# Europeiska unionens C 1/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.001.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 1 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången4 januari 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.001.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 1

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången4 januari 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 001/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2012/C 001/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2012/C 001/03 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 001/04 | Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur | 10 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 001/01

Eurons växelkurs

1

2012/C 001/02

Eurons växelkurs

2

2012/C 001/03

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

1

3

2012/C 001/04

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

10

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 001/05 | Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2012/C 001/05

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.1.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 1/1

---

Eurons växelkurs (1)

2 januari 2012

2012/C 1/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2935 |
| JPY | japansk yen | 99,52 |
| DKK | dansk krona | 7,4335 |
| GBP | pund sterling | 0,83514 |
| SEK | svensk krona | 8,9275 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2155 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,754 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,505 |
| HUF | ungersk forint | 314,38 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6998 |
| PLN | polsk zloty | 4,4733 |
| RON | rumänsk leu | 4,3325 |
| TRY | turkisk lira | 2,4376 |
| AUD | australisk dollar | 1,2662 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3195 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0473 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6623 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6781 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 494,27 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,4599 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1529 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5343 |
| IDR | indonesisk rupiah | 1 174, |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1033 |
| PHP | filippinsk peso | 56,703 |
| RUB | rysk rubel | 41,6448 |
| THB | thailändsk baht | 40,758 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4178 |
| MXN | mexikansk peso | 18,021 |
| INR | indisk rupie | 68,95 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2935

JPY

japansk yen

99,52

DKK

dansk krona

7,4335

GBP

pund sterling

0,83514

SEK

svensk krona

8,9275

CHF

schweizisk franc

1,2155

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,754

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,505

HUF

ungersk forint

314,38

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6998

PLN

polsk zloty

4,4733

RON

rumänsk leu

4,3325

TRY

turkisk lira

2,4376

AUD

australisk dollar

1,2662

CAD

kanadensisk dollar

1,3195

HKD

Hongkongdollar

10,0473

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6623

SGD

singaporiansk dollar

1,6781

KRW

sydkoreansk won

1 494,27

ZAR

sydafrikansk rand

10,4599

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1529

HRK

kroatisk kuna

7,5343

IDR

indonesisk rupiah

1 174,

MYR

malaysisk ringgit

4,1033

PHP

filippinsk peso

56,703

RUB

rysk rubel

41,6448

THB

thailändsk baht

40,758

BRL

brasiliansk real

2,4178

MXN

mexikansk peso

18,021

INR

indisk rupie

68,95

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.1.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 1/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 1/2

---

Eurons växelkurs (1)

3 januari 2012

2012/C 1/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3014 |
| JPY | japansk yen | 99,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4360 |
| GBP | pund sterling | 0,83510 |
| SEK | svensk krona | 8,9283 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2183 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7350 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,688 |
| HUF | ungersk forint | 315,55 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6993 |
| PLN | polsk zloty | 4,4744 |
| RON | rumänsk leu | 4,3185 |
| TRY | turkisk lira | 2,4505 |
| AUD | australisk dollar | 1,2595 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3170 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1102 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6541 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6737 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 496,00 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,4925 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,1941 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5360 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 017,70 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0857 |
| PHP | filippinsk peso | 56,914 |
| RUB | rysk rubel | 41,3199 |
| THB | thailändsk baht | 40,916 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4069 |
| MXN | mexikansk peso | 17,9613 |
| INR | indisk rupie | 69,1300 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3014

JPY

japansk yen

99,86

DKK

dansk krona

7,4360

GBP

pund sterling

0,83510

SEK

svensk krona

8,9283

CHF

schweizisk franc

1,2183

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7350

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,688

HUF

ungersk forint

315,55

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6993

PLN

polsk zloty

4,4744

RON

rumänsk leu

4,3185

TRY

turkisk lira

2,4505

AUD

australisk dollar

1,2595

CAD

kanadensisk dollar

1,3170

HKD

Hongkongdollar

10,1102

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6541

SGD

singaporiansk dollar

1,6737

KRW

sydkoreansk won

1 496,00

ZAR

sydafrikansk rand

10,4925

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,1941

HRK

kroatisk kuna

7,5360

IDR

indonesisk rupiah

12 017,70

MYR

malaysisk ringgit

4,0857

PHP

filippinsk peso

56,914

RUB

rysk rubel

41,3199

THB

thailändsk baht

40,916

BRL

brasiliansk real

2,4069

MXN

mexikansk peso

17,9613

INR

indisk rupie

69,1300

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.1.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 1/3

