedett veszteségeiért ellentételezést, hogy az ellentételezés alapjául szolgáló feltételeket előzetesen meghatározták volna, és később kiderül, hogy a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása keretében bizonyos szolgáltatások üzemeltetése nem volt gazdaságilag életképes, az olyan pénzügyi beavatkozásnak minősül, amely a Szerződés (107. cikkének (1) bekezdése) értelmében az állami támogatás fogalmába tartozik. |
| --- | --- |

—

...Másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani, annak elkerülése érdekében, hogy az ellentételezés olyan gazdasági előnyt tartalmazzon, amely alkalmas a kedvezményezett vállalkozás előnyben részesítésére a versenytárs vállalkozásokkal szemben. ...amennyiben a tagállam anélkül fizet egy vállalkozásnak az elszenvedett veszteségeiért ellentételezést, hogy az ellentételezés alapjául szolgáló feltételeket előzetesen meghatározták volna, és később kiderül, hogy a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása keretében bizonyos szolgáltatások üzemeltetése nem volt gazdaságilag életképes, az olyan pénzügyi beavatkozásnak minősül, amely a Szerződés (107. cikkének (1) bekezdése) értelmében az állami támogatás fogalmába tartozik.

| — | ...Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre... |
| --- | --- |

—

...Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre...

| — | ... Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre” (70). |
| --- | --- |

—

... Negyedszer, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez közlekedési eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó méltányos nyereségre” (70).

| 44. | A 3.2–3.6. szakasz az Altmark-ítéletben meghatározott különböző követelményekkel foglalkozik, melyek a következők: a Szerződés 106. cikke alkalmazásában az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalma (71), a megbízási aktus szükségessége (72), kötelezettség az ellentételezés paramétereinek meghatározására (73), a túlkompenzáció elkerülésére vonatkozó elvek (74) és a szolgáltató kiválasztására vonatkozó elvek (75). |
| --- | --- |

44.

A 3.2–3.6. szakasz az Altmark-ítéletben meghatározott különböző követelményekkel foglalkozik, melyek a következők: a Szerződés 106. cikke alkalmazásában az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalma (71), a megbízási aktus szükségessége (72), kötelezettség az ellentételezés paramétereinek meghatározására (73), a túlkompenzáció elkerülésére vonatkozó elvek (74) és a szolgáltató kiválasztására vonatkozó elvek (75).

3.2.   Általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállása

| 45. | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma folyamatosan változik, többek között a polgárok igényeitől, a technológia fejlődésétől, a piac alakulásától, valamint az érintett tagállam társadalmi és politikai preferenciáitól függően. A Bíróság meghatározta, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások olyan szolgáltatások, amelyek meghatározott jegyekben különböznek más gazdasági tevékenységektől (76). |
| --- | --- |

45.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fogalma folyamatosan változik, többek között a polgárok igényeitől, a technológia fejlődésétől, a piac alakulásától, valamint az érintett tagállam társadalmi és politikai preferenciáitól függően. A Bíróság meghatározta, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások olyan szolgáltatások, amelyek meghatározott jegyekben különböznek más gazdasági tevékenységektől (76).

| 46. | Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette (77), valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást. |
| --- | --- |

46.

Mivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás fennállásának meghatározására vonatkozóan nincsenek specifikus uniós szabályok, a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy egy adott szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekintenek-e, és a szolgáltató ellentételezése tekintetében. A Bizottság feladata e tekintetben annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát, amikor a szolgáltatást általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősítette (77), valamint annak értékelésére, hogy az ellentételezés tartalmaz-e állami támogatást. Az esetleg létező releváns egyedi uniós szabályok tovább szűkítik a tagállamok mérlegelési jogkörét, nem sértve a Bizottság annak értékelésére irányuló feladatát, hogy az állami támogatások ellenőrzése céljából helyesen határozták-e meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatást.

| 47. | Az első Altmark-kritérium megköveteli az általános gazdasági érdekű szolgáltatással kapcsolatos feladat meghatározását. Ez a követelmény egybevág a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelménnyel (78). A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokat „sajátos feladattal” bízzák meg (79). A „sajátos közszolgáltatási feladattal” való megbízás általában olyan szolgáltatások nyújtására vonatkozik, amelyeket egy vállalkozás saját üzleti érdekeinek figyelembe vétele mellett nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el (80). Mivel a nyújtott szolgáltatások általános érdekűek, a tagállamok vagy az Unió az ilyen szolgáltatásokhoz különleges kötelezettségeket társíthat. |
| --- | --- |

47.

Az első Altmark-kritérium megköveteli az általános gazdasági érdekű szolgáltatással kapcsolatos feladat meghatározását. Ez a követelmény egybevág a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelménnyel (78). A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdéséből kiderül, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vállalkozásokat „sajátos feladattal” bízzák meg (79). A „sajátos közszolgáltatási feladattal” való megbízás általában olyan szolgáltatások nyújtására vonatkozik, amelyeket egy vállalkozás saját üzleti érdekeinek figyelembe vétele mellett nem, vagy nem olyan mértékben vagy nem ugyanolyan feltételekkel végezne el (80). Mivel a nyújtott szolgáltatások általános érdekűek, a tagállamok vagy az Unió az ilyen szolgáltatásokhoz különleges kötelezettségeket társíthat.

| 48. | A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy nem lenne helyénvaló meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget előírni olyan tevékenységek kapcsán, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például az ár, objektív minőségi jellemzők, a folytonosság és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett (81). Ami azt a kérdést illeti, hogy a piac képes-e biztosítani valamely szolgáltatást, a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát. |
| --- | --- |

48.

A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy nem lenne helyénvaló meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget előírni olyan tevékenységek kapcsán, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például az ár, objektív minőségi jellemzők, a folytonosság és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett (81). Ami azt a kérdést illeti, hogy a piac képes-e biztosítani valamely szolgáltatást, a Bizottság értékelése annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy követett-e el a tagállam nyilvánvaló hibát.

| 49. | Ezt az elvet jól példázza a szélessávú ágazat, amelyre vonatkozóan a Bizottság már egyértelműen meghatározta azokat a tevékenységtípusokat, amelyek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinthetők. Ezzel kapcsolatban a legfontosabb, hogy a Bizottság szerint az olyan területeken, ahol a magánberuházók már eszközöltek beruházásokat a szélessávú hálózati infrastruktúrába (vagy épp bővítik hálózati infrastruktúrájukat), és megfelelő lefedettség mellett már nyújtanak versenyképes szélessávú szolgáltatásokat, a párhuzamos szélessávú infrastruktúra felállítása nem minősül általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak. Ezzel ellentétben az olyan esetekben, amikor a beruházók nincsenek abban a helyzetben, hogy biztosítsák a megfelelő szélessávú lefedettséget, bizonyos feltételek mellett nyújtható ellentételezés az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért (82). |
| --- | --- |

49.

Ezt az elvet jól példázza a szélessávú ágazat, amelyre vonatkozóan a Bizottság már egyértelműen meghatározta azokat a tevékenységtípusokat, amelyek általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinthetők. Ezzel kapcsolatban a legfontosabb, hogy a Bizottság szerint az olyan területeken, ahol a magánberuházók már eszközöltek beruházásokat a szélessávú hálózati infrastruktúrába (vagy épp bővítik hálózati infrastruktúrájukat), és megfelelő lefedettség mellett már nyújtanak versenyképes szélessávú szolgáltatásokat, a párhuzamos szélessávú infrastruktúra felállítása nem minősül általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak. Ezzel ellentétben az olyan esetekben, amikor a beruházók nincsenek abban a helyzetben, hogy biztosítsák a megfelelő szélessávú lefedettséget, bizonyos feltételek mellett nyújtható ellentételezés az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért (82).

| 50. | A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak minősített szolgáltatásoknak a polgárokat vagy a társadalom egészének érdekét kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

50.

A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak minősített szolgáltatásoknak a polgárokat vagy a társadalom egészének érdekét kell szolgálniuk.

3.3.   Megbízási aktus

| 51. | A Szerződés 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazhatósága érdekében az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával egy vagy több vállalkozást kell megbízni. A szóban forgó vállalkozásokat tehát az államnak sajátos feladattal kellett megbíznia (83). Az első Altmark-kritérium is előírja, hogy a vállalkozásnak közszolgáltatási kötelezettséget kell teljesítenie. Ennek megfelelően az Altmark-ítéletben foglaltaknak való megfelelés érdekében szükséges a közszolgáltatási feladattal való megbízás, amely meghatározza a szóban forgó vállalkozások és a hatóság kötelezettségeit. |
| --- | --- |

51.

A Szerződés 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazhatósága érdekében az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával egy vagy több vállalkozást kell megbízni. A szóban forgó vállalkozásokat tehát az államnak sajátos feladattal kellett megbíznia (83). Az első Altmark-kritérium is előírja, hogy a vállalkozásnak közszolgáltatási kötelezettséget kell teljesítenie. Ennek megfelelően az Altmark-ítéletben foglaltaknak való megfelelés érdekében szükséges a közszolgáltatási feladattal való megbízás, amely meghatározza a szóban forgó vállalkozások és a hatóság kötelezettségeit.

| 52. | A közszolgáltatási feladattal való megbízásnak aktus keretében kell történnie, amely a tagállami szabályozástól függően lehet jogi vagy szabályozási eszköz vagy egy szerződés. A megbízás több aktussal is történhet. A Bizottság ilyen esetekben követett megközelítése alapján az aktusban vagy az aktusokban legalább a következőket kell meghatározni:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama; |
| --- | --- | --- |

52.

A közszolgáltatási feladattal való megbízásnak aktus keretében kell történnie, amely a tagállami szabályozástól függően lehet jogi vagy szabályozási eszköz vagy egy szerződés. A megbízás több aktussal is történhet. A Bizottság ilyen esetekben követett megközelítése alapján az aktusban vagy az aktusokban legalább a következőket kell meghatározni:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama;

| b) | a vállalkozás, és adott esetben az érintett terület; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás, és adott esetben az érintett terület;

| c) | bármilyen olyan kizárólagos vagy speciális jog jellege, amellyel a szóban forgó hatóság a vállalkozást megbízta; |
| --- | --- |

c)

bármilyen olyan kizárólagos vagy speciális jog jellege, amellyel a szóban forgó hatóság a vállalkozást megbízta;

| d) | az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; valamint |
| --- | --- |

d)

az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; valamint

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések.

| 53. | A szolgáltató részvétele abban a folyamatban, amelyben közszolgáltatási feladattal bízzák meg, nem jelenti azt, hogy a feladat nem hatósági aktusból ered, még akkor sem, ha a megbízás a szolgáltató kérésére történt (84). Néhány tagállamban nem ritka, hogy a hatóságok olyan szolgáltatásokat finanszíroznak, amelyeket maga a szolgáltató fejlesztett ki és javasolt. Ugyanakkor a hatóságnak el kell döntenie, hogy jóváhagyja-e a szolgáltató javaslatát, mielőtt bármilyen ellentételezést nyújtana. Nincs jelentősége annak, hogy a megbízási aktushoz szükséges elemeket a szolgáltató javaslatának elfogadásáról szóló határozat tartalmazza-e, vagy e célból külön jogi aktust – például a szolgáltatóval kötött szerződést – kötöttek. |
| --- | --- |

53.

A szolgáltató részvétele abban a folyamatban, amelyben közszolgáltatási feladattal bízzák meg, nem jelenti azt, hogy a feladat nem hatósági aktusból ered, még akkor sem, ha a megbízás a szolgáltató kérésére történt (84). Néhány tagállamban nem ritka, hogy a hatóságok olyan szolgáltatásokat finanszíroznak, amelyeket maga a szolgáltató fejlesztett ki és javasolt. Ugyanakkor a hatóságnak el kell döntenie, hogy jóváhagyja-e a szolgáltató javaslatát, mielőtt bármilyen ellentételezést nyújtana. Nincs jelentősége annak, hogy a megbízási aktushoz szükséges elemeket a szolgáltató javaslatának elfogadásáról szóló határozat tartalmazza-e, vagy e célból külön jogi aktust – például a szolgáltatóval kötött szerződést – kötöttek.

3.4.   Az ellentételezés paraméterei

| 54. | Az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon kell meghatározni azt biztosítandó, hogy a kedvezményezett vállalkozásnak nem nyújtanak gazdasági előnyt a vele versenyben álló vállalkozásokkal szemben. |
| --- | --- |

54.

Az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló paramétereket előzetesen, tárgyilagos és átlátható módon kell meghatározni azt biztosítandó, hogy a kedvezményezett vállalkozásnak nem nyújtanak gazdasági előnyt a vele versenyben álló vállalkozásokkal szemben.

| 55. | Az ellentételezés paramétereinek előzetes meghatározása nem jelenti azt, hogy az ellentételezést egy meghatározott képlet alapján kell kiszámítani (pl. ár/nap, ár/étkezés, ár/utas vagy ár/szolgáltatást igénybevevők száma). Egyedül az számít, hogy az ellentételezés meghatározásának módja már az elejétől fogva egyértelmű legyen. |
| --- | --- |

55.

Az ellentételezés paramétereinek előzetes meghatározása nem jelenti azt, hogy az ellentételezést egy meghatározott képlet alapján kell kiszámítani (pl. ár/nap, ár/étkezés, ár/utas vagy ár/szolgáltatást igénybevevők száma). Egyedül az számít, hogy az ellentételezés meghatározásának módja már az elejétől fogva egyértelmű legyen.

| 56. | Ha a hatóság úgy dönt, hogy a szolgáltató összes költségét ellentételezi, már előzetesen meg kell határoznia, hogy ezeket a költségeket hogyan határozza meg és számítja ki. Ebben az összefüggésben csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához közvetlenül kapcsolódó költségek vehetők figyelembe. Az ellentételezés összegéből le kell vonni az összes bevételt, amire a vállalkozás a szóban forgó általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával tesz szert. |
| --- | --- |

56.

Ha a hatóság úgy dönt, hogy a szolgáltató összes költségét ellentételezi, már előzetesen meg kell határoznia, hogy ezeket a költségeket hogyan határozza meg és számítja ki. Ebben az összefüggésben csak az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához közvetlenül kapcsolódó költségek vehetők figyelembe. Az ellentételezés összegéből le kell vonni az összes bevételt, amire a vállalkozás a szóban forgó általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával tesz szert.

| 57. | Ha a vállalkozásnak az ellentételezés részeként ésszerű nyereséget ajánlanak fel, a megbízási aktusnak meg kell határoznia e nyereség kiszámításának kritériumait is. |
| --- | --- |

57.

Ha a vállalkozásnak az ellentételezés részeként ésszerű nyereséget ajánlanak fel, a megbízási aktusnak meg kell határoznia e nyereség kiszámításának kritériumait is.

| 58. | Amennyiben a megbízási időszakban felül kell vizsgálni az ellentételezést, úgy a megbízási aktusnak meg kell határoznia a felülvizsgálat részleteit és azt a lehetséges hatást, amelyet az ellentételezés teljes összegére gyakorolhat. |
| --- | --- |

58.

Amennyiben a megbízási időszakban felül kell vizsgálni az ellentételezést, úgy a megbízási aktusnak meg kell határoznia a felülvizsgálat részleteit és azt a lehetséges hatást, amelyet az ellentételezés teljes összegére gyakorolhat.

| 59. | Ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízás közbeszerzési eljárás keretében történik, az ellentételezés kiszámításának módját tartalmaznia kell az eljárásban részt venni szándékozó vállalkozásoknak megküldött dokumentációnak. |
| --- | --- |

59.

Ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával való megbízás közbeszerzési eljárás keretében történik, az ellentételezés kiszámításának módját tartalmaznia kell az eljárásban részt venni szándékozó vállalkozásoknak megküldött dokumentációnak.

3.5.   Túlkompenzáció elkerülése

| 60. | A negyedik Altmark-kritérium szerint az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban felmerült költségek teljes vagy részleges fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az ésszerű nyereségre. Így a szolgáltató kiválasztásához használt mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy az ellentételezés mértékét ezen elemek alapján határozza meg. |
| --- | --- |

60.

A negyedik Altmark-kritérium szerint az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban felmerült költségek teljes vagy részleges fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és az ésszerű nyereségre. Így a szolgáltató kiválasztásához használt mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy az ellentételezés mértékét ezen elemek alapján határozza meg.

| 61. | Ésszerű nyereség alatt az a tőkemegtérülési ráta (85) értendő, amely alapján egy átlagos vállalkozás eldönti, hogy a megbízás teljes időtartama alatt nyújtani fogja-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, figyelembe véve a kockázat szintjét. A kockázat szintje függ az érintett ágazattól, a szolgáltatás típusától és az ellentételezési mechanizmus jellemzőitől. A rátát lehetőség szerint versenyfeltételek között létrejött hasonló típusú közszolgáltatási szerződések (például közbeszerzési eljárással odaítélt szerződések) esetében elért tőkemegtérülési rátára való hivatkozással kell meghatározni. Azokban az ágazatokban, ahol nem működik az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott vállalkozáshoz hasonlítható vállalkozás, hivatkozni lehet a más tagállamokban vagy szükség esetén más ágazatokban működő hasonló vállalkozásokra, feltéve, hogy figyelembe veszik az egyes ágazatok sajátosságait. Az ésszerű nyereség meghatározásakor a tagállamok ösztönző kritériumokat állapíthatnak meg, különösen a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság növelése tekintetében. A hatékonyság növelése nem károsíthatja a nyújtott szolgáltatás minőségét. |
| --- | --- |

61.

Ésszerű nyereség alatt az a tőkemegtérülési ráta (85) értendő, amely alapján egy átlagos vállalkozás eldönti, hogy a megbízás teljes időtartama alatt nyújtani fogja-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, figyelembe véve a kockázat szintjét. A kockázat szintje függ az érintett ágazattól, a szolgáltatás típusától és az ellentételezési mechanizmus jellemzőitől. A rátát lehetőség szerint versenyfeltételek között létrejött hasonló típusú közszolgáltatási szerződések (például közbeszerzési eljárással odaítélt szerződések) esetében elért tőkemegtérülési rátára való hivatkozással kell meghatározni. Azokban az ágazatokban, ahol nem működik az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott vállalkozáshoz hasonlítható vállalkozás, hivatkozni lehet a más tagállamokban vagy szükség esetén más ágazatokban működő hasonló vállalkozásokra, feltéve, hogy figyelembe veszik az egyes ágazatok sajátosságait. Az ésszerű nyereség meghatározásakor a tagállamok ösztönző kritériumokat állapíthatnak meg, különösen a nyújtott szolgáltatás minősége és a termelési hatékonyság növelése tekintetében. A hatékonyság növelése nem károsíthatja a nyújtott szolgáltatás minőségét.

3.6.   A szolgáltató kiválasztása

| 62. | A negyedik Altmark-kritérium szerint a felkínált ellentételezésnek vagy egy olyan közbeszerzési eljárás eredményének kell lennie, amely lehetővé teszi a szolgáltatásokat a közösségnek legkisebb költségen nyújtani képes ajánlattevő kiválasztását, vagy egy átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozással való összehasonlítás eredményének. |
| --- | --- |

62.

A negyedik Altmark-kritérium szerint a felkínált ellentételezésnek vagy egy olyan közbeszerzési eljárás eredményének kell lennie, amely lehetővé teszi a szolgáltatásokat a közösségnek legkisebb költségen nyújtani képes ajánlattevő kiválasztását, vagy egy átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozással való összehasonlítás eredményének.

3.6.1.   Az ellentételezés összege abban az esetben, amikor az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó kiválasztása megfelelő közbeszerzési eljárás keretében történik

| 63. | A hatóságok számára a negyedik Altmark-kritérium teljesítésének legegyszerűbb módja egy nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lefolytatása összhangban az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (86) és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (87), az alább meghatározottaknak megfelelően (88). Amint az a fenti 5. pontban már ismertetésre került, az ilyen közbeszerzési eljárás lefolytatása gyakran kötelező követelmény a hatályos uniós szabályok szerint. |
| --- | --- |

63.

A hatóságok számára a negyedik Altmark-kritérium teljesítésének legegyszerűbb módja egy nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lefolytatása összhangban az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (86) és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (87), az alább meghatározottaknak megfelelően (88). Amint az a fenti 5. pontban már ismertetésre került, az ilyen közbeszerzési eljárás lefolytatása gyakran kötelező követelmény a hatályos uniós szabályok szerint.

| 64. | A nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás akkor is megfelelő módszer a különböző potenciális ajánlatok összehasonlítására és az ellentételezés támogatásmentességének biztosítására, ha alkalmazása nem jogi követelmény. |
| --- | --- |

64.

A nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás akkor is megfelelő módszer a különböző potenciális ajánlatok összehasonlítására és az ellentételezés támogatásmentességének biztosítására, ha alkalmazása nem jogi követelmény.

| 65. | A Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a közbeszerzési eljárás alkalmazása csak akkor zárja ki az állami támogatás meglétét, ha lehetővé teszi annak a szolgáltatónak a kiválasztását, amely a szolgáltatást a „közösség számára a legkisebb költség mellett” képes nyújtani. |
| --- | --- |

65.

A Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a közbeszerzési eljárás alkalmazása csak akkor zárja ki az állami támogatás meglétét, ha lehetővé teszi annak a szolgáltatónak a kiválasztását, amely a szolgáltatást a „közösség számára a legkisebb költség mellett” képes nyújtani.

| 66. | Ami az ajánlattétel jellemzőit illeti, a közbeszerzési eljárás szabályainak megfelelő nyílt (89) eljárás mindig elfogadható, de a meghívásos (90) eljárás is teljesítheti a negyedik Altmark-kritériumot, kivéve ha egyes érdeklődő gazdasági szereplőket jogos ok nélkül kizárnak az ajánlattételből. Másrészről a versenypárbeszéd (91) vagy a hirdetmény előzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás (92) széles mérlegelési jogkört biztosít az elbíráló hatóságnak és korlátozhatja az érdeklődő szereplők részvételét. Ennek megfelelően ezen eljárások csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot. A hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás (93), nem alkalmas annak biztosítására, hogy az eljárás azon ajánlattevő kiválasztásához vezet, amely az érintett szolgáltatásokat a közösség számára legkisebb költségen képes nyújtani. |
| --- | --- |

66.

Ami az ajánlattétel jellemzőit illeti, a közbeszerzési eljárás szabályainak megfelelő nyílt (89) eljárás mindig elfogadható, de a meghívásos (90) eljárás is teljesítheti a negyedik Altmark-kritériumot, kivéve ha egyes érdeklődő gazdasági szereplőket jogos ok nélkül kizárnak az ajánlattételből. Másrészről a versenypárbeszéd (91) vagy a hirdetmény előzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás (92) széles mérlegelési jogkört biztosít az elbíráló hatóságnak és korlátozhatja az érdeklődő szereplők részvételét. Ennek megfelelően ezen eljárások csak kivételes esetekben tekinthetők elégségesnek ahhoz, hogy teljesítsék a negyedik Altmark-kritériumot. A hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás (93), nem alkalmas annak biztosítására, hogy az eljárás azon ajánlattevő kiválasztásához vezet, amely az érintett szolgáltatásokat a közösség számára legkisebb költségen képes nyújtani.

| 67. | Ami a szerződés odaítélésének szempontjait illeti, a „legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás” (94) egyértelműen teljesíti a negyedik Altmark-kritériumot. A „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” (95) is elégségesnek tekinthető, feltéve, hogy az elbírálási szempontok, közöttük a környezetvédelmi (96) vagy szociális kritériumok szorosan kapcsolódnak a nyújtott szolgáltatás tárgyához és nem akadályozzák, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat a piaci árat közelítse (97). Ilyen körülmények között a túlkompenzáció kockázatának előzetes minimalizálása érdekében visszakövetelési mechanizmus alkalmazása is célravezető lehet. A szerződést odaítélő hatóság szabadon dönthet arról, hogy meghatároz-e minőségi előírásokat az összes gazdasági szereplőre vonatkozóan, vagy arról, hogy az elbírálás során figyelembe veszi-e a különböző ajánlatokhoz kapcsolódó minőségi szempontokat. |
| --- | --- |

67.

Ami a szerződés odaítélésének szempontjait illeti, a „legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás” (94) egyértelműen teljesíti a negyedik Altmark-kritériumot. A „gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” (95) is elégségesnek tekinthető, feltéve, hogy az elbírálási szempontok, közöttük a környezetvédelmi (96) vagy szociális kritériumok szorosan kapcsolódnak a nyújtott szolgáltatás tárgyához és nem akadályozzák, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat a piaci árat közelítse (97). Ilyen körülmények között a túlkompenzáció kockázatának előzetes minimalizálása érdekében visszakövetelési mechanizmus alkalmazása is célravezető lehet. A szerződést odaítélő hatóság szabadon dönthet arról, hogy meghatároz-e minőségi előírásokat az összes gazdasági szereplőre vonatkozóan, vagy arról, hogy az elbírálás során figyelembe veszi-e a különböző ajánlatokhoz kapcsolódó minőségi szempontokat.

| 68. | Végül, adódhatnak olyan körülmények, amelyek között a beszerzési eljárás nem teszi lehetővé a közösség számára legalacsonyabb költség elérését, mivel nem biztosít kellően nyílt és valódi versenyt. Ilyen eset lehet például, ha a szóban forgó szolgáltatás jellegzetességei, szellemitulajdon-jogok megléte vagy az adott szolgáltató tulajdonában álló szükséges infrastruktúra miatt. Hasonlóképpen, az olyan eljárások esetében, amelyeknél csupán egy ajánlat érkezik be, az ajánlattételt nem lehet elégségesnek tekinteni annak biztosításához, hogy az eljárás a legalacsonyabb költséggel járjon a közösség számára. |
| --- | --- |

68.

Végül, adódhatnak olyan körülmények, amelyek között a beszerzési eljárás nem teszi lehetővé a közösség számára legalacsonyabb költség elérését, mivel nem biztosít kellően nyílt és valódi versenyt. Ilyen eset lehet például, ha a szóban forgó szolgáltatás jellegzetességei, szellemitulajdon-jogok megléte vagy az adott szolgáltató tulajdonában álló szükséges infrastruktúra miatt. Hasonlóképpen, az olyan eljárások esetében, amelyeknél csupán egy ajánlat érkezik be, az ajánlattételt nem lehet elégségesnek tekinteni annak biztosításához, hogy az eljárás a legalacsonyabb költséggel járjon a közösség számára.

3.6.2.   Az ellentételezés összege abban az esetben, amikor az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik

| 69. | Abban az esetben, amikor egy adott szolgáltatásra létezik egy általánosan elfogadott piaci díjazás, közbeszerzési eljárás hiányában ez a piaci díjazás a legjobb viszonyítási alapja az ellentételezés meghatározásának (98). |
| --- | --- |

69.

Abban az esetben, amikor egy adott szolgáltatásra létezik egy általánosan elfogadott piaci díjazás, közbeszerzési eljárás hiányában ez a piaci díjazás a legjobb viszonyítási alapja az ellentételezés meghatározásának (98).

| 70. | Ahol nem létezik ilyen piaci díjazás, az ellentételezés összegét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereségre. A cél annak biztosítása, hogy az összeg megállapítása ne egy nem hatékonyan működő vállalkozás magas költségei alapján történjen. |
| --- | --- |

70.

Ahol nem létezik ilyen piaci díjazás, az ellentételezés összegét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges közszolgáltatási követelmények kielégítéséhez szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál e kötelezettségek végrehajtásakor felmerülnének, figyelemmel az érintett bevételekre és az e kötelezettségek teljesítéséből származó ésszerű nyereségre. A cél annak biztosítása, hogy az összeg megállapítása ne egy nem hatékonyan működő vállalkozás magas költségei alapján történjen.

| 71. | A „jól vezetett vállalkozás” fogalmát illetően és hivatalos meghatározás hiányában a tagállamoknak olyan objektív kritériumokat kell alkalmazniuk, amelyek gazdasági szempontból megfelelően reprezentálják a jó vállalatvezetést. A Bizottság szerint a profittermelés önmagában nem elégséges kritérium ahhoz, hogy a vállalkozást „jól vezetettnek” tekintsék. Azt a tényt is figyelembe kell venni, hogy a vállalkozások pénzügyi eredményét erősen befolyásolhatja a vállalkozások piaci ereje vagy az ágazati szabályok, különösen azokban az ágazatokban, ahol a leggyakoribbak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások. |
| --- | --- |

71.

A „jól vezetett vállalkozás” fogalmát illetően és hivatalos meghatározás hiányában a tagállamoknak olyan objektív kritériumokat kell alkalmazniuk, amelyek gazdasági szempontból megfelelően reprezentálják a jó vállalatvezetést. A Bizottság szerint a profittermelés önmagában nem elégséges kritérium ahhoz, hogy a vállalkozást „jól vezetettnek” tekintsék. Azt a tényt is figyelembe kell venni, hogy a vállalkozások pénzügyi eredményét erősen befolyásolhatja a vállalkozások piaci ereje vagy az ágazati szabályok, különösen azokban az ágazatokban, ahol a leggyakoribbak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások.

| 72. | A Bizottság szerint a „jól vezetett vállalkozás” fogalmába tartozik a hatályos nemzeti, uniós vagy nemzetközi számviteli standardoknak való megfelelés. A tagállamok elemzéseiket alapozhatják többek között a termelékenységi mutatókra (pl. forgalom/működő tőke, összköltség/forgalom, forgalom/foglalkoztatott, hozzáadott érték/foglalkoztatott vagy élőmunkaköltség/hozzáadott érték). A tagállamok olyan mutatókat is alkalmazhatnak, amelyek a szolgáltatás minőségét a felhasználók elvárásaihoz viszonyítják. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott olyan vállalkozás, amely nem felel meg az érintett tagállam által meghatározott minőségi kritériumoknak, nem „jól vezetett” vállalkozás, még ha a költségei alacsonyak is. |
| --- | --- |

72.

A Bizottság szerint a „jól vezetett vállalkozás” fogalmába tartozik a hatályos nemzeti, uniós vagy nemzetközi számviteli standardoknak való megfelelés. A tagállamok elemzéseiket alapozhatják többek között a termelékenységi mutatókra (pl. forgalom/működő tőke, összköltség/forgalom, forgalom/foglalkoztatott, hozzáadott érték/foglalkoztatott vagy élőmunkaköltség/hozzáadott érték). A tagállamok olyan mutatókat is alkalmazhatnak, amelyek a szolgáltatás minőségét a felhasználók elvárásaihoz viszonyítják. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott olyan vállalkozás, amely nem felel meg az érintett tagállam által meghatározott minőségi kritériumoknak, nem „jól vezetett” vállalkozás, még ha a költségei alacsonyak is.

| 73. | Azok a vállalkozások, amelyek rendelkeznek a hatékony vállalatvezetés említett mutatóival, reprezentatív átlagos vállalkozásnak tekinthetők. Azonban a költségszerkezetek elemzésekor és összehasonlításakor figyelembe kell venni a szóban forgó vállalkozás méretét és azt a tényt, hogy bizonyos ágazatokban egymás mellett létezhetnek a legkülönbözőbb költségszerkezetű vállalkozások. |
| --- | --- |

73.

Azok a vállalkozások, amelyek rendelkeznek a hatékony vállalatvezetés említett mutatóival, reprezentatív átlagos vállalkozásnak tekinthetők. Azonban a költségszerkezetek elemzésekor és összehasonlításakor figyelembe kell venni a szóban forgó vállalkozás méretét és azt a tényt, hogy bizonyos ágazatokban egymás mellett létezhetnek a legkülönbözőbb költségszerkezetű vállalkozások.

| 74. | Az érintett ágazatban működő „átlagos” vállalkozás költségeire való hivatkozás arra utal, hogy megfelelő számban találhatók olyan vállalkozások, amelyek költségeit figyelembe lehet venni. Ezek a vállalkozások lehetnek ugyanabban a tagállamban, vagy más tagállamokban. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy nem lehet hivatkozni egy olyan vállalkozás költségeire, amely monopolhelyzetet élvez vagy az uniós jogszabályoknak nem megfelelő feltételek mellett részesül közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésben, mivel a költségek mindkét esetben magasabbak lehetnek a szokásosnál. A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó költségek, vagyis az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása során felmerülő közvetlen költségek, továbbá az általános gazdasági érdekű szolgáltatás és az egyéb tevékenységek közös közvetett költségeinek megfelelő része. |
| --- | --- |

74.

Az érintett ágazatban működő „átlagos” vállalkozás költségeire való hivatkozás arra utal, hogy megfelelő számban találhatók olyan vállalkozások, amelyek költségeit figyelembe lehet venni. Ezek a vállalkozások lehetnek ugyanabban a tagállamban, vagy más tagállamokban. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy nem lehet hivatkozni egy olyan vállalkozás költségeire, amely monopolhelyzetet élvez vagy az uniós jogszabályoknak nem megfelelő feltételek mellett részesül közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésben, mivel a költségek mindkét esetben magasabbak lehetnek a szokásosnál. A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó költségek, vagyis az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása során felmerülő közvetlen költségek, továbbá az általános gazdasági érdekű szolgáltatás és az egyéb tevékenységek közös közvetett költségeinek megfelelő része.

| 75. | Ha a tagállam bizonyítani tudja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott vállalkozás költségszerkezete megfelel az érintett ágazatban működő hatékony és összehasonlítható vállalkozások átlagos költségszerkezetének, az ellentételezés összege, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára költségei fedezését, beleértve az ésszerű nyereséget, a negyedik Altmark-kritériumot teljesítőnek tekinthető. |
| --- | --- |

75.

Ha a tagállam bizonyítani tudja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott vállalkozás költségszerkezete megfelel az érintett ágazatban működő hatékony és összehasonlítható vállalkozások átlagos költségszerkezetének, az ellentételezés összege, amely lehetővé teszi a vállalkozás számára költségei fedezését, beleértve az ésszerű nyereséget, a negyedik Altmark-kritériumot teljesítőnek tekinthető.

| 76. | A „szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás” kifejezés egy olyan vállalkozást jelent, amely rendelkezik azokkal a szükséges forrásokkal, amelyekkel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott vállalkozás azonnal el tudja látni közszolgáltatási kötelezettségeit. |
| --- | --- |

76.

A „szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozás” kifejezés egy olyan vállalkozást jelent, amely rendelkezik azokkal a szükséges forrásokkal, amelyekkel az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával megbízott vállalkozás azonnal el tudja látni közszolgáltatási kötelezettségeit.

| 77. | Ésszerű nyereség alatt az a tőkemegtérülési ráta (99) értendő, amely alapján egy vállalkozás eldönti, hogy a megbízás teljes időtartama alatt nyújtani fogja-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, figyelembe véve a kockázat szintjét, a 3.5 szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

77.

Ésszerű nyereség alatt az a tőkemegtérülési ráta (99) értendő, amely alapján egy vállalkozás eldönti, hogy a megbízás teljes időtartama alatt nyújtani fogja-e az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, figyelembe véve a kockázat szintjét, a 3.5 szakaszban leírtak szerint.

---

(1)  A Szerződés 345. cikkének megfelelően a Szerződések nem sérthetik a tagállamokban fennálló tulajdoni rendet. Ebből következően a versenyszabályok nem tehetnek különbséget a köz- vagy magántulajdonban levő vállalkozások között.

(2)  További információ az „Útmutató az állami támogatásokkal, a közbeszerzéssel és a belső piaccal kapcsolatos európai uniós szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra, különösen az általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásáról” című dokumentumban található, SEC(2010)1545 végleges, 2010. december 7.

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.

(4)  A Bizottság 2011. december 21-i 2012/21/EU határozata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o).

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 15. oldalát.

(6)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(7)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

(8)  Például: Az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

(9)  A C-324/98. sz. Telaustria Verlags GmbH és Telefonadress GmbH kontra Telekom Austria AG ügy (EBHT 2000., I-10745. o., 60. pont) és a Bizottság értelmező közleménye a közbeszerzési szerződésekről szóló irányelvek által nem, vagy csak részben szabályozott közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó közösségi jogról (HL C 179., 2006.8.1., 2. o.).

(10)  http://ec.europa.eu/services_general_interest/registration/form_en.html

(11)  C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyek (EBHT 2000., I-6451. o.).

(12)  209/78–215/78. sz. és 218/78. sz. Van Landewyck egyesített ügyek (EBHT 1980., 3125. o., 21. pont); C-244/94. sz. FFSA és társai ügy (EBHT 1995., I-4013. o.); C-49/07. sz. MOTOE ügy (EBHT 2008., I-4863. o., 27. és 28. pont).

(13)  C-480/09 P sz. AceaElectrabel Produzione SpA kontra Bizottság ügy (EBHT 2010., 47–55. pont); C-222/04 sz. Ministero dell’Economica e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze SpA és társai ügy (EBHT 2006., I-289. o, 112. pont).

(14)  C-222/04. sz. Ministero dell’Economica e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze SpA és társai ügy, (EBHT 2006., I-289. o., 107–118. pont és 125. pont).

(15)  118/85. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy, (EBHT 1987., 2599. o., 7. pont); C-35/96. sz. Bizottság kontra Olaszország ügy (EBHT 1998., I-3851. o., 36. pont); C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyek, 75. pont.

(16)  C-159/91 és C-160/91 sz. Poucet és Pistre egyesített ügyek (EBHT 1993., I-637. o.).

(17)  Lásd: Geelhood főtanácsnok indítványa a C-295/05 sz. Asociación Nacional de Empresas Forestales (Asemfo) kontra Transformación Agraria SA (Tragsa) and Administración del Estado ügyben (EBHT 2007., I-2999. o., 110–116. pont; az Európai Parlament és a Tanács 1370/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o. – 5. cikk (2) bekezdés, 6. cikk (1) bekezdés); A Bizottság 2011/501/EU határozata (2011. február 23.) a Németország által a Verkehrsverbund Rhein Ruhrhoz tartozó Bahnen der Stadt Monheim (BSM) és Rheinische Bahngesellschaft (RBM) számára nyújtott C 58/06 (korábbi NN 98/05) sz. állami támogatásról (HL L 210., 2011.8.17., 1. o. – (208)–(209) bekezdés).

(18)  Ez a szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő meghatározása szempontjából sem releváns; lásd a 3.2. szakaszt.

(19)  C-519/04 P sz. David Meca-Medina és Igor Majcen kontra Bizottság ügy (EBHT 2006., I-6991. o., 30-33. pont); C-350/07. sz. Kattner Stahlbau ügy (EBHT 2009., I-1513. o., 66., 72., 74. és 75. pont); Poiares Maduro főtanácsnoknak a C-205/03 P sz. FENIN ügyre vonatkozó 2005. november 10-i indítványa (EBHT 2006., I-6295. o., 50-51. pont).