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2012/C 1/03

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Uppblåsbara båtar – Del 4: Båtar med en längd överallt mellan 8 och 24 m och med en högsta motoreffekt på 75 kW och däröver (ISO 6185-4:2011) | Detta är det första offentliggörandet | | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2004) | 8.1.2005 | EN ISO 7840:1995
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2006) | 12.12.2006 | EN ISO 8469:1995
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd t o m 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2009
  Båtar – Fast monterade bränslesystem (ISO 10088:2009) | 17.4.2010 | EN ISO 10088:2001
  Anmärkning 2.3 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2011) | Detta är det första offentliggörandet | EN ISO 11591:2000
  Anmärkning 2.1 | 31.3.2012 |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 5: Konstruktionstryck, konstruktionsspänningar, fastställande av dimensioner (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 6: Konstruktionselement och detaljer (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 8: Roder (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-1:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 2: Seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Båtar – Bedömning och kategoriindelning av stabilitet och flytbarhet – Del 3: Båtar med en skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-3:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 1: Förbifartsmätningar (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 3: Uppskattning av ljudnivå genom beräkning och mätningar ombord (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2008
  Utrustning och tillbehör för gasol (LPG) – Framdrivningssystem med gasol för båtar och fartyg – Installationskrav | 4.3.2009 | | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2006) | 19.7.2007 | | |
| EN ISO 21487:2006/AC:2009 | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW – 40 kW effekt (ISO 9775:1990) | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Elinstallationer i fartyg – Del 507: Fritidsfartyg
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge förutsättelse om överensstämmelse

Anm. 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Uppblåsbara båtar – Del 4: Båtar med en längd överallt mellan 8 och 24 m och med en högsta motoreffekt på 75 kW och däröver (ISO 6185-4:2011)

Detta är det första offentliggörandet

CEN

EN ISO 7840:2004

Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2004)

8.1.2005

EN ISO 7840:1995

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2006

Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2006)

12.12.2006

EN ISO 8469:1995

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd t o m 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2009

Båtar – Fast monterade bränslesystem (ISO 10088:2009)

17.4.2010

EN ISO 10088:2001

Anmärkning 2.3

31.12.2012

CEN

EN ISO 10133:2000

Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 10239:2008

Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2011)

Detta är det första offentliggörandet

EN ISO 11591:2000

Anmärkning 2.1

31.3.2012

CEN

EN ISO 11592:2001

Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 5: Konstruktionstryck, konstruktionsspänningar, fastställande av dimensioner (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 6: Konstruktionselement och detaljer (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 8: Roder (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12216:2002

Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-1:2002/A1:2009

17.4.2010

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 2: Seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Båtar – Bedömning och kategoriindelning av stabilitet och flytbarhet – Del 3: Båtar med en skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-3:2002/A1:2009

17.4.2010

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 13297:2000

Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 13590:2003

Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 1: Förbifartsmätningar (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 3: Uppskattning av ljudnivå genom beräkning och mätningar ombord (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Anmärkning 3

Datum passerat

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2008

Utrustning och tillbehör för gasol (LPG) – Framdrivningssystem med gasol för båtar och fartyg – Installationskrav

4.3.2009

CEN

EN ISO 15652:2005

Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 21487:2006

Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2006)

19.7.2007

EN ISO 21487:2006/AC:2009

17.4.2010

CEN

EN 28846:1993

Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990)

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990)

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW – 40 kW effekt (ISO 9775:1990)

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Elinstallationer i fartyg – Del 507: Fritidsfartyg

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Den ersatta standarden upphör att att gälla vid angivet datum.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att gälla för de produkter som omfattas av den nya standarden. De produkter som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, skall även fortsättningsvis anses uppfylla de väsentliga kraven i direktivet.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3).

| — | Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 4.1.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 1/10

---

Förklarande anmärkningar till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur

2012/C 1/04

I enlighet med artikel 9.1 a andra strecksatsen i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1) ska de förklarande anmärkningarna till Europeiska unionens kombinerade nomenklatur (2) ändras på följande sätt:

Sidan 245

Den förklarande anmärkningen till undernummer 6210 10 90 ska utgå och ersättas med följande förklarande anmärkning:

”6210 10 92   Engångsrockar av textilvaror enligt nr 5603 av sådana slag som används av patienter och kirurger under kirurgiska ingrepp

Patient- och operationsrockar är engångsartiklar vanligen med stängning baktill som används vid sjukvårdsinrättningar. Rockarna används för att förhindra att potentiellt infektiöst agens (torrt, vått eller luftburet) överförs via direkt kontakt mellan operationslaget och patienten. Rockarna är vanligen gjorda av bondad duk i flera skikt och kan delvis vara laminerade med plastfolie för förstärkning och skydd på områden som sannolikt kommer i kontakt med kroppsvätskor (t.ex. underarmar och mage). Operationsrockar kan vara impregnerade med fluorkarboner eller silikoner för att förbättra avstötningsförmågan.