(20)  C-118/85. sz. Bizottság kontra Olaszország ügy (7. és 8. pont).

(21)  C-30/87. sz. Bodson/Pompes funèbres des régions libérées ügy (EBHT 1988., I-2479. o., 18. pont).

(22)  Lásd különösen a C-364/92 P. sz. SAT/Eurocontrol ügyet (EBHT 1994., I-43. o., 30. pont).

(23)  C-364/92. sz. SAT/Eurocontrol ügy, 27. pont; C-113/07 P sz. Selex Sistemi Integrati kontra Bizottság ügy (EBHT 2009., EBHT I-2207. o., 71. pont.).

(24)  Az N 438/02 sz. – Belgium – Támogatás kikötői hatóságoknak ügyre vonatkozó 2002. október 16-i bizottsági határozat, HL C 284., 2002.11.21.

(25)  C-343/95. sz. Calí & Figli ügy (EBHT 1997., I-1547. o., 22. pont).

(26)  Az N 140/06 sz. – Litvánia – Támogatásnyújtás a javítóintézeteket vezető állami vállalkozások számára ügyben hozott bizottsági határozat, HL C 244., 2006.10.11.

(27)  C-159/91. és C-160/91. sz. Poucet és Pistre egyesített ügyek (EBHT 1993., I-637. o., 13. pont).

(28)  C-218/00. sz. Cisal és INAIL ügy (EBHT 2002, I-691. o., 45. pont).

(29)  C-264/01., C-306/01., C-354/01. és C-355/01. sz. AOK Bundesverband egyesített ügyek (EBHT 2004., I-2493. o., 47–55. pont.).

(30)  C-159/91. és C-160/91. sz. Poucet és Pistre egyesített ügyek, 15–18. pont.

(31)  C-218/00. sz. Cisal és INAIL ügy, 40. pont.

(32)  C-159/91. és C-160/91. sz. Poucet és Pistre egyesített ügyek, 14. pont; C-218/00. sz. Cisal és INAIL ügy, 43–48. pont. C-264/01., C-306/01., C-354/01. és C-355/01. sz. AOK Bundesverband egyesített ügyek, 51–55. pont.

(33)  Lásd különösen a C-244/94. sz. FFSA és társai ügy 19. pontját.

(34)  C-67/96. sz. Albany ügy, (EBHT 1999., I-5751. o., 80–87. pont).

(35)  C-244/94. sz. FFSA és társai ügy, 9. és 17-20. pont; C-67/96. sz. Albany ügy, 81–85. pont; lásd még a C-115/97–C-117/97. sz. Brentjens egyesített ügyeket (EBHT 1999., I-6025. o., 81–85. pont), a C-219/97. sz. Drijvende Bokken ügyet (EBHT 1999., I-6121. o., 71–75. pont), és a C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyeket, 114. és 115. pont.

(36)  C-115/97–C-117/97. sz. Brentjens egyesített ügyek.

(37)  C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyek.

(38)  C-350/07. sz. Kattner Stahlbau ügy (EBHT 2009., I-1513. o.).

(39)  Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján példaként kiemelhető a spanyol nemzeti egészségügyi rendszer (lásd a T-319/99 sz. FENIN ügyet (EBHT 2003., II-357. o.).

(40)  A rendszer jellemzőitől függően azok a díjak, amelyek a szolgáltatások tényleges költségeinek csupán a töredékét fedezik, nem feltétlenül befolyásolják annak nem gazdaságinak való minősítését.

(41)  T-319/99. sz. FENIN ügy (EBHT 2003., II-357. o., 39. pont).

(42)  T-319/99. sz. FENIN ügy, 40. pont.

(43)  Lásd például a C-244/94. sz. FFSA ügyet, a C-67/96. sz. Albany ügyet, a C-115/97–C-116/97–C-117/97. sz. Brentjens egyesített ügyeket, és C-219/97. sz. Drijvende Bokken ügyet.

(44)  Lásd a C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyeket, 75. és 77. pont.

(45)  Lásd többek között a C-318/05 sz. Bizottság kontra Németország ügyet (EBHT 2007., I-6957. o., 68.pont). Lásd még a Bizottság 2001. április 25-i N 118/00 határozatát – Subvention publiques aux clubs sportifs professionels – és az EFTA Felügyeleti Hatóság 68123. sz. Norvégia – Nasjonal digital laeringsarena ügyben hozott határozatát, 2011.10.12., 9. o.

(46)  Az EFTA-Bíróság E-5/07. sz. ügyben 2008. február 21-én hozott ítélete.

(47)  263/86. sz. Humbel ügy (EBHT 1988., 5365. o.).

(48)  C-318/05. sz. Bizottság kontra Németország ügy (EBHT 2007., I-6957. o.); C-76/05. sz. Schwartz ügy (EBHT 2007., 6849. o.).

(49)  Az EFTA-Bíróság E-5/07. sz. ügyben 2008. február 21-én hozott ítélete.

(50)  C-281/06. sz. Jundt ügy (EBHT 2007., I-12231. o.).

(51)  C-109/92. sz. Wirth ügy (EBHT 1993., I-6447. o.).

(52)  Lásd a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerét, HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

(53)  A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének 25. lábjegyzete szerint a „belső természetű” kifejezés azt a helyzetet jelenti, amikor a kutatóhely tudásmenedzsmentjét a kutatóhely részlege vagy leányvállalata végzi, illetve erre más kutatóhelyekkel való együttműködés révén kerül sor. A harmadik feleknek nyújtott specifikus szolgáltatásokra vonatkozó szerződéskötések, amelyekre nyílt közbeszerzési eljárások révén kerül sor, nem veszélyeztetik e tevékenységek belső természetét.

(54)  Lásd a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerének 3.1.1. és 3.1.2. pontját.

(55)  C-52/97–C-54/97. sz. Viscido és társai egyesített ügyek (EBHT 1998., I-2629. o., 13. pont) és C-53/00. sz. Ferring ügy (EBHT 2001., I-9067. o., 16. pont.). Lásd még a C-379/98. sz. PreussenElektra kontra Schleswag ügyet (EBHT 2001., I-2099. o.).

(56)  EBHT 2002., I-4397. o.

(57)  C-462/99. sz. Connect Austria Gesellschaft für Telekommunikation GmbH kontra Telekom-Control-Kommission, és Mobilkom Austria AG ügy (EBHT 2003., I-05197. o., 92. és 93. pont); T-475/04. sz. Bouygues és Bouygues Télécom SA kontra Bizottság ügy (EBHT 2007., II-02097. o., 101., 104., 105. és 111. pont).

(58)  173/73 sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1974 ., 709. o., 16. pont). Lásd még a 78/79 sz. Steinike ügyet (EBHT 1977., 595. o., 21. pont) és a C 206/06 sz. Essent Netwerk ügyet (EBHT 2008. 5497. o., 47., 57. és 96. pont).

(59)  Compagnie Commerciale de l’Ouest és társai kontra Receveur Principal des Douanes de La Pallice Port (EBHT 1992., I-1847. o., 35. pont); Lásd még a C-34/01–C-38/01. sz. Enirisorse SpA kontra Ministero delle Finanze egyesített ügyeket (EBHT 2003., I-14243., 26. pont).

(60)  T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T3/98–T-6/98 és T-23/98 sz. Mauro Alzetta és mások kontra Bizottság egyesített ügyek (EBHT 2000., II-2319. o., 143–147. pont).

(61)  Lásd a C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügyet (EBHT 2003., I-7747. o.).

(62)  C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügy, 81. pont.

(63)  A Bizottság N 258/00 – Németország – Dorsteni élményfürdő ügyben hozott határozata, HL C 172., 2001.6.16., 16. o.

(64)  A Bizottság N 543/01 – Írország – Leírás kórházak számára ügyben hozott határozata, HL C 154., 2002.6.28., 4. o.

(65)  A Bizottság N 630/03 – Olaszország – Szardínia régió helyi múzeumainak juttatandó támogatás ügyben hozott határozata, HL C 275., 2005.12.8., 3. o.

(66)  A Bizottság N 257/07 – Spanyolország – Támogatás színházi produkciók számára Baszkföldön ügyben hozott határozata, HL C 173., 2007.7.26., 2. o.

(67)  A Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.).

(68)  A közlekedésre vonatkozóan lásd az 1998/2006/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdését. A Bizottság 875/2007/EK rendelete (2007. július 24.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 193., 2007.7.25., 6. o.); és a Bizottság 1535/2007/EK rendelete (2007. december 20.) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 337., 2007.12.21., 35. o.).

(69)  C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügy (EBHT 2003., I-7747. o.).

(70)  A C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ügy, 87–93. pont.

(71)  Lásd a 3.2. szakaszt.

(72)  Lásd a 3.3. szakaszt.

(73)  Lásd a 3.4. szakaszt.

(74)  Lásd a 3.5. szakaszt.

(75)  Lásd a 3.6. szakaszt.

(76)  C-179/90. sz. Merci convenzionali porto di Genova ügy (EBHT 1991., I-5889. o., 27. pont); C-242/95. sz. GT-Link A/S ügy, (EBHT 1997., I-4449. o., 53. pont); és a C-266/96. sz. Corsica Ferries France SA ügy (EBHT 1998., I-3949. o., 45. pont).

(77)  T-289/03. sz. BUPA és társai kontra Bizottság ügy (EBHT 2008., II-81. o., 166-169. és 172. pont); T-17/02. sz. Fred Olsen ügy (EBHT 2005., II-2031. o., 216. pont).

(78)  T-289/03 sz. British United Provident Association Ltd (BUPA) kontra Bizottság ügy (EBHT 2008., II-81. o., 171. és 224. pont).

(79)  Lásd különösen a C-127/73 sz. BRT kontra SABAM ügyet (EBHT 1974., 313. o.).

(80)  Lásd különösen a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkét (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

(81)  C-205/99 sz. Analir ügy (EBHT 2001., I-1271. o., 71. pont).

(82)  A részletes rendelkezéseket lásd a Bizottság közleménye: Közösségi iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról című dokumentum 24–30. pontjában (HL C 235., 2009.9.30., 7. o.).

(83)  Lásd a C-127/73 BRT kontra SABAM ügyet (EBHT 1974., 313. o).

(84)  T-17/02. sz. Fred Olsen ügy, 188. pont.

(85)  A tőkemegtérülési ráta itt az a belső megtérülési ráta (IRR), amelyet a vállalkozás a befektetett tőkén a projekt időtartama alatt realizál, vagyis a szerződésből származó cash flow-kból számított belső megtérülési ráta.

(86)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

(87)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

(88)  A Bizottság e közleményt az új uniós közbeszerzési szabályok elfogadása után módosítani kívánja annak érdekében, hogy az állami támogatási szabályok vonatkozásában tisztázza az említett új szabályokban előirányzott eljárások alkalmazásának jelentőségét.

(89)  A 2004/18/EK irányelv 1. cikke (11) bekezdésének a) pontja, a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének a) pontja.

(90)  A 2004/18/EK irányelv 1. cikke (11) bekezdésének b) pontja, a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének b) pontja.

(91)  A 2004/18/EK irányelv 29. cikke.

(92)  A 2004/18/EK irányelv 30. cikke és a 2004/17/EK irányelv 1. cikke (9) bekezdésének a) pontja.

(93)  A 2004/18/EK irányelv 31. cikke. Lásd még a 2004/17/EK irányelv 40. cikkének (3) bekezdését.

(94)  A 2004/18/EK irányelv 53. cikke (1) bekezdésének b) pontja, a 2004/17/EK irányelv 55. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

(95)  A 2004/18/EK irányelv 53. cikke (1) bekezdésének a) pontja, a 2004/17/EK irányelv 55. cikke (1) bekezdésének a) pontja; 31/87 sz. Beentjes ügy (EBHT 1998., 4635. o.) és C-225/98 sz. Bizottság kontra Franciaország ügy (EBHT 2000., I-7445. o.); C-19/00 sz. SIAC Construction ügy (EBHT 2001., I-7725. o.).

(96)  Lásd például a „Buying Green! A Handbook on Green public procurement” (Zöld vásárlás – A környezetbarát közbeszerzés kézikönyve) című kiadvány új kiadását: http://ec.europa.eu/environment/gpp/buying_handbook_en.htm

(97)  Más szóval, e kritériumokat úgy kell kialakítani, hogy alkalmazásukkal a hatékony verseny révén minimálisra csökkenjen a nyertes ajánlattevő előnye.

(98)  Lásd pl. a Bizottságnak a C 49/06 – Olaszország – a Poste Italiane postai takaréklevelek forgalmazása miatti díjazása érdekében Olaszország által bevezetett állami támogatás ügyben hozott határozatát, HL L 189., 2009.7.21., 3. o.

(99)  A tőkemegtérülési ráta az a belső megtérülési ráta (IRR), amelyet a vállalkozás a befektetett tőkén a projekt időtartama alatt realizál, vagyis a szerződésből származó cash flow-kból számított belső megtérülési ráta.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/15

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 8/03

1.   CÉL ÉS ALKALMAZÁSI KÖR

| 1. | Bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében ahhoz, hogy olyan elvek mentén és olyan feltételek mellett legyenek nyújthatók, amelyek lehetővé teszik céljaik elérését, a hatóságok pénzügyi támogatására is szükség lehet, ha a szolgáltatás nyújtásából származó bevételek nem fedezik a közszolgáltatási kötelezettségből eredő költségeket. |
| --- | --- |

1.

Bizonyos általános gazdasági érdekű szolgáltatások esetében ahhoz, hogy olyan elvek mentén és olyan feltételek mellett legyenek nyújthatók, amelyek lehetővé teszik céljaik elérését, a hatóságok pénzügyi támogatására is szükség lehet, ha a szolgáltatás nyújtásából származó bevételek nem fedezik a közszolgáltatási kötelezettségből eredő költségeket.

| 2. | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából (1) következően a közszolgáltatás ellentételezése – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak (2). Az említett feltételek teljesülése esetén a Szerződés 108. cikke nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából (1) következően a közszolgáltatás ellentételezése – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak (2). Az említett feltételek teljesülése esetén a Szerződés 108. cikke nem alkalmazandó.

| 3. | Amennyiben a közszolgáltatás ellentételezése kapcsán e feltételek nem teljesülnek, a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének általános alkalmazási feltételei viszont igen, úgy az ellentételezés állami támogatásnak minősül és a Szerződés 106., 107. és 108. cikkének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a közszolgáltatás ellentételezése kapcsán e feltételek nem teljesülnek, a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének általános alkalmazási feltételei viszont igen, úgy az ellentételezés állami támogatásnak minősül és a Szerződés 106., 107. és 108. cikkének hatálya alá tartozik.

| 4. | Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közleményében (3) a Bizottság tisztázta, hogy a közszolgáltatás ellentételezése mely feltételek mellett minősül állami támogatásnak. A Bizottság emellett az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági rendeletben (4) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatások kis összegű ellentételezése vélhetően nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és/vagy nem torzítja a versenyt, illetve nem fenyeget a verseny torzításával. Ilyen feltételek mellett az ellentételezésre nem vonatkozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése, következésképpen nem tartozik a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás hatálya alá. |
| --- | --- |

4.

Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közleményében (3) a Bizottság tisztázta, hogy a közszolgáltatás ellentételezése mely feltételek mellett minősül állami támogatásnak. A Bizottság emellett az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági rendeletben (4) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatások kis összegű ellentételezése vélhetően nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és/vagy nem torzítja a versenyt, illetve nem fenyeget a verseny torzításával. Ilyen feltételek mellett az ellentételezésre nem vonatkozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése, következésképpen nem tartozik a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás hatálya alá.

| 5. | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségének értékelésére a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése ad jogalapot. Ez kimondja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vagy a jövedelemtermelő monopóliumok jellegzetességeivel bíró vállalkozásokat kötik a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok. A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése ugyanakkor lehetővé teszi a Szerződés szabályaitól való eltérést, amennyiben a versenyszabályok alkalmazása akár jogilag, akár ténylegesen akadályozná a megbízás szerinti sajátos feladatok végrehajtását. Az eltérés csak akkor alkalmazható, ha a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

5.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások állami támogatási szabályokkal való összeegyeztethetőségének értékelésére a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése ad jogalapot. Ez kimondja, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott vagy a jövedelemtermelő monopóliumok jellegzetességeivel bíró vállalkozásokat kötik a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok. A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése ugyanakkor lehetővé teszi a Szerződés szabályaitól való eltérést, amennyiben a versenyszabályok alkalmazása akár jogilag, akár ténylegesen akadályozná a megbízás szerinti sajátos feladatok végrehajtását. Az eltérés csak akkor alkalmazható, ha a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel.

| 6. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű (5) szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2012/21/EU bizottsági határozat (6) megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatás ellentételezésének bizonyos típusait a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni és mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt előzetes bejelentési követelmény alól. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű (5) szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló 2012/21/EU bizottsági határozat (6) megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a közszolgáltatás ellentételezésének bizonyos típusait a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni és mentesíteni kell a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt előzetes bejelentési követelmény alól.

| 7. | A jelen közleményben meghatározott elvek csak annyiban alkalmazandók a közszolgáltatás ellentételezésére, amennyiben a 2012/21/EU határozat hatályán kívül eső állami támogatásnak minősül. Az ilyen ellentételezés a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes bejelentési követelmény hatálya alá tartozik. A jelen közlemény azokat a feltételeket ismerteti, amelyek mellett az ilyen állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével. Ez a közlemény a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (7) helyébe lép. |
| --- | --- |

7.

A jelen közleményben meghatározott elvek csak annyiban alkalmazandók a közszolgáltatás ellentételezésére, amennyiben a 2012/21/EU határozat hatályán kívül eső állami támogatásnak minősül. Az ilyen ellentételezés a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes bejelentési követelmény hatálya alá tartozik. A jelen közlemény azokat a feltételeket ismerteti, amelyek mellett az ilyen állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével. Ez a közlemény a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabály (7) helyébe lép.

| 8. | A jelen közleményben meghatározott elvek az uniós ágazati jogszabályok szigorúbb, speciális rendelkezéseinek sérelme nélkül a légi és a tengeri közlekedéssel kapcsolatos közszolgáltatás ellentételezésére is alkalmazandók. Nem alkalmazhatók ugyanakkor sem a szárazföldi közlekedési ágazatra, sem az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (8) hatályába tartozó műsorszolgáltatási közszolgáltatásra. |
| --- | --- |

8.

A jelen közleményben meghatározott elvek az uniós ágazati jogszabályok szigorúbb, speciális rendelkezéseinek sérelme nélkül a légi és a tengeri közlekedéssel kapcsolatos közszolgáltatás ellentételezésére is alkalmazandók. Nem alkalmazhatók ugyanakkor sem a szárazföldi közlekedési ágazatra, sem az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (8) hatályába tartozó műsorszolgáltatási közszolgáltatásra.

| 9. | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nehéz helyzetben lévő nyújtóinak juttatott támogatások értékelésére a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (9) alapján fog sor kerülni. |
| --- | --- |

9.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nehéz helyzetben lévő nyújtóinak juttatott támogatások értékelésére a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (9) alapján fog sor kerülni.

| 10. | A jelen közleményben meghatározott elvek alkalmazása nem sértheti az alábbiakat:






  a) | az Unió versenyjogi előírásait (különösen a Szerződés 101. és 102. cikkét); |
| --- | --- | --- |

10.

A jelen közleményben meghatározott elvek alkalmazása nem sértheti az alábbiakat:

a)

az Unió versenyjogi előírásait (különösen a Szerződés 101. és 102. cikkét);

| b) | az Unió közbeszerzési jogi előírásait; |
| --- | --- |

b)

az Unió közbeszerzési jogi előírásait;

| c) | a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv rendelkezéseit (10); |
| --- | --- |

c)

a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv rendelkezéseit (10);

| d) | a Szerződésből vagy az uniós ágazati jogszabályokból eredő további követelményeket. |
| --- | --- |

d)

a Szerződésből vagy az uniós ágazati jogszabályokból eredő további követelményeket.

2.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSNAK MINŐSÜLŐ KÖZSZOLGÁLTATÁSI ELLENTÉTELEZÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK

2.1.   Általános rendelkezések

| 11. | A belső piac jelenlegi fejlődési szakaszában a 2012/21/EU határozat hatályán kívül eső állami támogatás akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével, ha szükséges az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához és a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel. Az egyensúly eléréséhez teljesülniük kell a 2.2–2.10. szakaszban előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

11.

A belső piac jelenlegi fejlődési szakaszában a 2012/21/EU határozat hatályán kívül eső állami támogatás akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével, ha szükséges az érintett általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához és a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel. Az egyensúly eléréséhez teljesülniük kell a 2.2–2.10. szakaszban előírt feltételeknek.

2.2.   A Szerződés 106. cikkében említett valódi általános gazdasági érdekű szolgáltatás

| 12. | A támogatás csak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említett valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatás kapcsán nyújtható. |
| --- | --- |

12.

A támogatás csak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésében említett valódi és pontosan meghatározott általános gazdasági érdekű szolgáltatás kapcsán nyújtható.

| 13. | Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közleményében a Bizottság iránymutatást adott az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meghatározására vonatkozó követelményekről. Ennek egyik fő eleme, hogy a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett. Ami azt a kérdést illeti, hogy a piac képes-e valamely szolgáltatás nyújtására, a Bizottság értékelése – kivéve ha az uniós jog szigorúbb követelményt ír elő – annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam meghatározása tartalmaz-e nyilvánvaló hibát. |
| --- | --- |

13.

Az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló közleményében a Bizottság iránymutatást adott az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meghatározására vonatkozó követelményekről. Ennek egyik fő eleme, hogy a tagállamok nem írhatnak elő meghatározott közszolgáltatási kötelezettséget olyan szolgáltatásokkal kapcsolatosan, amelyeket rendes piaci körülmények között működő vállalkozások már nyújtanak, vagy azok által kielégítően nyújthatók a közérdek állam által meghatározott feltételei – például ár, objektív minőségi jellemzők, a szolgáltatás folytonossága és a szolgáltatáshoz való hozzáférés – mellett. Ami azt a kérdést illeti, hogy a piac képes-e valamely szolgáltatás nyújtására, a Bizottság értékelése – kivéve ha az uniós jog szigorúbb követelményt ír elő – annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a tagállam meghatározása tartalmaz-e nyilvánvaló hibát.

| 14. | A jelen közleményben meghatározott elvek alkalmazási köre kapcsán a tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy a felhasználók és a szolgáltatók érdekeinek figyelembevétele érdekében nyilvános konzultáció vagy más alkalmas eszköz segítségével kellően mérlegelték közszolgáltatás iránti igényeiket. Ez az előírás nem alkalmazandó, amennyiben nyilvánvaló, hogy egy újabb konzultáció nem eredményez jelentős hozzáadott értéket egy nemrégiben végzett konzultációhoz képest. |
| --- | --- |

14.

A jelen közleményben meghatározott elvek alkalmazási köre kapcsán a tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy a felhasználók és a szolgáltatók érdekeinek figyelembevétele érdekében nyilvános konzultáció vagy más alkalmas eszköz segítségével kellően mérlegelték közszolgáltatás iránti igényeiket. Ez az előírás nem alkalmazandó, amennyiben nyilvánvaló, hogy egy újabb konzultáció nem eredményez jelentős hozzáadott értéket egy nemrégiben végzett konzultációhoz képest.

2.3.   A közszolgáltatási kötelezettségeket és az ellentételezés kiszámításának módszereit meghatározó megbízási aktus szükségessége

| 15. | Az érintett vállalkozást egy vagy több aktussal megbízzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával; e megbízási aktus vagy aktusok formáját minden egyes tagállam maga határozhatja meg. A „tagállam” kifejezés a központi, regionális és helyi hatóságokat foglalja magában. |
| --- | --- |

15.

Az érintett vállalkozást egy vagy több aktussal megbízzák az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával; e megbízási aktus vagy aktusok formáját minden egyes tagállam maga határozhatja meg. A „tagállam” kifejezés a központi, regionális és helyi hatóságokat foglalja magában.

| 16. | A megbízási aktusnak többek között a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama; |
| --- | --- | --- |

16.

A megbízási aktusnak többek között a következőket kell tartalmaznia:

a)

a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama;

| b) | a vállalkozás és adott esetben az érintett terület; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás és adott esetben az érintett terület;

| c) | a támogatást nyújtó hatóság által a vállalkozásnak adott kizárólagos vagy speciális jogok jellege; |
| --- | --- |

c)

a támogatást nyújtó hatóság által a vállalkozásnak adott kizárólagos vagy speciális jogok jellege;

| d) | az ellentételezési mechanizmus leírása és az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; valamint |
| --- | --- |

d)

az ellentételezési mechanizmus leírása és az ellentételezés kiszámításának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának paraméterei; valamint

| e) | a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a túlkompenzáció elkerülésére és visszafizettetésére hozott intézkedések.

2.4.   A megbízás időtartama

| 17. | A megbízási időtartam hosszát objektív kritériumokkal, például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával kell alátámasztani. A megbízás időtartama elvileg nem haladhatja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges legfontosabb eszközök leírásához szükséges időt. |
| --- | --- |

17.

A megbízási időtartam hosszát objektív kritériumokkal, például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával kell alátámasztani. A megbízás időtartama elvileg nem haladhatja meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges legfontosabb eszközök leírásához szükséges időt.

2.5.   A 2006/111/EK irányelvnek való megfelelés

| 18. | A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a vállalkozás szükséges esetben megfelel a 2006/111/EK irányelvnek (11). A szóban forgó irányelvnek nem megfelelő támogatás vélhetően olyan mértékben befolyásolja a kereskedelem fejlődését, amely a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

18.

A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a vállalkozás szükséges esetben megfelel a 2006/111/EK irányelvnek (11). A szóban forgó irányelvnek nem megfelelő támogatás vélhetően olyan mértékben befolyásolja a kereskedelem fejlődését, amely a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint ellentétes az Unió érdekeivel.

2.6.   Az uniós közbeszerzési szabályoknak való megfelelés

| 19. | A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a felelős hatóság az adott vállalkozás szolgáltatásnyújtással való megbízásakor megfelel a vonatkozó uniós közbeszerzési szabályoknak, vagy arra kötelezettséget vállal. Ideértendők a közvetlenül a Szerződésből és adott esetben a másodlagos uniós jogból eredő, átláthatósággal, egyenlő bánásmóddal és megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos vonatkozó követelmények is. A szóban forgó szabályoknak és követelményeknek nem megfelelő támogatás vélhetően olyan mértékben befolyásolja a kereskedelem fejlődését, amely a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

19.

A Szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a támogatás csak akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha a felelős hatóság az adott vállalkozás szolgáltatásnyújtással való megbízásakor megfelel a vonatkozó uniós közbeszerzési szabályoknak, vagy arra kötelezettséget vállal. Ideértendők a közvetlenül a Szerződésből és adott esetben a másodlagos uniós jogból eredő, átláthatósággal, egyenlő bánásmóddal és megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos vonatkozó követelmények is. A szóban forgó szabályoknak és követelményeknek nem megfelelő támogatás vélhetően olyan mértékben befolyásolja a kereskedelem fejlődését, amely a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése szerint ellentétes az Unió érdekeivel.

2.7.   A megkülönböztetés tilalma

| 20. | Amennyiben a hatóság egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtását egyszerre több vállalkozásnak is odaítéli, úgy az ellentételezés összegét minden egyes vállalkozásra vonatkozóan ugyanazon módszerrel kell kiszámítani. |
| --- | --- |

20.

Amennyiben a hatóság egy általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtását egyszerre több vállalkozásnak is odaítéli, úgy az ellentételezés összegét minden egyes vállalkozásra vonatkozóan ugyanazon módszerrel kell kiszámítani.

2.8.   Az ellentételezés összege

| 21. | Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség (12) – és ezzel együtt az ésszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget. |
| --- | --- |

21.

Az ellentételezés összege nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése során felmerülő nettó költség (12) – és ezzel együtt az ésszerű nyereség – fedezéséhez szükséges összeget.

| 22. | Az ellentételezés összege megállapítható a várható költségek és bevételek alapján, a ténylegesen felmerült költségek és bevételek alapján, vagy a két módszer kombinációjával, attól függően, hogy a tagállam a 40. és 41. ponttal összefüggésben mely hatékonysági ösztönzőket kívánja alkalmazni már a kezdetekkor. |
| --- | --- |

22.

Az ellentételezés összege megállapítható a várható költségek és bevételek alapján, a ténylegesen felmerült költségek és bevételek alapján, vagy a két módszer kombinációjával, attól függően, hogy a tagállam a 40. és 41. ponttal összefüggésben mely hatékonysági ösztönzőket kívánja alkalmazni már a kezdetekkor.

| 23. | Amennyiben az ellentételezés részben vagy egészében a várható költségeken és bevételeken alapul, úgy ezeket a megbízási aktusban meg kell határozni, mégpedig azon gazdasági környezet hiteles és megfigyelhető paraméterei alapján, amelyben az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtják. Ezekhez adott esetben igénybe kell venni az ágazati felügyelő hatóság vagy a vállalkozástól független egyéb jogalanyok szakértelmét. A tagállamoknak meg kell adniuk, hogy várakozásaikat mely forrásokra alapozták (13). A költségbecslésnek be kell mutatnia, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtója várhatóan mekkora hatékonyságnövekményt fog elérni a megbízás időtartama alatt. |
| --- | --- |

23.

Amennyiben az ellentételezés részben vagy egészében a várható költségeken és bevételeken alapul, úgy ezeket a megbízási aktusban meg kell határozni, mégpedig azon gazdasági környezet hiteles és megfigyelhető paraméterei alapján, amelyben az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtják. Ezekhez adott esetben igénybe kell venni az ágazati felügyelő hatóság vagy a vállalkozástól független egyéb jogalanyok szakértelmét. A tagállamoknak meg kell adniuk, hogy várakozásaikat mely forrásokra alapozták (13). A költségbecslésnek be kell mutatnia, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtója várhatóan mekkora hatékonyságnövekményt fog elérni a megbízás időtartama alatt.

A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség

| 24. | A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges vagy várhatóan szükséges nettó költséget a nettó elkerülhető költség módszerét alkalmazva kell kiszámítani, ahol ezt uniós vagy nemzeti jogszabály írja elő és ahol erre lehetőség van. |
| --- | --- |

24.

A közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges vagy várhatóan szükséges nettó költséget a nettó elkerülhető költség módszerét alkalmazva kell kiszámítani, ahol ezt uniós vagy nemzeti jogszabály írja elő és ahol erre lehetőség van.

A nettó elkerülhető költség módszere

| 25. | A nettó elkerülhető költség módszere szerint a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges, vagy várhatóan szükséges nettó költség a szolgáltató közszolgáltatási kötelezettség melletti nettó működési költsége és ugyanazon szolgáltató ilyen kötelezettség nélküli nettó működési költsége vagy nyeresége közötti különbség. Kellő figyelmet kell szentelni azon költségek, illetve bevételek pontos felmérésének, amelyeket a szolgáltató a közszolgáltatási kötelezettség nélkül várhatóan el fog kerülni, illetve várhatóan nem fog realizálni. A nettó költség számításával az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójának adott előnyöket, közöttük az immateriális előnyöket kell lehetőség szerint értékelni. |
| --- | --- |

25.

A nettó elkerülhető költség módszere szerint a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges, vagy várhatóan szükséges nettó költség a szolgáltató közszolgáltatási kötelezettség melletti nettó működési költsége és ugyanazon szolgáltató ilyen kötelezettség nélküli nettó működési költsége vagy nyeresége közötti különbség. Kellő figyelmet kell szentelni azon költségek, illetve bevételek pontos felmérésének, amelyeket a szolgáltató a közszolgáltatási kötelezettség nélkül várhatóan el fog kerülni, illetve várhatóan nem fog realizálni. A nettó költség számításával az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójának adott előnyöket, közöttük az immateriális előnyöket kell lehetőség szerint értékelni.

| 26. | A nettó elkerülhető költség módszerének alkalmazásáról részletesebb iránymutatást ad az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) IV. melléklete és a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i európai parlamenti és tanácsi irányelv 97/67/EK irányelv (15) I. melléklete. |
| --- | --- |

26.

A nettó elkerülhető költség módszerének alkalmazásáról részletesebb iránymutatást ad az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) IV. melléklete és a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i európai parlamenti és tanácsi irányelv 97/67/EK irányelv (15) I. melléklete.

| 27. | A Bizottság szerint a közszolgáltatási kötelezettség költsége legpontosabban a nettó elkerülhető költség módszerével határozható meg, de előfordulhat, hogy bizonyos esetekben e módszer alkalmazása nem lehetséges vagy célszerű. Ilyen esetekben, kellő indokolással alátámasztva, a Bizottság a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség kiszámításához más módszereket is elfogadhat, például a költségallokáción alapuló módszert. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság szerint a közszolgáltatási kötelezettség költsége legpontosabban a nettó elkerülhető költség módszerével határozható meg, de előfordulhat, hogy bizonyos esetekben e módszer alkalmazása nem lehetséges vagy célszerű. Ilyen esetekben, kellő indokolással alátámasztva, a Bizottság a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség kiszámításához más módszereket is elfogadhat, például a költségallokáción alapuló módszert.

A költségallokáción alapuló módszer

| 28. | A költségallokációs módszer szerint a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség a kijelölt szolgáltató közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos – a megbízási aktusnak megfelelően meghatározott és becsült – költségeinek és bevételeinek különbsége. |
| --- | --- |

28.

A költségallokációs módszer szerint a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költség a kijelölt szolgáltató közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos – a megbízási aktusnak megfelelően meghatározott és becsült – költségeinek és bevételeinek különbsége.

| 29. | A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges költségek. |
| --- | --- |

29.

A figyelembe veendő költségek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához szükséges költségek.

| 30. | Amennyiben a szóban forgó vállalkozás tevékenységei az általános gazdasági érdekű szolgáltatásra korlátozódnak, minden költségét figyelembe lehet venni. |
| --- | --- |

30.

Amennyiben a szóban forgó vállalkozás tevékenységei az általános gazdasági érdekű szolgáltatásra korlátozódnak, minden költségét figyelembe lehet venni.

| 31. | Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatáson kívül eső tevékenységeket is folytat, a figyelembe veendő költségek magukban foglalhatják a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges valamennyi közvetlen költségeket, továbbá az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az egyéb tevékenységek közös közvetett költségeinek arányos részét. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül eső tevékenységek költségeinek magukban kell foglalniuk a vonatkozó közvetlen költségeket és a közös költségek arányos részét. A közös költségek arányos részének meghatározásához a források felhasználását illetően referenciaértéknek tekinthetőek – ha rendelkezésre állnak – a piaci árak (16). A piaci árak hiányában a közös költségek arányos részét a vállalkozás által az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül végzett tevékenységek révén várhatóan elért ésszerű nyereség (17) szintjére hivatkozva vagy adott esetben egyéb, megfelelőbb módszerek útján állapítják meg. |
| --- | --- |

31.

Amennyiben a vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatáson kívül eső tevékenységeket is folytat, a figyelembe veendő költségek magukban foglalhatják a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges valamennyi közvetlen költségeket, továbbá az általános gazdasági érdekű szolgáltatások és az egyéb tevékenységek közös közvetett költségeinek arányos részét. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokon kívül eső tevékenységek költségeinek magukban kell foglalniuk a vonatkozó közvetlen költségeket és a közös költségek arányos részét. A közös költségek arányos részének meghatározásához a források felhasználását illetően referenciaértéknek tekinthetőek – ha rendelkezésre állnak – a piaci árak (16). A piaci árak hiányában a közös költségek arányos részét a vállalkozás által az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül végzett tevékenységek révén várhatóan elért ésszerű nyereség (17) szintjére hivatkozva vagy adott esetben egyéb, megfelelőbb módszerek útján állapítják meg.

Bevétel

| 32. | A figyelembe veendő bevételeknek mindenképp magukban kell foglalniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatásból származó – a megbízási aktusnak megfelelően meghatározott – bevételeket, valamint a 45. pontnak megfelelően a kizárólagos vagy speciális jogokból keletkező többletnyereségeket, még akkor is, ha más tevékenységekhez kötődnek, függetlenül attól, hogy e többletnyereségek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

32.

A figyelembe veendő bevételeknek mindenképp magukban kell foglalniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatásból származó – a megbízási aktusnak megfelelően meghatározott – bevételeket, valamint a 45. pontnak megfelelően a kizárólagos vagy speciális jogokból keletkező többletnyereségeket, még akkor is, ha más tevékenységekhez kötődnek, függetlenül attól, hogy e többletnyereségek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülnek-e.

Ésszerű nyereség

| 33. | Ésszerű nyereség alatt azon tőkemegtérülési ráta (18) értendő, amely mellett egy átlagos vállalkozás a kockázat szintjének figyelembevételével a szolgáltatás nyújtása mellett döntene a megbízás teljes időtartamát tekintve. A kockázat szintje az érintett ágazattól, a szolgáltatás típusától és az ellentételezési mechanizmus jellemzőitől függ. |
| --- | --- |

33.

Ésszerű nyereség alatt azon tőkemegtérülési ráta (18) értendő, amely mellett egy átlagos vállalkozás a kockázat szintjének figyelembevételével a szolgáltatás nyújtása mellett döntene a megbízás teljes időtartamát tekintve. A kockázat szintje az érintett ágazattól, a szolgáltatás típusától és az ellentételezési mechanizmus jellemzőitől függ.

| 34. | Az ésszerű nyereség megállapításához kellő indokolással alátámasztva a tőkemegtérülési rátától eltérő nyereségmutatók – így többek között a megbízási időtartam alatti átlagos tőkearányos jövedelmezőség (19), a befektetett tőke jövedelmezősége, az eszközarányos jövedelmezőség vagy az értékesítési jövedelmezőség – is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

34.

Az ésszerű nyereség megállapításához kellő indokolással alátámasztva a tőkemegtérülési rátától eltérő nyereségmutatók – így többek között a megbízási időtartam alatti átlagos tőkearányos jövedelmezőség (19), a befektetett tőke jövedelmezősége, az eszközarányos jövedelmezőség vagy az értékesítési jövedelmezőség – is alkalmazhatók.

| 35. | A tagállamnak a választott mutatótól függetlenül bizonyítékot kell szolgáltatnia a Bizottságnak arról – például versenyfeltételek között odaítélt hasonló típusú szerződések esetében elért nyereségre való hivatkozással –, hogy a tervezett nyereség nem haladja meg azt a mértéket, amely mellett egy átlagos vállalkozás a szolgáltatás nyújtása mellett döntene. |
| --- | --- |

35.