Image”

Sidan 247

Sidan 247

Följande förklarande anmärkning ska läggas till:

”6307 90 92   Engångsdukar av textilvaror enligt nr 5603 av sådana slag som används under kirurgiska ingrepp

Detta undernummer omfattar operationsdukar för engångsbruk som är särskilt utformade för att användas under kirurgiska operationer för att förhindra att potentiellt infektiöst agens (torrt, vått eller luftburet) överförs via direkt kontakt mellan operationslaget och patienten. Operationsdukar består vanligen av bondad duk i flera skikt och är konfektionerade genom fållning.

Operationsdukar används för att skapa ett mikrobiologiskt rent arbetsområde runt patienten. Operationsdukar får impregneras med fluorkarboner eller silikoner för att förbättra avstötningsförmågan. De kan också delvis vara laminerade med plastfolie för förstärkning och skydd på områden som sannolikt kommer i kontakt med kroppsvätskor. De kan också vara täckta med mjukt papper för ökad bekvämlighet vid kontakt med patientens hud. Operationsdukar som används på patienter kan vara försedda med öppningar eller fönster för bättre åtkomst till patienten.

Detta undernummer omfattar inte

| — | operationsdukar impregnerade eller överdragna med farmaceutiska ämnen eller föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt ändamål (nr 3005), eller |
| --- | --- |

—

operationsdukar impregnerade eller överdragna med farmaceutiska ämnen eller föreliggande i former eller förpackningar för försäljning i detaljhandeln för medicinskt, kirurgiskt, dentalt eller veterinärt ändamål (nr 3005), eller

| — | varor som tydligt har samma egenskaper som toaletthanddukar (t.ex. hand- eller ansiktshanddukar, tvättlappar) eller kökshanddukar, t.ex. torkhanddukar eller glashanddukar (nr 6302).” |
| --- | --- |

—

varor som tydligt har samma egenskaper som toaletthanddukar (t.ex. hand- eller ansiktshanddukar, tvättlappar) eller kökshanddukar, t.ex. torkhanddukar eller glashanddukar (nr 6302).”

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUT C 137, 6.5.2011, s. 1.

2

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.1.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 1/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 1/12

---

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 1/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1) Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”PHÚ QUỐC”

EG-nr: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Phú Quốc”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Vietnam

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.7. | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Phú Quốc” fisksås är resultatet av nedbrytning och naturlig jäsning av fiskkött med hjälp av enzymer som till största del kommer från fiskens matsmältningsorgan, lång tid och jäsning av Clostridium bakterier under särskilda förhållanden vid hög temperatur.

”Phú Quốc” fisksås kännetecknas av:

—   Färg: Phú quốc fisksås har en mörk rödbrun färg.

—   Doft: Mild speciell doft, utan lukt av fisk eller ammoniak eftersom den är framställd av färsk fisk och genom naturlig jäsning. Den naturliga jäsningen i fat under lång tid gör att det inte finns någon ovanlig lukt eller smak.

—   Smak: Stark, salt, söt med smak av naturligt fett. Såsen har en naturlig söt och fet eftersmak från naturliga proteiner och fiskfett.

—   Kväveinnehåll:

+   Lägst: 20 g N/liter (för färdig fisksås eller långt extrakt).

+   Högst: 43 g N/liter (för första extrakt).

Kemiska kännetecken:

—   Kväve (100 %) (g/l):

+   Special: 40

+   Super-Duper: 35

+   Standard 1: 30

+   Standard 2: 25

+   Standard 3: 20

—   Proportionen av kväveaminosyra i förhållande till kväve (%):

+   Special and Super-Duper: 14

+   Standard 1, 2, 3: 15

—   Ättiksyra: ≥ 12

—   Salt (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295

—   Histamin (mg/l): ≤ 200

—   Bly (mg/l): ≤ 0,5

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Den enda råvaran för framställning av ”Phú Quốc” fisksås är fisk (ansjovis). Ansjovisen som används vid framställning av ”Phú Quốc” fisksås fångas inom territorialvattnen i provinserna Kien Giang och Ca Mau, som ligger i Thailandviken (om man på kartan tar Kap Ca Mau som riktmärke sker fisket väster om Vietnam).

De traditionella fisket börjar med att fiskarna kastar ut näten. När fisken har fångats och är ombord på båten skiljer fiskarna manuellt ansjovisen från andra arter som kan ha fångats. De traditionella fiskemetoderna garanterar att fiskköttet inte skadas och att andelen andra arter inte överstiger 15 %. Därefter tillsätts salt (NaCl) ansjovisen.