A tagállamnak a választott mutatótól függetlenül bizonyítékot kell szolgáltatnia a Bizottságnak arról – például versenyfeltételek között odaítélt hasonló típusú szerződések esetében elért nyereségre való hivatkozással –, hogy a tervezett nyereség nem haladja meg azt a mértéket, amely mellett egy átlagos vállalkozás a szolgáltatás nyújtása mellett döntene.

| 36. | Amennyiben a releváns swapkamatlábat (20) nem meghaladó tőkemegtérülési rátát 100 bázispontos felárral (21) növeljük, úgy minden körülmények között ésszerűnek tekinthető nyereségrátát kapunk. A releváns swapkamatláb az a swapkamatláb, amelynek lejárata és pénzneme megfelel a megbízási aktusban meghatározott időtartamnak és pénznemnek. |
| --- | --- |

36.

Amennyiben a releváns swapkamatlábat (20) nem meghaladó tőkemegtérülési rátát 100 bázispontos felárral (21) növeljük, úgy minden körülmények között ésszerűnek tekinthető nyereségrátát kapunk. A releváns swapkamatláb az a swapkamatláb, amelynek lejárata és pénzneme megfelel a megbízási aktusban meghatározott időtartamnak és pénznemnek.

| 37. | Ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása lényeges üzleti vagy szerződéses kockázattal jár, például azért, mert az ellentételezés a várható nettó költségeket és a méltányos nyereséget fedező rögzített átalányösszegből áll és a vállalkozás versenykörnyezetben működik, akkor az ésszerű nyereség nem haladhatja meg a kockázat szintjével arányos tőkemegtérülési rátát. E rátát lehetőség szerint versenyfeltételek között létrejött hasonló típusú közszolgáltatási szerződések (például közbeszerzési eljárással odaítélt szerződések) esetében elért tőkemegtérülési rátára való hivatkozással kell meghatározni. Ha a módszer alkalmazása nem lehetséges, akkor kellő indokolással más módszerek is alkalmazhatók a tőkemegtérülési ráta megállapítására (22). |
| --- | --- |

37.

Ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása lényeges üzleti vagy szerződéses kockázattal jár, például azért, mert az ellentételezés a várható nettó költségeket és a méltányos nyereséget fedező rögzített átalányösszegből áll és a vállalkozás versenykörnyezetben működik, akkor az ésszerű nyereség nem haladhatja meg a kockázat szintjével arányos tőkemegtérülési rátát. E rátát lehetőség szerint versenyfeltételek között létrejött hasonló típusú közszolgáltatási szerződések (például közbeszerzési eljárással odaítélt szerződések) esetében elért tőkemegtérülési rátára való hivatkozással kell meghatározni. Ha a módszer alkalmazása nem lehetséges, akkor kellő indokolással más módszerek is alkalmazhatók a tőkemegtérülési ráta megállapítására (22).

| 38. | Ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása nem jár lényeges üzleti vagy szerződéses kockázattal, például azért, mert az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásából adódó nettó költséget utólag lényegében teljesen ellentételezik, akkor az ésszerű nyereség nem haladhatja meg a 36. pontban meghatározott szintet. Ilyen ellentételezési mechanizmus nem ad hatékonysági ösztönzőket a közszolgáltatónak. Alkalmazása ezért csak olyan esetekre korlátozódhat, amikor a tagállam bizonyítani tudja, hogy a termelési hatékonyság figyelembevétele nem lehetséges vagy célszerű, és hogy a hatékonyság növelésére ösztönző szerződési struktúrával rendelkezik. |
| --- | --- |

38.

Ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtása nem jár lényeges üzleti vagy szerződéses kockázattal, például azért, mert az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásából adódó nettó költséget utólag lényegében teljesen ellentételezik, akkor az ésszerű nyereség nem haladhatja meg a 36. pontban meghatározott szintet. Ilyen ellentételezési mechanizmus nem ad hatékonysági ösztönzőket a közszolgáltatónak. Alkalmazása ezért csak olyan esetekre korlátozódhat, amikor a tagállam bizonyítani tudja, hogy a termelési hatékonyság figyelembevétele nem lehetséges vagy célszerű, és hogy a hatékonyság növelésére ösztönző szerződési struktúrával rendelkezik.

Hatékonysági ösztönzők

| 39. | Az ellentételezés módszerének kidolgozásakor a tagállamoknak ösztönzőkkel kell előmozdítaniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hatékony, magas színvonalú nyújtását, kivéve ha kellően indokolni tudják, hogy ez nem lehetséges vagy célszerű. |
| --- | --- |

39.

Az ellentételezés módszerének kidolgozásakor a tagállamoknak ösztönzőkkel kell előmozdítaniuk az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hatékony, magas színvonalú nyújtását, kivéve ha kellően indokolni tudják, hogy ez nem lehetséges vagy célszerű.

| 40. | A hatékonysági ösztönzőket az egyes esetek vagy ágazatok sajátosságainak legmegfelelőbb figyelembevétele érdekében különböző módokon is ki lehet dolgozni. A tagállamok eleve megállapíthatnak például egy olyan rögzített ellentételezési szintet, amely előzetesen magában foglalja mindazokat a hatékonysági növekményeket, amelyeket a vállalkozás a megbízási aktus időtartama alatt várhatóan realizálni képes. |
| --- | --- |

40.

A hatékonysági ösztönzőket az egyes esetek vagy ágazatok sajátosságainak legmegfelelőbb figyelembevétele érdekében különböző módokon is ki lehet dolgozni. A tagállamok eleve megállapíthatnak például egy olyan rögzített ellentételezési szintet, amely előzetesen magában foglalja mindazokat a hatékonysági növekményeket, amelyeket a vállalkozás a megbízási aktus időtartama alatt várhatóan realizálni képes.

| 41. | A megbízási aktusban azonban megállapíthatnak termelési hatékonysághoz kötődő célszámokat is, és az ellentételezés szintjét ezek eléréséhez köthetik. Amennyiben a vállalkozás nem éri el a kitűzött célokat, úgy az ellentételezés a megbízási aktusban meghatározott módszernek megfelelően csökken. Fordított esetben, ha a vállalkozás túlteljesíti a kitűzött célokat, akkor az ellentételezés a megbízási aktusban meghatározott módszernek megfelelően nő. A termelési hatékonyság növeléséhez kötődő jutalmakat olyan szinten kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye a növekmények arányos felosztását a vállalkozás és a tagállam és/vagy a felhasználók között. |
| --- | --- |

41.

A megbízási aktusban azonban megállapíthatnak termelési hatékonysághoz kötődő célszámokat is, és az ellentételezés szintjét ezek eléréséhez köthetik. Amennyiben a vállalkozás nem éri el a kitűzött célokat, úgy az ellentételezés a megbízási aktusban meghatározott módszernek megfelelően csökken. Fordított esetben, ha a vállalkozás túlteljesíti a kitűzött célokat, akkor az ellentételezés a megbízási aktusban meghatározott módszernek megfelelően nő. A termelési hatékonyság növeléséhez kötődő jutalmakat olyan szinten kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye a növekmények arányos felosztását a vállalkozás és a tagállam és/vagy a felhasználók között.

| 42. | A hatékonyságnövelés ösztönzésére szolgáló mechanizmusoknak a megbízási aktusban meghatározott objektív és mérhető kritériumokon kell alapulniuk és átlátható – az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójától független jogalany által elvégzett – utólagos értékelésen kell átesniük. |
| --- | --- |

42.

A hatékonyságnövelés ösztönzésére szolgáló mechanizmusoknak a megbízási aktusban meghatározott objektív és mérhető kritériumokon kell alapulniuk és átlátható – az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójától független jogalany által elvégzett – utólagos értékelésen kell átesniük.

| 43. | A hatékonyságnövelést az uniós jogszabályokban megállapított előírások betartásával, a nyújtott szolgáltatás színvonalának sérelme nélkül kell megvalósítani. |
| --- | --- |

43.

A hatékonyságnövelést az uniós jogszabályokban megállapított előírások betartásával, a nyújtott szolgáltatás színvonalának sérelme nélkül kell megvalósítani.

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső tevékenységeket végző vagy több általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra vonatkozó rendelkezések

| 44. | Ha egy vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén belül és kívül is végez tevékenységeket, akkor az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségeit és bevételeit a többi szolgáltatásétól elkülönítve kell kimutatnia belső számláiban a 31. pontban előírt elvekkel összhangban. Amennyiben egy vállalkozás több általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására kap megbízást és az odaítélő hatóság vagy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások köre eltér, úgy a vállalkozás belső számláinak minden egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatás szintjén lehetővé kell tenniük a túlkompenzáció ellenőrzését. |
| --- | --- |

44.

Ha egy vállalkozás az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén belül és kívül is végez tevékenységeket, akkor az általános gazdasági érdekű szolgáltatás költségeit és bevételeit a többi szolgáltatásétól elkülönítve kell kimutatnia belső számláiban a 31. pontban előírt elvekkel összhangban. Amennyiben egy vállalkozás több általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtására kap megbízást és az odaítélő hatóság vagy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások köre eltér, úgy a vállalkozás belső számláinak minden egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatás szintjén lehetővé kell tenniük a túlkompenzáció ellenőrzését.

| 45. | Ha a szóban forgó vállalkozás a támogatás tárgyát képező általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső tevékenységekhez kötődően speciális vagy kizárólagos jogokkal rendelkezik, amelyekből az ésszerű nyereséget meghaladó nyereségre tesz szert, vagy ha más állami kedvezményekben is részesül, akkor – a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján történő besorolásuktól függetlenül – ezeket is figyelembe kell venni és hozzá kell adni a vállalkozás bevételéhez. A kizárólagos vagy speciális jogok alapján végzett tevékenységek kapcsán elért ésszerű nyereséget a szóban forgó vállalkozást érő kockázat vagy kockázatmentesség fényében előzetesen kell értékelni. Az értékelésnek figyelembe kell vennie a tagállam által a kérdéses szolgáltatások nyújtásával kapcsolatosan bevezetett hatékonysági ösztönzőket. |
| --- | --- |

45.

Ha a szóban forgó vállalkozás a támogatás tárgyát képező általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső tevékenységekhez kötődően speciális vagy kizárólagos jogokkal rendelkezik, amelyekből az ésszerű nyereséget meghaladó nyereségre tesz szert, vagy ha más állami kedvezményekben is részesül, akkor – a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alapján történő besorolásuktól függetlenül – ezeket is figyelembe kell venni és hozzá kell adni a vállalkozás bevételéhez. A kizárólagos vagy speciális jogok alapján végzett tevékenységek kapcsán elért ésszerű nyereséget a szóban forgó vállalkozást érő kockázat vagy kockázatmentesség fényében előzetesen kell értékelni. Az értékelésnek figyelembe kell vennie a tagállam által a kérdéses szolgáltatások nyújtásával kapcsolatosan bevezetett hatékonysági ösztönzőket.

| 46. | A tagállam határozhat úgy, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső egyéb tevékenységekből – különösen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrán alapuló egyéb tevékenységekből – származó többletnyereségeket teljesen vagy részben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására kell fordítani. |
| --- | --- |

46.

A tagállam határozhat úgy, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül eső egyéb tevékenységekből – különösen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrán alapuló egyéb tevékenységekből – származó többletnyereségeket teljesen vagy részben az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására kell fordítani.

Túlkompenzáció

| 47. | Túlkompenzáció alatt az olyan ellentételezés értendő, amelyben a vállalkozás a 21. pontban meghatározott támogatási összegen túl részesül a szerződés teljes időtartama alatt. A 39–42. pontban említettek szerint a vállalkozás a vártnál magasabb hatékonyságnövekményekből származó többletet az ésszerű nyereség többleteként a megbízási aktusban előírtak alapján megtarthatja (23). |
| --- | --- |

47.

Túlkompenzáció alatt az olyan ellentételezés értendő, amelyben a vállalkozás a 21. pontban meghatározott támogatási összegen túl részesül a szerződés teljes időtartama alatt. A 39–42. pontban említettek szerint a vállalkozás a vártnál magasabb hatékonyságnövekményekből származó többletet az ésszerű nyereség többleteként a megbízási aktusban előírtak alapján megtarthatja (23).

| 48. | Mivel a túlkompenzáció nem szükséges az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához, összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

48.

Mivel a túlkompenzáció nem szükséges az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához, összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül.

| 49. | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért adott ellentételezés megfelel az e közleményben megállapított követelményeknek és különösen arról, hogy a vállalkozások nem részesülnek az ezen szakaszban meghatározott összeget meghaladó ellentételezésben. A Bizottság kérésére erről bizonyítékot kell tudniuk szolgáltatni. A tagállamoknak a megbízás lejáratakor és legalább 3 éves időközönként rendszeresen ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk vagy gondoskodniuk kell azok végrehajtásáról. A kihirdetett közbeszerzési eljárástól eltérő módon nyújtott támogatások (24) esetében az ellenőrzéseket rendszerint legalább 2 évente el kell végezni. |
| --- | --- |

49.

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért adott ellentételezés megfelel az e közleményben megállapított követelményeknek és különösen arról, hogy a vállalkozások nem részesülnek az ezen szakaszban meghatározott összeget meghaladó ellentételezésben. A Bizottság kérésére erről bizonyítékot kell tudniuk szolgáltatni. A tagállamoknak a megbízás lejáratakor és legalább 3 éves időközönként rendszeresen ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk vagy gondoskodniuk kell azok végrehajtásáról. A kihirdetett közbeszerzési eljárástól eltérő módon nyújtott támogatások (24) esetében az ellenőrzéseket rendszerint legalább 2 évente el kell végezni.

| 50. | Amennyiben a tagállam eleve megállapított egy olyan rögzített ellentételezési szintet, amely megfelelően előre jelzi és magában foglalja mindazokat a hatékonysági növekményeket, amelyeket a közszolgáltató a megbízás időtartama alatt a költségek és a bevételek megfelelő allokációja és az e szakaszban említett ésszerű feltételezések alapján várhatóan realizálni képes, úgy a túlkompenzációs ellenőrzésnek elvileg annak vizsgálatára kell szorítkoznia, hogy a szolgáltató számára a megbízási aktus alapján járó nyereségszint előzetesen is ésszerűnek minősíthető-e. |
| --- | --- |

50.

Amennyiben a tagállam eleve megállapított egy olyan rögzített ellentételezési szintet, amely megfelelően előre jelzi és magában foglalja mindazokat a hatékonysági növekményeket, amelyeket a közszolgáltató a megbízás időtartama alatt a költségek és a bevételek megfelelő allokációja és az e szakaszban említett ésszerű feltételezések alapján várhatóan realizálni képes, úgy a túlkompenzációs ellenőrzésnek elvileg annak vizsgálatára kell szorítkoznia, hogy a szolgáltató számára a megbízási aktus alapján járó nyereségszint előzetesen is ésszerűnek minősíthető-e.

2.9.   Esetleges további követelmények ahhoz, hogy az ellentételezés ne befolyásolja olyan mértékben a kereskedelem fejlődését, amely ellentétes az Unió érdekeivel

| 51. | A 2.1–2.8. szakaszában meghatározott követelmények rendszerint elégségesek annak biztosításához, hogy a támogatás ne torzítsa a versenyt oly módon, amely ellentétes az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

51.

A 2.1–2.8. szakaszában meghatározott követelmények rendszerint elégségesek annak biztosításához, hogy a támogatás ne torzítsa a versenyt oly módon, amely ellentétes az Unió érdekeivel.

| 52. | Kivételes körülmények között előfordulhat azonban, hogy a belső piacon kezeletlenek maradnak bizonyos komoly versenytorzulások, valamint hogy a támogatás az Unió érdekével ellentétes mértékben befolyásolhatja a kereskedelmet. |
| --- | --- |

52.

Kivételes körülmények között előfordulhat azonban, hogy a belső piacon kezeletlenek maradnak bizonyos komoly versenytorzulások, valamint hogy a támogatás az Unió érdekével ellentétes mértékben befolyásolhatja a kereskedelmet.

| 53. | A Bizottság ilyen esetben megvizsgálja, hogy e torzulások mérsékelhetők-e a tagállamok számára előírandó feltételek vagy kötelezettségek révén. |
| --- | --- |

53.

A Bizottság ilyen esetben megvizsgálja, hogy e torzulások mérsékelhetők-e a tagállamok számára előírandó feltételek vagy kötelezettségek révén.

| 54. | Az Unió érdekeivel ellentétes komoly versenytorzulás kizárólag kivételes körülmények között következhet be. A Bizottság azon versenytorzulásokra fogja korlátozni figyelmét, amelyek esetében a támogatás jelentős kedvezőtlen hatást gyakorol más tagállamokra és a belső piac működésére, például azért, mert fontos gazdasági ágazatokban megvonja a vállalkozásoktól azt a lehetőséget, hogy üzemméretük elérje a hatékony üzemeltetéshez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

54.

Az Unió érdekeivel ellentétes komoly versenytorzulás kizárólag kivételes körülmények között következhet be. A Bizottság azon versenytorzulásokra fogja korlátozni figyelmét, amelyek esetében a támogatás jelentős kedvezőtlen hatást gyakorol más tagállamokra és a belső piac működésére, például azért, mert fontos gazdasági ágazatokban megvonja a vállalkozásoktól azt a lehetőséget, hogy üzemméretük elérje a hatékony üzemeltetéshez szükséges mértéket.

| 55. | Ilyen jellegű korlátozások akkor állhatnak elő, ha például a megbízás időtartama nem támasztható alá objektív kritériumokkal (például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával), vagy a megbízás több feladatot fog össze (amelyeket a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és eredményességének veszélyeztetése nélkül több különálló megbízásra is fel lehetne osztani). Ilyen esetben a Bizottság megvizsgálná, hogy ugyanazon közszolgáltatás kevésbé versenytorzító módon ugyanolyan jól nyújtható-e, például az időtartamot vagy az alkalmazási kört illetően megfelelőbben behatárolt megbízás vagy különálló megbízások révén. |
| --- | --- |

55.

Ilyen jellegű korlátozások akkor állhatnak elő, ha például a megbízás időtartama nem támasztható alá objektív kritériumokkal (például a nem átruházható befektetett eszközök amortizációjával), vagy a megbízás több feladatot fog össze (amelyeket a szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és eredményességének veszélyeztetése nélkül több különálló megbízásra is fel lehetne osztani). Ilyen esetben a Bizottság megvizsgálná, hogy ugyanazon közszolgáltatás kevésbé versenytorzító módon ugyanolyan jól nyújtható-e, például az időtartamot vagy az alkalmazási kört illetően megfelelőbben behatárolt megbízás vagy különálló megbízások révén.

| 56. | Mélyrehatóbb értékelést igényelhet az az eset is, amikor egy tagállam versenyeztetési eljárás nélkül bíz meg egy közszolgáltatót általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának feladatával egy olyan nem védett piacon, amelyen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hiányában már most is vagy várhatóan a közeljövőben nyújtanak nagyon hasonló szolgáltatásokat. A kereskedelem fejlődésére gyakorolt kedvezőtlen hatások még hangsúlyosabbak lehetnek, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat a tényleges vagy lehetséges szolgáltatók költségeinél alacsonyabb díjon kínálják és ezzel lezárják a piacot. A Bizottság – teljes mértékben tiszteletben tartva, hogy a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meghatározását illetően – módosításokat kérhet például a támogatás odaítélését illetően, amennyiben ésszerűen levezethető, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás a felhasználó szempontjából azonos feltételek mellett kevésbé torzító módon és az állam számára alacsonyabb költséggel is nyújtható. |
| --- | --- |

56.

Mélyrehatóbb értékelést igényelhet az az eset is, amikor egy tagállam versenyeztetési eljárás nélkül bíz meg egy közszolgáltatót általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának feladatával egy olyan nem védett piacon, amelyen az általános gazdasági érdekű szolgáltatások hiányában már most is vagy várhatóan a közeljövőben nyújtanak nagyon hasonló szolgáltatásokat. A kereskedelem fejlődésére gyakorolt kedvezőtlen hatások még hangsúlyosabbak lehetnek, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat a tényleges vagy lehetséges szolgáltatók költségeinél alacsonyabb díjon kínálják és ezzel lezárják a piacot. A Bizottság – teljes mértékben tiszteletben tartva, hogy a tagállamok jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás meghatározását illetően – módosításokat kérhet például a támogatás odaítélését illetően, amennyiben ésszerűen levezethető, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás a felhasználó szempontjából azonos feltételek mellett kevésbé torzító módon és az állam számára alacsonyabb költséggel is nyújtható.

| 57. | Alaposabb ellenőrzés indokolt akkor is, ha a szolgáltatási kötelezettséggel való megbízás olyan speciális vagy kizárólagos jogokkal párosul, amelyek a belső piaci versenyt az Unió érdekével ellentétes mértékben súlyosan korlátozzák. Míg az ilyen esetek értékelésekor elsődlegesen továbbra is a Szerződés 106. cikkének (1) bekezdése az irányadó, az állami támogatás nem tekintethető összeegyeztethetőnek, ha a kizárólagos jog olyan előnyöket biztosít, amelyeket az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nettó költségeinek kiszámítására szolgáló, 2.8. szakaszban leírt módszer alapján nem lehet kellőképpen értékelni, számszerűsíteni vagy értelmezni. |
| --- | --- |

57.

Alaposabb ellenőrzés indokolt akkor is, ha a szolgáltatási kötelezettséggel való megbízás olyan speciális vagy kizárólagos jogokkal párosul, amelyek a belső piaci versenyt az Unió érdekével ellentétes mértékben súlyosan korlátozzák. Míg az ilyen esetek értékelésekor elsődlegesen továbbra is a Szerződés 106. cikkének (1) bekezdése az irányadó, az állami támogatás nem tekintethető összeegyeztethetőnek, ha a kizárólagos jog olyan előnyöket biztosít, amelyeket az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nettó költségeinek kiszámítására szolgáló, 2.8. szakaszban leírt módszer alapján nem lehet kellőképpen értékelni, számszerűsíteni vagy értelmezni.

| 58. | A Bizottság ügyelni fog azon helyzetekre is, ahol a vállalkozás a támogatással egyszeri infrastruktúra létrehozását vagy használatát képes finanszírozni, és amely alkalmas az általános gazdasági érdekű szolgáltatás piacának vagy az érintett kapcsolódó piacoknak a lezárására. Ilyen esetben helyénvaló lehet előírni, hogy a versenytársaknak megfelelő feltételek mellett tisztességes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést kell biztosítani az infrastruktúrához. |
| --- | --- |

58.

A Bizottság ügyelni fog azon helyzetekre is, ahol a vállalkozás a támogatással egyszeri infrastruktúra létrehozását vagy használatát képes finanszírozni, és amely alkalmas az általános gazdasági érdekű szolgáltatás piacának vagy az érintett kapcsolódó piacoknak a lezárására. Ilyen esetben helyénvaló lehet előírni, hogy a versenytársaknak megfelelő feltételek mellett tisztességes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést kell biztosítani az infrastruktúrához.

| 59. | Ha a versenytorzulás oka, hogy a megbízás akadályozza a belső piac megfelelő működésének védelmére hivatott uniós jogszabályok hatékony végrehajtását vagy érvényesítését, a Bizottság megvizsgálja, hogy a közszolgáltatás ugyanolyan jól nyújtható-e kevésbé torzító módon, például az uniós ágazati jogszabályok maradéktalan végrehajtása révén. |
| --- | --- |

59.

Ha a versenytorzulás oka, hogy a megbízás akadályozza a belső piac megfelelő működésének védelmére hivatott uniós jogszabályok hatékony végrehajtását vagy érvényesítését, a Bizottság megvizsgálja, hogy a közszolgáltatás ugyanolyan jól nyújtható-e kevésbé torzító módon, például az uniós ágazati jogszabályok maradéktalan végrehajtása révén.

2.10.   Átláthatóság

| 60. | A jelen közlemény hatályába tartozó általános gazdasági érdekű szolgáltatások tekintetében a tagállamoknak közzé kell tenniük az alábbi információkat az interneten vagy egyéb megfelelő módon:






  a) | a 14. pontban említett nyilvános konzultáció vagy más alkalmas eszköz eredménye; |
| --- | --- | --- |

60.

A jelen közlemény hatályába tartozó általános gazdasági érdekű szolgáltatások tekintetében a tagállamoknak közzé kell tenniük az alábbi információkat az interneten vagy egyéb megfelelő módon:

a)

a 14. pontban említett nyilvános konzultáció vagy más alkalmas eszköz eredménye;

| b) | a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatási kötelezettségek tartalma és időtartama;

| c) | a vállalkozás és adott esetben az érintett terület; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozás és adott esetben az érintett terület;

| d) | a vállalkozásnak nyújtott támogatás éves összesítésben. |
| --- | --- |

d)

a vállalkozásnak nyújtott támogatás éves összesítésben.

2.11.   A 2012/21/EU határozat 2. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeket teljesítő támogatás

| 61. | A 2012/21/EU határozat 2. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeket teljesítő támogatásokra nem vonatkoznak a 14., 19., 20., 24., 39., 51–59. pontban és a 60. pont a) alpontjában meghatározott elvek. |
| --- | --- |

61.

A 2012/21/EU határozat 2. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételeket teljesítő támogatásokra nem vonatkoznak a 14., 19., 20., 24., 39., 51–59. pontban és a 60. pont a) alpontjában meghatározott elvek.

3.   JELENTÉSTÉTEL ÉS ÉRTÉKELÉS

| 62. | A tagállamok kétévente jelentést tesznek a Bizottság felé az e közleménynek való megfelelésről. A jelentésben áttekintést adnak e közleménynek a szolgáltatásnyújtók különböző szektoraira való alkalmazásáról. Az áttekintés a következőket tartalmazza:






  a) | leírás a közleményben meghatározott elveknek az alkalmazási körbe tartozó szolgáltatásokra – közöttük a házon belüli tevékenységekre – való alkalmazásáról; |
| --- | --- | --- |

62.

A tagállamok kétévente jelentést tesznek a Bizottság felé az e közleménynek való megfelelésről. A jelentésben áttekintést adnak e közleménynek a szolgáltatásnyújtók különböző szektoraira való alkalmazásáról. Az áttekintés a következőket tartalmazza:

a)

leírás a közleményben meghatározott elveknek az alkalmazási körbe tartozó szolgáltatásokra – közöttük a házon belüli tevékenységekre – való alkalmazásáról;

| b) | a közlemény alkalmazási körébe tartozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás teljes összege, lebontva a kedvezményezettek gazdasági ágazata szerint; |
| --- | --- |

b)

a közlemény alkalmazási körébe tartozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás teljes összege, lebontva a kedvezményezettek gazdasági ágazata szerint;

| c) | információ arról, hogy a közleményben meghatározott elvek alkalmazása valamely meghatározott szolgáltatás tekintetében okozott-e nehézségeket vagy járt-e harmadik felek panaszával; valamint |
| --- | --- |

c)

információ arról, hogy a közleményben meghatározott elvek alkalmazása valamely meghatározott szolgáltatás tekintetében okozott-e nehézségeket vagy járt-e harmadik felek panaszával; valamint

| d) | egyéb információk a közleményben meghatározott elvek alkalmazásával kapcsolatban, a Bizottság előírása szerint, amelyek meghatározására a jelentéstételi határidő előtt kellő idővel sor fog kerülni. |
| --- | --- |

d)

egyéb információk a közleményben meghatározott elvek alkalmazásával kapcsolatban, a Bizottság előírása szerint, amelyek meghatározására a jelentéstételi határidő előtt kellő idővel sor fog kerülni.

Az első jelentést 2014. június 30-ig kell benyújtani.

| 63. | Ezen túlmenően az EK-Szerződés 93. cikkének (jelenleg a Szerződés 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) és az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (26) követelményei szerint a tagállamok a Bizottság felééves jelentést tesznek a jelen közlemény alapján hozott bizottsági határozat értelmében nyújtott támogatásokról. |
| --- | --- |

63.

Ezen túlmenően az EK-Szerződés 93. cikkének (jelenleg a Szerződés 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) és az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (26) követelményei szerint a tagállamok a Bizottság felééves jelentést tesznek a jelen közlemény alapján hozott bizottsági határozat értelmében nyújtott támogatásokról.

| 64. | A jelentéseket a Bizottság internetes oldalán teszik közzé. |
| --- | --- |

64.

A jelentéseket a Bizottság internetes oldalán teszik közzé.

| 65. | A Bizottság szándékai szerint 2017. január 31-ig elvégzi a közlemény felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

65.

A Bizottság szándékai szerint 2017. január 31-ig elvégzi a közlemény felülvizsgálatát.

4.   A BIZOTTSÁGI HATÁROZATOKHOZ CSATOLT FELTÉTELEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

| 66. | A 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság pozitív határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások területén mindenekelőtt azért adódhat szükség feltételekre és kötelezettségekre, hogy az egyes vállalkozásoknak odaítélt támogatás ne vezethessen a belső piaci verseny és kereskedelem torzulásához. Ezzel összefüggésben – az egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások konkrét helyzetének fényében – időszakos jelentések vagy egyéb kötelezettségek előírására lehet szükség. |
| --- | --- |

66.

A 659/1999/EK rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság pozitív határozatában olyan feltételeket határozhat meg, amelyek teljesítése esetén egy támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, és olyan kötelezettségeket állapíthat meg, amelyek biztosítják a határozat betartásának ellenőrzését. Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások területén mindenekelőtt azért adódhat szükség feltételekre és kötelezettségekre, hogy az egyes vállalkozásoknak odaítélt támogatás ne vezethessen a belső piaci verseny és kereskedelem torzulásához. Ezzel összefüggésben – az egyes általános gazdasági érdekű szolgáltatások konkrét helyzetének fényében – időszakos jelentések vagy egyéb kötelezettségek előírására lehet szükség.

5.   ALKALMAZÁS

| 67. | A Bizottság a jelen közlemény rendelkezéseit 2012. január 31-étől alkalmazza. |
| --- | --- |

67.

A Bizottság a jelen közlemény rendelkezéseit 2012. január 31-étől alkalmazza.

| 68. | A Bizottság minden számára bejelentett támogatási projektre alkalmazni fogja az e közleményben meghatározott elveket, és e projektekről a fenti elvek értelmében hoz határozatot, még akkor is, ha a projektek bejelentése 2012. január 31-e előtt történt. |
| --- | --- |

68.

A Bizottság minden számára bejelentett támogatási projektre alkalmazni fogja az e közleményben meghatározott elveket, és e projektekről a fenti elvek értelmében hoz határozatot, még akkor is, ha a projektek bejelentése 2012. január 31-e előtt történt.

| 69. | A Bizottság minden olyan jogellenes támogatásra alkalmazza majd az e közleményben meghatározott elveket, amelyek esetében 2012. január 31-ét követően hoz határozatot, még akkor is, ha a támogatás nyújtása ezen időpont előtt történt. Ha azonban a támogatást 2012. január 31-e előtt nyújtották, akkor a 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontban meghatározott elvek nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

69.

A Bizottság minden olyan jogellenes támogatásra alkalmazza majd az e közleményben meghatározott elveket, amelyek esetében 2012. január 31-ét követően hoz határozatot, még akkor is, ha a támogatás nyújtása ezen időpont előtt történt. Ha azonban a támogatást 2012. január 31-e előtt nyújtották, akkor a 14., 19., 20., 24., 39. és 60. pontban meghatározott elvek nem alkalmazandók.

6.   MEGFELELŐ INTÉZKEDÉSEK

| 70. | A Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megfelelő intézkedésként a Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok 2013. január 31-ig tegyék közzé a közszolgáltatás ellentételezésével kapcsolatos, e közleménnyel összehangolandó meglévő támogatási programok listáját, valamint hogy az említett támogatási programokat 2014. január 31-ig hangolják össze a közleménnyel. |
| --- | --- |

70.

A Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megfelelő intézkedésként a Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok 2013. január 31-ig tegyék közzé a közszolgáltatás ellentételezésével kapcsolatos, e közleménnyel összehangolandó meglévő támogatási programok listáját, valamint hogy az említett támogatási programokat 2014. január 31-ig hangolják össze a közleménnyel.

| 71. | A tagállamok 2012. február 29-ig megerősítik a Bizottságnak, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekre irányuló javaslattal. A válasz elmaradását a Bizottság úgy értelmezi, hogy az érintett tagállam nem ért egyet a javaslattal. |
| --- | --- |

71.

A tagállamok 2012. február 29-ig megerősítik a Bizottságnak, hogy egyetértenek a megfelelő intézkedésekre irányuló javaslattal. A válasz elmaradását a Bizottság úgy értelmezi, hogy az érintett tagállam nem ért egyet a javaslattal.

---

(1)  A C-280/00 sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”) ügyben (EBHT 2003., I-7747. o.) és a C-34/01–C-38/01 Enirisorse SpA kontra Ministero delle Finanze egyesített ügyekben (EBHT 2003., I-14243. o.) hozott ítélet.

(2)  Az Altmark-ügyben hozott ítéletében a Bíróság megállapította, hogy a közszolgáltatás ellentételezése négy feltétel együttes teljesülése esetén nem minősül állami támogatásnak. Egyrészt a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségnek kell terhelnie, és e kötelezettségnek egyértelműen meghatározottnak kell lennie. Másrészt az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket tárgyilagos és átlátható módon előzetesen kell megállapítani. Harmadszor, az ellentételezés nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során felmerülő költségek egészben vagy részben való fedezéséhez szükséges mértéket, figyelemmel az érintett bevételekre és a méltányos nyereségre. Végül, amikor egy adott esetben a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtásával megbízott vállalkozás kiválasztása nem közbeszerzési eljárás keretében történik, amely lehetővé tenné, hogy azt a jelöltet válasszák, aki a közösségnek legkevesebb költséggel járó szolgáltatást tudja nyújtani, a szükséges ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján kell megállapítani, amelyet egy átlagos, jól vezetett és a szükséges eszközökkel megfelelően felszerelt vállalkozásnál felmerülnének.

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 4. oldalát.

(5)  HL L 7., 2012.1.11.

(6)  HL L 7., 2012.1.11., 3. o.

(7)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

(8)  HL C 257., 2009.10.27., 1. o.

(9)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

(10)  HL L 318., 2006.11.17., 17. o.

(11)  A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló 2006/111/EK irányelv.

(12)  Ebben az összefüggésben a nettó költség a 25. pontban meghatározott nettó költséget jelenti, vagy ha a nettó elkerülhető költség módszere nem alkalmazható, akkor a költségek és a bevételek különbözetét.

(13)  Nyilvános adatbázisok, az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójának múltbeli költségadatai, a versenytársak költségadatai, üzleti tervek, iparági jelentések stb.

(14)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

(15)  HL L 15., 1998.1.21., 14. o.

(16)  A C-83/01. P., C-93/01. P. és C-94/01. P. sz. Chronopost SA egyesített ügyekben (EBHT 2003., I-6993. o.) a Bíróság „rendes piaci körülményekre” hivatkozott: „E körülmények között, mivel egyáltalán nincs lehetőség összehasonlítani a La Poste helyzetét egy olyan magánvállalkozás-csoport helyzetével, amely nem valamely monopólium tárgyát képező ágazatban működik, a »rendes piaci körülményeket«, amelyek szükségszerűen feltételezettek, objektív, ellenőrizhető és rendelkezésre álló tényekre való utalással kell értékelni.”

(17)  Az ésszerű nyereséget előzetesen kell értékelni (a tervezett és nem a realizált nyereség alapján), hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások körén kívül végzett tevékenységek működtetésénél a vállalkozás továbbra is ösztönözve legyen a hatékonyság növelésére.

(18)  A tőkemegtérülési ráta (rate of return on capital) itt az a belső megtérülési ráta (IRR), amelyet a társaság a befektetett tőkén a projekt időtartama alatt realizál, vagyis a szerződésből származó cash flow-kból számított belső megtérülési ráta.

(19)  A tőkearányos jövedelmezőség (ROE) számviteli mutatószámát minden év vonatkozásában az adott évi kamatfizetés és adózás előtti eredmény (EBIT) és a saját tőke arányaként kell meghatározni. Az éves átlagmegtérülést a megbízás teljes időtartamára kell kiszámítani, aminek során – alkalmasságtól függően – diszkonttényezőként vagy a vállalkozás tőkeköltségét vagy a referenciarátáról szóló irányadó közlemény szerinti rátát kell figyelembe venni.

(20)  A swapkamatláb a bankközi kamatláb (IBOR) hosszú lejáratú megfelelője. A pénzügyi piacokon irányadó kamatlábként használják a hitelkamatok megállapításához.

(21)  A 100 bázispontos felár többek között azon likviditási kockázat ellentételezésére szolgál, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtójának a szolgáltatási szerződésbe fektetett tőkéje a megbízási aktus időtartama alatt le van kötve, e tőkét pedig nem lehet olyan gyorsan és olcsón készpénzzé tenni, mint más, széles körben tartott, likvid, kockázatmentes eszközöket.

(22)  A szóban forgó tevékenység kapcsán a megtérülést összehasonlítva például a vállalkozás súlyozott átlagos tőkeköltségével (weighted average cost of capital) vagy az ágazat utóbbi évekre vonatkozó átlagos tőkearányos jövedelmezőségével, azt is mérlegelve, hogy a múltbéli adatok alkalmasak-e a jövő előrevetítéséhez.

(23)  Hasonlóképpen, a hatékonyságnövekmények vártnál rosszabb alakulása miatti veszteségeket részben a vállalkozásnak kell viselnie, ha ezt a megbízási aktus előírja.

(24)  Például házon belüli szerződések, versenyeztetés nélkül átadott koncessziók, hirdetmény közzététele nélküli közbeszerzési eljárások keretében nyújtott támogatás esetében.

(25)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

(26)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/23

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelettervezet szövegének tartalmi elfogadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 8/04

A Bizottság 2011. december 20-án tartalmilag elfogadta az EUMSZ 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet szövegét. A bizottsági rendelettervezet ezen közlemény mellékletében található. A bizottsági rendelettervezetről folytatott nyilvános konzultáció e közlemény közzétételének időpontjától számítva egy hónapig tart.

---

MELLÉKLET

TERVEZET A BIZOTTSÁG .../.../EU RENDELETE

(2011. december 20.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

e rendelet tervezetének közzétételét követően (2),

az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendeletben állapítsa meg azt a küszöböt, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételnek, és ezért nem tartoznak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás alá. |
| --- | --- |

(1)

A 994/98/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendeletben állapítsa meg azt a küszöböt, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételnek, és ezért nem tartoznak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás alá.

| (2) | Az említett rendelet alapján a Bizottság elfogadta a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendeletet (3), amely három pénzügyi évre kedvezményezettenként 200 000 EUR-ban határozza meg a csekély összegű támogatás összegének felső határát. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet alapján a Bizottság elfogadta a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendeletet (3), amely három pénzügyi évre kedvezményezettenként 200 000 EUR-ban határozza meg a csekély összegű támogatás összegének felső határát.

| (3) | Az állami támogatási szabályoknak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra való alkalmazásával kapcsolatos bizottsági tapasztalatok azt mutatják, hogy a csekély összegű támogatások 1998/2006/EK rendeletben meghatározott általános felső határától bizonyos esetekben eltérhet az a tényleges határ, amely alatt az ilyen vállalkozásoknak biztosított előny úgy ítélhető meg, hogy az nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve nem torzítja a versenyt (és nem fenyeget ezzel). Az ilyen előnyöknek valószínűleg legalább egy része az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó többletköltségeket ellentételezi. Ezenkívül több, általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának minősülő tevékenységet földrajzilag korlátozott területen végeznek. Ennélfogva helyénvaló, hogy az 1998/2006/EK rendelet mellett külön rendelet határozza meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra érvényes speciális de minimis szabályokat. |
| --- | --- |

(3)

Az állami támogatási szabályoknak a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra való alkalmazásával kapcsolatos bizottsági tapasztalatok azt mutatják, hogy a csekély összegű támogatások 1998/2006/EK rendeletben meghatározott általános felső határától bizonyos esetekben eltérhet az a tényleges határ, amely alatt az ilyen vállalkozásoknak biztosított előny úgy ítélhető meg, hogy az nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve nem torzítja a versenyt (és nem fenyeget ezzel). Az ilyen előnyöknek valószínűleg legalább egy része az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó többletköltségeket ellentételezi. Ezenkívül több, általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának minősülő tevékenységet földrajzilag korlátozott területen végeznek. Ennélfogva helyénvaló, hogy az 1998/2006/EK rendelet mellett külön rendelet határozza meg az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokra érvényes speciális de minimis szabályokat.

| (4) | A Bizottság tapasztalatainak fényében, úgy kell megítélni, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és/vagy nem torzítja a versenyt, és nem fenyeget versenytorzulással, feltéve, hogy a kedvezményezett vállalkozásnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért biztosított támogatás teljes összege bármely három egymást követő pénzügyi év alatt sem haladja meg az 500 000 EUR-t. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság tapasztalatainak fényében, úgy kell megítélni, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatás nem befolyásolja a tagállamok közötti kereskedelmet és/vagy nem torzítja a versenyt, és nem fenyeget versenytorzulással, feltéve, hogy a kedvezményezett vállalkozásnak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért biztosított támogatás teljes összege bármely három egymást követő pénzügyi év alatt sem haladja meg az 500 000 EUR-t.

| (5) | Tekintettel a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésének ágazatára, valamint a halászati és akvakultúra ágazatokra vonatkozó speciális szabályokra és annak kockázatára, hogy ezen ágazatokban az e rendeletben meghatározottnál kisebb összegű támogatások is megfelelhetnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, e rendelet nem vonatkozik ezen ágazatokra. Ez nem vonatkozik a halászati ágazatban halászati termékekhez nem kapcsolódó általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó – például tengeri hulladék gyűjtésével foglalkozó – vállalkozásokra. Figyelembe véve azonban egyrészt azt, hogy a közúti teher- és személyszállításban tevékeny vállalkozások általában kisebb vállalkozások, másrészt az ágazat többletkapacitását, valamint a közutak túlterheltségére és a teherszállításra vonatkozó közlekedéspolitikai célokat, ki kell zárni a közúti áruszállító járműveknek a kereskedelmi fuvarozás terén működő vállalkozások általi megvásárlásához nyújtott támogatást. Ez nem vonja kétségbe a Bizottság – e rendeleten kívül más uniós szabályokban követett – azon megközelítését, mely szerint pártolja a tisztább és környezetbarátabb járművek beszerzésére fordítható állami támogatásokat. Tekintettel a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i 2010/787/EU tanácsi rendeletre (4), e rendelet nem alkalmazandó a szénágazatra. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésének ágazatára, valamint a halászati és akvakultúra ágazatokra vonatkozó speciális szabályokra és annak kockázatára, hogy ezen ágazatokban az e rendeletben meghatározottnál kisebb összegű támogatások is megfelelhetnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, e rendelet nem vonatkozik ezen ágazatokra. Ez nem vonatkozik a halászati ágazatban halászati termékekhez nem kapcsolódó általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó – például tengeri hulladék gyűjtésével foglalkozó – vállalkozásokra. Figyelembe véve azonban egyrészt azt, hogy a közúti teher- és személyszállításban tevékeny vállalkozások általában kisebb vállalkozások, másrészt az ágazat többletkapacitását, valamint a közutak túlterheltségére és a teherszállításra vonatkozó közlekedéspolitikai célokat, ki kell zárni a közúti áruszállító járműveknek a kereskedelmi fuvarozás terén működő vállalkozások általi megvásárlásához nyújtott támogatást. Ez nem vonja kétségbe a Bizottság – e rendeleten kívül más uniós szabályokban követett – azon megközelítését, mely szerint pártolja a tisztább és környezetbarátabb járművek beszerzésére fordítható állami támogatásokat. Tekintettel a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i 2010/787/EU tanácsi rendeletre (4), e rendelet nem alkalmazandó a szénágazatra.

| (6) | Tekintettel a mezőgazdasági termékek és a nem mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása közötti hasonlóságokra, e rendelet alkalmazandó a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására, feltéve, hogy teljesülnek bizonyos feltételek. Ebből a szempontból sem a termék első eladásához szükséges, gazdaságon belül végzett tevékenységek, mint például gabonafélék betakarítása, vágása, cséplése vagy tojások csomagolása, sem pedig a viszonteladóknak és feldolgozóknak történő első eladás nem tekinthető feldolgozásnak vagy forgalmazásnak. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a mezőgazdasági termékek és a nem mezőgazdasági termékek feldolgozása és forgalmazása közötti hasonlóságokra, e rendelet alkalmazandó a mezőgazdasági termékek feldolgozására és forgalmazására, feltéve, hogy teljesülnek bizonyos feltételek. Ebből a szempontból sem a termék első eladásához szükséges, gazdaságon belül végzett tevékenységek, mint például gabonafélék betakarítása, vágása, cséplése vagy tojások csomagolása, sem pedig a viszonteladóknak és feldolgozóknak történő első eladás nem tekinthető feldolgozásnak vagy forgalmazásnak.

| (7) | A Bíróság megállapította, hogy ha az Unió jogszabályt alkotott valamely mezőgazdasági ágazat piacának közös szervezéséről, a tagállamok kötelesek tartózkodni olyan intézkedések meghozatalától, amelyek azt sérthetik, vagy amelyek az alól kivételeket teremthetnek. Ennél az oknál fogva a rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül megállapításra. Olyan csekély összegű támogatásra sem alkalmazható, amelyet kötelező megosztani az elsődleges termelőkkel. |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság megállapította, hogy ha az Unió jogszabályt alkotott valamely mezőgazdasági ágazat piacának közös szervezéséről, a tagállamok kötelesek tartózkodni olyan intézkedések meghozatalától, amelyek azt sérthetik, vagy amelyek az alól kivételeket teremthetnek. Ennél az oknál fogva a rendelet nem alkalmazható olyan támogatásra, amelynek összege a piacon beszerzett vagy forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül megállapításra. Olyan csekély összegű támogatásra sem alkalmazható, amelyet kötelező megosztani az elsődleges termelőkkel.

| (8) | E rendelet nem alkalmazható a csekély összegű exporttámogatásokra, illetve az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő csekély összegű támogatásokra. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet nem alkalmazható a csekély összegű exporttámogatásokra, illetve az importtermékekkel szemben a belföldi termékeket előnyben részesítő csekély összegű támogatásokra.

| (9) | E rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (5) értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (5) értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra.

| (10) | Rendelkezni kell arról, hogy a csekély összegű támogatások felső határát túllépő állami támogatás ne legyen felosztható több kisebb részre abból a célból, hogy a részek e rendelet hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(10)

Rendelkezni kell arról, hogy a csekély összegű támogatások felső határát túllépő állami támogatás ne legyen felosztható több kisebb részre abból a célból, hogy a részek e rendelet hatálya alá tartozzanak.

| (11) | A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a csekély összegű támogatást akkor kell megítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák. |
| --- | --- |

(11)

A Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatásokra vonatkozó elvekkel összhangban a csekély összegű támogatást akkor kell megítéltnek tekinteni, amikor az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák.

| (12) | A különböző uniós szabályokban megszabott maximális támogatási intenzitás kijátszásának elkerülése érdekében a csekély összegű támogatás ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan megállapított támogatási intenzitást. |
| --- | --- |

(12)

A különböző uniós szabályokban megszabott maximális támogatási intenzitás kijátszásának elkerülése érdekében a csekély összegű támogatás ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan megállapított támogatási intenzitást.

| (13) | E rendelet nem korlátozza az 1998/2006/EK rendelet általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra való alkalmazását. A tagállamok eldönthetik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított támogatásra vonatkozóan ezt a rendeletet vagy az 1998/2006/EK rendeletet alkalmazzák. |
| --- | --- |

(13)

E rendelet nem korlátozza az 1998/2006/EK rendelet általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásokra való alkalmazását. A tagállamok eldönthetik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért biztosított támogatásra vonatkozóan ezt a rendeletet vagy az 1998/2006/EK rendeletet alkalmazzák.

| (14) | Az Altmark-ügyben hozott ítéletében (6) a Bíróság meghatározta azon feltételeket, amelyek révén megállapítható, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának ellentételezése mikor nem minősül állami támogatásnak. Ugyanakkor az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás nem halmozható az ugyanazon szolgáltatáshoz kapcsolódó bármiféle ellentételezéssel, függetlenül attól, hogy az ellentételezés az Altmark-ítélet értelmében állami támogatásnak minősül-e vagy sem. Ennélfogva a támogatási intézkedések csak akkor tartoznak e rendelet hatálya alá, ha az ellentételezés teljes összege – függetlenül attól, hogy az ellentételezés állami támogatásnak minősül-e vagy nem – nem haladja meg az e rendeletben megszabott küszöböt. |
| --- | --- |

(14)

Az Altmark-ügyben hozott ítéletében (6) a Bíróság meghatározta azon feltételeket, amelyek révén megállapítható, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásának ellentételezése mikor nem minősül állami támogatásnak. Ugyanakkor az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás nem halmozható az ugyanazon szolgáltatáshoz kapcsolódó bármiféle ellentételezéssel, függetlenül attól, hogy az ellentételezés az Altmark-ítélet értelmében állami támogatásnak minősül-e vagy sem. Ennélfogva a támogatási intézkedések csak akkor tartoznak e rendelet hatálya alá, ha az ellentételezés teljes összege – függetlenül attól, hogy az ellentételezés állami támogatásnak minősül-e vagy nem – nem haladja meg az e rendeletben megszabott küszöböt.

| (15) | Az átláthatóság és a rendelet helyes alkalmazása érdekében a rendeletben egyértelmű küszöböt kell megállapítani a vissza nem térítendő támogatástól eltérő, például hitel vagy tőkeinjekció formájában nyújtott támogatásokra is. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása érdekében olyan küszöböt kell megállapítani, amely az intézkedés sajátosságaitól függetlenül alkalmazható és nem igényel számításokat. Ennélfogva a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtott támogatásra csak akkor alkalmazhatók az e rendeletben biztosított előnyök, ha a vállalkozásnak kifizetett összeg nem haladja meg az 500 000 EUR-t. Garancia formájában nyújtott támogatás esetén e rendelet csak akkor alkalmazandó, ha az alapul szolgáló hitel garantált összege nem halad meg 500 000 EUR-t. |
| --- | --- |

(15)

Az átláthatóság és a rendelet helyes alkalmazása érdekében a rendeletben egyértelmű küszöböt kell megállapítani a vissza nem térítendő támogatástól eltérő, például hitel vagy tőkeinjekció formájában nyújtott támogatásokra is. Az állami támogatásra vonatkozó szabályok egységes, átlátható és egyszerű alkalmazása érdekében olyan küszöböt kell megállapítani, amely az intézkedés sajátosságaitól függetlenül alkalmazható és nem igényel számításokat. Ennélfogva a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtott támogatásra csak akkor alkalmazhatók az e rendeletben biztosított előnyök, ha a vállalkozásnak kifizetett összeg nem haladja meg az 500 000 EUR-t. Garancia formájában nyújtott támogatás esetén e rendelet csak akkor alkalmazandó, ha az alapul szolgáló hitel garantált összege nem halad meg 500 000 EUR-t.

| (16) | A Bizottság feladata, hogy biztosítsa az állami támogatási szabályok betartását, különös tekintettel a de minimis szabályok alapján nyújtott támogatások e szabályoknak való megfelelésére. A Szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított együttműködési alapelvnek megfelelően a tagállamoknak e feladat megvalósítását a szükséges eszközök megalkotása révén kell segíteniük annak érdekében, hogy az ugyanazon vállalkozásnak általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért folyósított csekély összegű támogatás teljes összege ne haladja meg az összességében megengedett felső határt. Ennek érdekében és az 1998/2006/EK rendelet szerinti támogatással való halmozhatóságról szóló rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása céljából a csekély összegű támogatás nyújtásakor a tagállamok e rendeletre hivatkozva tájékoztatják az érintett vállalkozást a támogatás összegéről és de minimis jellegéről. Ezen túlmenően a támogatás nyújtását megelőzően az érintett tagállam a vállalkozástól nyilatkozatot szerez be a szóban forgó és az azt megelőző két pénzügyi év során az e rendelet vagy az 1998/2006/EK rendelet értelmében kapott egyéb csekély összegű támogatásról. Alternatív megoldásként a tagállamok a felső határ betartását központi nyilvántartás segítségével ellenőrizhetik. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság feladata, hogy biztosítsa az állami támogatási szabályok betartását, különös tekintettel a de minimis szabályok alapján nyújtott támogatások e szabályoknak való megfelelésére. A Szerződés 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított együttműködési alapelvnek megfelelően a tagállamoknak e feladat megvalósítását a szükséges eszközök megalkotása révén kell segíteniük annak érdekében, hogy az ugyanazon vállalkozásnak általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásáért folyósított csekély összegű támogatás teljes összege ne haladja meg az összességében megengedett felső határt. Ennek érdekében és az 1998/2006/EK rendelet szerinti támogatással való halmozhatóságról szóló rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása céljából a csekély összegű támogatás nyújtásakor a tagállamok e rendeletre hivatkozva tájékoztatják az érintett vállalkozást a támogatás összegéről és de minimis jellegéről. Ezen túlmenően a támogatás nyújtását megelőzően az érintett tagállam a vállalkozástól nyilatkozatot szerez be a szóban forgó és az azt megelőző két pénzügyi év során az e rendelet vagy az 1998/2006/EK rendelet értelmében kapott egyéb csekély összegű támogatásról. Alternatív megoldásként a tagállamok a felső határ betartását központi nyilvántartás segítségével ellenőrizhetik.

| (17) | Ez a rendelet az uniós közbeszerzési jog követelményeinek vagy a Szerződésből, illetve az uniós ágazati jogszabályokból eredő további követelményeknek a sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(17)

Ez a rendelet az uniós közbeszerzési jog követelményeinek vagy a Szerződésből, illetve az uniós ágazati jogszabályokból eredő további követelményeknek a sérelme nélkül alkalmazandó.

| (18) | E rendeletet alkalmazni kell az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak a rendelet hatálybalépése előtt nyújtott támogatásokra is, |
| --- | --- |

(18)

E rendeletet alkalmazni kell az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak a rendelet hatálybalépése előtt nyújtott támogatásokra is,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

(1)   E rendelet a Szerződés 106. cikkének (2) bekezdése értelmében általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknak nyújtott támogatásra alkalmazandó.

(2)   E rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | a 104/2000/EK tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

a)

a 104/2000/EK tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatás;

| b) | a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

b)

a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás;

| c) | a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában tevékeny vállalkozásoknak nyújtott támogatás, az alábbi esetekben:






  i. | amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre; |
| --- | --- | --- |

c)

a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásában és forgalmazásában tevékeny vállalkozásoknak nyújtott támogatás, az alábbi esetekben:

i.

amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;

| ii. | amennyiben a támogatás az elsődleges termelőkre történő teljes vagy részleges áthárítástól függ; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a támogatás az elsődleges termelőkre történő teljes vagy részleges áthárítástól függ;

| d) | harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódó támogatás, értékesítési hálózat kialakításával és működtetésével vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokkal kapcsolatos ellentételezés; |
| --- | --- |

d)

harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódó támogatás, értékesítési hálózat kialakításával és működtetésével vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokkal kapcsolatos ellentételezés;

| e) | az importtermékekkel szemben belföldi termékek felhasználásához kötött támogatás; |
| --- | --- |

e)

az importtermékekkel szemben belföldi termékek felhasználásához kötött támogatás;

| f) | a 2010/787/EU tanácsi határozat értelmében a szénágazatban tevékeny vállalkozásoknak nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

f)

a 2010/787/EU tanácsi határozat értelmében a szénágazatban tevékeny vállalkozásoknak nyújtott támogatás;

| g) | a kereskedelmi fuvarozás terén működő vállalkozások számára közúti áruszállító járművek vásárlásához nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

g)

a kereskedelmi fuvarozás terén működő vállalkozások számára közúti áruszállító járművek vásárlásához nyújtott támogatás;

| h) | a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

h)

a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás.

(3)   E rendelet alkalmazásában:

a)   „mezőgazdasági termékek”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek, kivéve a halászati termékeket;

b)   „mezőgazdasági termék feldolgozása”: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely művelet, amelynek az eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve az elsődleges termelőnek az állati vagy növényi eredetű termék első eladását előkészítő tevékenységei;

c)   „mezőgazdasági termék forgalmazása”: eladás céljából történő birtoklás vagy bemutatás, eladási ajánlat, szállítás vagy a forgalomba hozatalt elősegítő bármely egyéb tevékenység, kivéve az elsődleges termelő részéről a viszonteladóknak vagy feldolgozóknak történő első eladást, valamint a termék első eladását előkészítő tevékenységeket. Az elsődleges termelő részéről a végső felhasználóknak történő eladást forgalmazásnak kell tekinteni, amennyiben az e célra fenntartott külön helyszínen történik.

2. cikk

Csekély összegű támogatás

(1)   Amennyiben az e rendeletben meghatározott valamennyi feltétel teljesül, a vállalkozás számára az általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásával kapcsolatosan nyújtott támogatás úgy tekintendő, hogy az nem teljesíti a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételt, ezért mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében foglalt bejelentési követelmény alól.

(2)   A támogatási intézkedésekre csak akkor alkalmazhatók az e rendeletben biztosított előnyök, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak nyújtott támogatás teljes összege bármely három egymást követő pénzügyi év időszak alatt sem haladja meg az 500 000 EUR-t.

(3)   A vissza nem térítendő támogatástól eltérő, például hitelek vagy tőkeinjekciók formájában nyújtott támogatásokra csak akkor alkalmazhatók az e rendeletben biztosított előnyök, ha a vállalkozásnak kifizetett összeg nem haladja meg a (2) bekezdésben előírt felső határt. Garancia formájában nyújtott támogatás esetén az alapul szolgáló hitel garantált összege nem haladhatja meg az említett felső határt.

(4)   Amennyiben az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak nyújtott támogatás teljes összege meghaladja a (2) bekezdésben előírt felső határt, az e rendeletben biztosított előnyök nem alkalmazhatók a támogatásra, sem arra a töredékösszegre, amely nem haladja meg a felső határt. Ilyen esetben az érintett támogatási intézkedésre nem igényelhetőek az e rendeletben biztosított előnyök.

(5)   Azonos elszámolható költségek tekintetében a csekély összegű támogatás nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen jellegű halmozódás olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan megállapított támogatási intenzitást.

(6)   Az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett felső határig halmozható az 1998/2006/EK rendelet szerinti csekély összegű támogatással. Nem halmozható azonban az e rendelet szerinti csekély összegű támogatás ugyanazon általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó bármiféle ellentételezéssel, függetlenül attól, hogy az ellentételezés állami támogatásnak minősül-e vagy sem.

3. cikk

Monitoring

(1)   Amennyiben valamely tagállam e rendelet értelmében csekély összegű támogatást szándékozik nyújtani egy vállalkozásnak, írásban értesítenie kell az adott vállalkozást a támogatás bruttó támogatástartalomban kifejezett előrelátható összegéről, a támogatáshoz kapcsolódó általános gazdasági érdekű szolgáltatásról és a támogatás de minimis jellegéről, kifejezetten utalva e rendeletre és hivatkozva annak címére és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére. Amennyiben a rendelet értelmében való csekély összegű támogatást valamely program keretében több különböző vállalkozásnak nyújtják, és e vállalkozásoknak az említett program keretében különböző összegű egyedi támogatásokat nyújtanak, az érintett tagállam e kötelezettség teljesítése érdekében választhatja azt, hogy a vállalkozásokkal közli a program keretében nyújtható maximális támogatás összegét. Ilyen esetben a meghatározott összeg annak megállapítására szolgál, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott felső határt betartották-e. A támogatás nyújtását megelőzően a tagállam az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozástól írásos vagy elektronikus formában készített nyilatkozatot is beszerez az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozás által a szóban forgó és az azt megelőző két pénzügyi során az e rendelet vagy az 1998/2006/EK rendelet értelmében kapott egyéb csekély összegű támogatásokról.

A tagállam e rendelet értelmében csak akkor nyújt újabb csekély összegű támogatást, ha megbizonyosodott arról, hogy a támogatásnyújtást követően az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak e rendelet értelmében nyújtott csekély összegű támogatás összege a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott felső határ alatt marad és teljesülnek a 2. cikk (6) bekezdésében előírt halmozhatósági szabályok.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon tagállamra, amely a csekély összegű támogatásokról olyan központi nyilvántartást vezet, amely az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára a tagállam bármely hatósága által nyújtott valamennyi csekély összegű támogatás minden részletét magában foglalja.

(3)   A tagállamok összegyűjtik és rögzítik az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos összes információt. Minden olyan információt rögzítenek, amely szükséges annak bizonyításához, hogy e rendelet feltételei teljesültek. Az egyedi csekély összegű támogatásokkal kapcsolatos adatokat az adott támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 pénzügyi évig kell megőrizni. A csekély összegű támogatási programok adatait a program keretében nyújtott utolsó egyedi támogatás odaítélésének időpontjától számított 10 évig kell megőrizni. Írásbeli kérelemre az érintett tagállam 20 munkanapon, vagy a kérelemben rögzített hosszabb határidőn belül a Bizottság rendelkezésére bocsát minden olyan információt – beleértve az egyes vállalkozások által az e rendelet és az 1998/2006/EK rendelet értelmében kapott csekély összegű támogatások teljes összegét –, amit a Bizottság szükségesnek tart annak értékeléséhez, hogy e rendelet feltételei teljesülnek-e.

4. cikk

Átmeneti rendelkezések

E rendelet alkalmazandó a hatálybalépése előtt az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáért biztosított támogatásra is, amennyiben az teljesíti az 1. és 2. cikkben megállapított feltételeket. A Bizottság a vonatkozó határozatokkal, keretszabályokkal, iránymutatásokkal és közleményekkel összhangban megvizsgál minden olyan, általános gazdasági érdekű szolgáltatás nyújtásához biztosított támogatást, amely nem teljesíti e feltételeket.

E rendelet időbeli hatályának lejártát követően az e rendelet feltételeit teljesítő valamennyi csekély összegű támogatás további hat hónapig érvényesen végrehajtható.

5. cikk

Hatálybalépés és időbeli hatály

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A rendelet 2018. december 31-ig alkalmazandó.

A Bizottság e rendeletet a hatálybalépését követő 5 év elteltével szándékozik felülvizsgálni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2011. december 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

1

(2)  HL C 8., 2012.1.11., 23. o.

2

(3)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

3

(4)  HL L 336., 2010.12.21., 24. o.

4

(5)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

5

(6)  A C-280/00. sz. Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, az Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht részvételével ügy, (EBHT 2003., I-7747. o.).

6

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, az Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht részvételével

(7)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o.

7

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/28

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. január 10.

2012/C 8/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2808 |
| JPY | Japán yen | 98,39 |
| DKK | Dán korona | 7,4355 |
| GBP | Angol font | 0,82820 |
| SEK | Svéd korona | 8,8120 |
| CHF | Svájci frank | 1,2136 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,6555 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,785 |
| HUF | Magyar forint | 312,31 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6981 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4626 |
| RON | Román lej | 4,3620 |
| TRY | Török líra | 2,3921 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2379 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3021 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,9471 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6098 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6506 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 478,49 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,3390 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,0858 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5325 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 722,29 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,0127 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,335 |
| RUB | Orosz rubel | 40,3900 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,512 |
| BRL | Brazil real | 2,3030 |
| MXN | Mexikói peso | 17,3805 |
| INR | Indiai rúpia | 66,3390 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2808

JPY

Japán yen

98,39

DKK

Dán korona

7,4355

GBP

Angol font

0,82820

SEK

Svéd korona

8,8120

CHF

Svájci frank

1,2136

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,6555

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,785

HUF

Magyar forint

312,31

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6981

PLN

Lengyel zloty

4,4626

RON

Román lej

4,3620

TRY

Török líra

2,3921

AUD

Ausztrál dollár

1,2379

CAD

Kanadai dollár

1,3021

HKD

Hongkongi dollár

9,9471

NZD

Új-zélandi dollár

1,6098

SGD

Szingapúri dollár

1,6506

KRW

Dél-Koreai won

1 478,49

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,3390

CNY

Kínai renminbi

8,0858

HRK

Horvát kuna

7,5325

IDR

Indonéz rúpia

11 722,29

MYR

Maláj ringgit

4,0127

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,335

RUB

Orosz rubel

40,3900

THB

Thaiföldi baht

40,512

BRL

Brazil real

2,3030

MXN

Mexikói peso

17,3805

INR

Indiai rúpia

66,3390

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/29

---

Értesítés a helyes gyakorlatról szóló uniós útmutatókról

2012/C 8/06

Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság az elvégzett értékelés eredményével összhangban megállapodott a következő helyes gyakorlatról szóló uniós útmutatók címének és referenciaadatainak közzétételében, az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkével összhangban (1):

| | Cím: A helyes gyártási gyakorlat útmutatója a „folyékony, koncentrált, fagyasztott és szárított tojástermékek” élelmiszer-összetevőként való használatához (nem azonnal fogyasztható tojástermékek)
  Szerző: Európai Tojásfeldolgozók Szövetsége (EEPA)
  Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Cím: A helyes gyártási gyakorlat útmutatója a „folyékony, koncentrált, fagyasztott és szárított tojástermékek” élelmiszer-összetevőként való használatához (nem azonnal fogyasztható tojástermékek)

Szerző: Európai Tojásfeldolgozók Szövetsége (EEPA)

Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

| | Cím: Közösségi útmutató a megfelelő higiéniai eljárásokról a jércék tenyésztése és a tojástermelő állományok tekintetében
  Szerző: Mezőgazdasági Szakmai Szervezetek Bizottsága/az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COPA/COGECA), a Tojás, Tojástermékek, Baromfi és Vadállomány Nagykereskedelmének Európai Szövetsége, az EUWEP (European Union of Wholesale with Eggs, Egg Products, Poultry and Game)
  Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Cím: Közösségi útmutató a megfelelő higiéniai eljárásokról a jércék tenyésztése és a tojástermelő állományok tekintetében

Szerző: Mezőgazdasági Szakmai Szervezetek Bizottsága/az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COPA/COGECA), a Tojás, Tojástermékek, Baromfi és Vadállomány Nagykereskedelmének Európai Szövetsége, az EUWEP (European Union of Wholesale with Eggs, Egg Products, Poultry and Game)

Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Cím: Útmutató a helyes higiéniai gyakorlatról a kórokozók megelőzésére és ellenőrzésére, különös tekintettel a szalmonellára gazdaságokban hústermelés céljára nevelt brojlercsirkék (Gallus gallus) megfogása, rakodása és szállítása során
  Szerző: Mezőgazdasági Szakmai Szervezetek Bizottsága és az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COPA/COGECA), az Európai Baromfifeldolgozók és –kereskedők Egyesülete (Association of Poultry Processors and Poultry Trade in the EU (AVEC)
  Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Cím: Útmutató a helyes higiéniai gyakorlatról a kórokozók megelőzésére és ellenőrzésére, különös tekintettel a szalmonellára gazdaságokban hústermelés céljára nevelt brojlercsirkék (Gallus gallus) megfogása, rakodása és szállítása során

Szerző: Mezőgazdasági Szakmai Szervezetek Bizottsága és az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COPA/COGECA), az Európai Baromfifeldolgozók és –kereskedők Egyesülete (Association of Poultry Processors and Poultry Trade in the EU (AVEC)

Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Cím: Közösségi útmutató a higiéniára és a HACCP-elvek alkalmazására vonatkozó helyes gyakorlatról a természetes kolbászbél gyártása során
  Szerző: A Természetes Kolbászbél Gyártók Európai Szövetsége (European Natural Sausage Casings Association (ENSCA))
  Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Cím: Közösségi útmutató a higiéniára és a HACCP-elvek alkalmazására vonatkozó helyes gyakorlatról a természetes kolbászbél gyártása során

Szerző: A Természetes Kolbászbél Gyártók Európai Szövetsége (European Natural Sausage Casings Association (ENSCA))

Hivatkozás: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/30

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 736/2008/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 8/07

Támogatás sz.: SA.33146 (11/XF)

Tagállam: Franciaország

A támogatást nyújtó hatóság: FranceAgriMer, établissement national des produits de l'agriculture et de la mer.

Az ad hoc támogatásban részesülő vállalkozás neve: Termelői szervezetek

Jogalap:

| — | Article 75 de la loi no 1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003. |
| --- | --- |

—

Article 75 de la loi no 1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003.

| — | A Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 736/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikke. |
| --- | --- |

—

A Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 736/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikke.

| — | Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet 37. cikkének n) pontja. |
| --- | --- |

—

Az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet 37. cikkének n) pontja.

Az odaítélt ad hoc támogatás összege:

| — | 2012-ben 2 millió EUR, |
| --- | --- |

—

2012-ben 2 millió EUR,

| — | 2013-ban 1,3 millió EUR, |
| --- | --- |

—

2013-ban 1,3 millió EUR,

| — | 2014-ben 0,7 millió EUR. |
| --- | --- |

—

2014-ben 0,7 millió EUR.

A támogatás maximális intenzitása: 60 %

A hatálybalépés időpontja: 2012

Az egyedi támogatás időtartama (az utolsó részlet folyósításának tervezett időpontja): A támogatás egyenlegének kifizetésére vonatkozó kérelem benyújtásának határnapja 2015. december 31.

A támogatás célja: A termelői szervezetek szerkezetátalakításának támogatása.

Vonatkozó cikk: A Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2008. július 22-i 736/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikke.

Érintett tevékenység: 3, halászat és akvakultúra

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 20002 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer

12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 20002

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

Az a weboldal, ahol a támogatási programokon kívüli ad hoc támogatás nyújtására irányadó feltételek olvashatók: http://agriculture.gouv.fr/europe-et-international

Indoklás: E támogatás célja, hogy az OFIMER (2009. április 1-jével a FranceAgrimer váltotta fel, amely a korábbi szervezet valamennyi tevékenységét átvette) részére elkülönített adóbevételből származó nemzeti források biztosításával támogassa a termelői szervezetek szerkezetátalakítását.

A kivétel alkalmazását két ok indokolja:

egyrészről a Bizottság által az N 544/03 állami támogatás (az OFIMER-nek juttatott adójellegű járulékok) ügyében hozott határozat a közös érdeket képező strukturális intézkedések között nem ír elő ilyen finanszírozási típust, mivel a szerkezetátalakítási intézkedésekben való részvétel nem volt kötelező a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) keretében. A részvételi kötelezettséget az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet 37. cikkének n) pontja alapján valójában utólag került bele a bizottsági határozatba,

másrészről az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendelet (37. cikke) szerinti 3.1. intézkedés alkalmazása pénzügyi szempontból nem lehetséges a megfelelő költségvetési keret jelentős igénybevétele, valamint az Európai Halászati Alap egyéb intézkedéseire és prioritási tengelyeire vonatkozó források felhasználásának mértéke és kilátásai miatt, amelyek mind korlátozzák a pénzügyi modell újbóli felhasználásának és felülvizsgálatának lehetőségeit.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/31

---

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 8/08

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs minisztere bejelenti, hogy országánál a bányászati szabályzat (Mijnbouwregeling; Staatscourant 2002, sz. 245. szám) 3. mellékletében szereplő térképen feltüntetett H16 tömbben található szénhidrogének kutatásának engedélyezését kérelmezték.

A fenti irányelv, valamint a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, sz. 542. szám) 15. cikke értelmében a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter felhívja az érdekelt feleket, hogy amennyiben szintén a holland kontinentális talapzat H16 tömbjében található szénhidrogének kutatását tervezik, nyújtsák be engedélykérelmüket.

Az engedélyezés a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter hatáskörébe tartozik. A fenti irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint 6. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumokat, feltételeket és követelményeket a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, sz. 542. szám) ismerteti részletesen.

Az érdekelt felek e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számítva tizenhárom héten belül nyújthatnak be kérelmet. A kérelmeket a következő címre kell küldeni:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

A határidőn túl beérkezett kérelmek elbírálására nincs lehetőség.

A beérkezett kérelmek elbírálására a határidő leteltétől számított tizenkét hónapon belül kerül sor.

Az érdeklődők további tájékoztatást kaphatnak a következő telefonszámon: E. J. Hoppel +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/32

---

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 8/09

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs minisztere bejelenti, hogy országánál a bányászati szabályzat (Mijnbouwregeling; Staatscourant 2002, 245. szám) 3. mellékletében szereplő térképen feltüntetett G18 tömbben található szénhidrogének kutatásának engedélyezését kérelmezték.

A fenti irányelv, valamint a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) 15. cikke értelmében a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter felhívja az érdekelt feleket, hogy amennyiben szintén a holland kontinentális talapzat G18 tömbjében található szénhidrogének kutatását tervezik, nyújtsák be engedélykérelmüket.

Az engedélyezés a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter hatáskörébe tartozik. A fenti irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint 6. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumokat, feltételeket és követelményeket a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) ismerteti részletesen.

Az érdekelt felek e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számítva tizenhárom héten belül nyújthatnak be kérelmet. A kérelmeket a következő címre kell küldeni:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

A határidőn túl beérkezett kérelmek elbírálására nincs lehetőség.

A beérkezett kérelmek elbírálására a határidő leteltétől számított tizenkét hónapon belül kerül sor.

Az érdeklődők további tájékoztatást kaphatnak a következő telefonszámon: E. J. Hoppel +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/33

---

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 8/10

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs minisztere bejelenti, hogy országánál a bányászati szabályzat (Mijnbouwregeling; Staatscourant 2002, 245. szám) 3. mellékletében szereplő térképen feltüntetett M3 tömbben található szénhidrogének kutatásának engedélyezését kérelmezték.

A fenti irányelv, valamint a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) 15. cikke értelmében a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter felhívja az érdekelt feleket, hogy amennyiben szintén a holland kontinentális talapzat M3 tömbjében található szénhidrogének kutatását tervezik, nyújtsák be engedélykérelmüket.

Az engedélyezés a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter hatáskörébe tartozik. A fenti irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint 6. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumokat, feltételeket és követelményeket a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) ismerteti részletesen.

Az érdekelt felek e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számítva tizenhárom héten belül nyújthatnak be kérelmet. A kérelmeket a következő címre kell küldeni:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

A határidőn túl beérkezett kérelmek elbírálására nincs lehetőség.

A beérkezett kérelmek elbírálására a határidő leteltétől számított tizenkét hónapon belül kerül sor.

Az érdeklődők további tájékoztatást kaphatnak a következő telefonszámon: E. J. Hoppel +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/34

---

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 8/11

A Holland Királyság gazdasági, mezőgazdasági és innovációs minisztere bejelenti, hogy országánál a bányászati szabályzat (Mijnbouwregeling; Staatscourant 2002, 245. szám) 3. mellékletében szereplő térképen feltüntetett N1 tömbben található szénhidrogének kutatásának engedélyezését kérelmezték.

A fenti irányelv, valamint a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) 15. cikke értelmében a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter felhívja az érdekelt feleket, hogy amennyiben szintén a holland kontinentális talapzat N1 tömbjében található szénhidrogének kutatását tervezik, nyújtsák be engedélykérelmüket.

Az engedélyezés a gazdasági, mezőgazdasági és innovációs miniszter hatáskörébe tartozik. A fenti irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint 6. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumokat, feltételeket és követelményeket a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. szám) ismerteti részletesen.

Az érdekelt felek e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számítva tizenhárom héten belül nyújthatnak be kérelmet. A kérelmeket a következő címre kell küldeni:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

A határidőn túl beérkezett kérelmek elbírálására nincs lehetőség.

A beérkezett kérelmek elbírálására a határidő leteltétől számított tizenkét hónapon belül kerül sor.

Az érdeklődők további tájékoztatást kaphatnak a következő telefonszámon: E. J. Hoppel +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 8/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 8/35

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 736/2008/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2012/C 8/12

Támogatás sz.: SA.33387 (11/XF)

Tagállam: Spanyolország

A támogatást nyújtó régió/hatóság neve: Comunitat Valenciana.

A támogatási program megnevezése vagy az ad hoc támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ayudas a explotaciones de piscicultura.

Jogalap: Resolución de 4 de mayo de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se adjudican a AGROALIMED determinadas tareas en explotaciones de piscicultura.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások vagy az ad hoc támogatás teljes összege: 20 000 EUR.

A támogatás maximális intenzitása: 100 %.

A hatálybalépés időpontja: Közzétételének napja.

A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama (legkésőbb 2014. június 30-ig); tüntesse fel: A költségvetési év utolsó negyedéve.

A támogatás célja: Állat-egészségügyi tevékenység a Valencia Autonóm Közösség területén található akvakultúra-gazdaságokban nevelt vízi fajokkal kapcsolatban.

Tüntesse fel, hogy a 8–24. cikkek közül melyiket alkalmazza: A 14. cikket: Támogatás állat-egészségügyi intézkedésekre.

Az érintett tevékenység: Halgazdaságok.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46410 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46410 Valencia

ESPAÑA

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=d9ffb5e3-e479-44fb-894e-8b6b3a2b234d&groupId=16

Indokolás: A halgazdaságokban nevelt fajok tartásának sajátosságai különböző megelőző jellegű állat- és közegészségügyi intézkedéseket indokolnak. A támogatott tevékenységfajták megegyeznek a 736/2008/EK rendelet „Támogatás állat-egészségügyi intézkedésekre” című 14. cikkében meghatározottakkal, és a 2011. évi éves állat-egészségügyi terv végrehajtását szolgálják.

---