För att tillgodose efterfrågan från vissa marknader tillsätts 0,5 %–1,5 % socker till ”Phú Quốc” fisksås. Detta påverkar inte fisksåsens egenskaper.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Tillverkningen av ”Phú Quốc” fisksås måste ske i det geografiska området och omfattar följande steg

—   Fiske och beredning av råvaror: traditionella tonfisknät med små maskor används vid fiske efter ansjovis. Direkt efter att den fångats tvättas ansjovisen med havsvatten för att eliminera föroreningar och andra fiskar och skaldjur plockas bort manuellt. Därefter tillsätts salt till den färska ansjovisen på båtens däck. Ansjovisen lagras sedan noggrant övertäckt i båtens lastutrymme, det vatten som samlas på botten tas bort manuellt.

—   Naturlig jäsning av fisk: Fisken flyttas till producentens lokaler efter urlastningen och blötläggs i fat. Efter att fisken lagts i fat extraheras vatten från behållaren under cirka 3–4 dagar. Därefter sätts fisken under press med hjälp av käppar som fästanordning. Det extraherade vattnet hälls därefter på så att allt täcks. Jäsningsprocess pågår sedan helt naturligt under en period på 12 till 15 månader i fatet.

—   Fisksåsen tappas ur: När jäsningsprocessen har upphört kan fiskextraktet tappas från faten som en färdig produkt. Det går att uppnå olika koncentration i fisksåsen: Tappa ur första extraktet eller efter ytterligare lagring i fat tappa ur ”långt” extrakt. När extraktet i fat får en gulbrun färg och en angenäm doft sprider sig så är jäsningsprocessen klar och extraktet kan tappas ur. Man öppnar ett hål i fatet och låter extraktet rinna ut tills fatet är tomt. Därefter tas locket bort och fatet tvättas noggrant ur, locket fästs åter och det urtappade extraktet hälls tillbaks i fatet. Extraktet tappas ur och hälls tillbaks till dess att det fått en rödgul färg, är klart och flytande utan grumligheter. När extraktet har en svag arom och en stark typisk smak av protein kan det första extraktet tappas ur och hällas på flaska som en färdig produkt. För att framställa ”långt” extrakt, löses salt i rent vatten tills lösningen blir mättad. Saltlösningen hälls i de tunnor som har använts för att göra första extrakt, och flyttas från tunna till tunna vartefter koncentrationen ökar. De erhållna slutprodukten kallas ”långt” extrakt 1. ”långt” extrakt 1 görs med hjälp av ett system av sju stycken använda fat som kallas för ”que long”. Tillverkningsprocessen för ”långt” extrakt 1 (que long) tar 7–9 dagar. för att göra ”långt” extrakt 2 och 3 upprepas processen. Extraktet lagras därefter i behållare.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Färdig ”Phú Quốc” fisksås ska överensstämma med TCN 230: 2006-standarder, som fastställer kvalitetsnormer och livsmedelshygiensnormer för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Phú Quốc” fisksås. Såsen tappas i slutna behållare av glas eller plast som kan säljas direkt till konsument. Förpackad fisksås bör förvaras i takförsedda lagerbyggnader under naturliga väderförhållanden.

Tappning på flaska av ”Phú Quốc” fisksås får endast göras på ön Phú quốc för att säkerställa en jämn kvalitet. Klimatförhållandena på Phú quốc och tillverkarnas erfarenhet i kombination med den ansjovis som fångats i området är förutsättningen för att fisksås av en sådan kvalitet ska kunna framställas.

När extrakten har framställts blandas första extraktet med ”långt” extrakt 1, 2 och 3 för att få sås med den rätta proteinhalten Därefter tappas såsen upp på flaska. För att få 20 liter 350N fisksås blandas 15 liter 400N ”första extrakt” med 5 liter 200N ”långt” extrakt.

3.7.   Särskilda regler för märkning:

Etiketten ska vara märkt med åtminstone följande uppgifter:

| — | Namn: ”Phú Quốc” |
| --- | --- |

—

Namn: ”Phú Quốc”

| — | Typ av produkt: Nước mắm, för exporterade produkter läggs fisksås till |
| --- | --- |

—

Typ av produkt: Nước mắm, för exporterade produkter läggs fisksås till

| — | Beteckning: Tên gọi xuất xứu, för exporterade produkter läggs SUB till. |
| --- | --- |

—

Beteckning: Tên gọi xuất xứu, för exporterade produkter läggs SUB till.

| — | Namn och adress för förpackningsföretaget, namn och adress för bearbetningsföretaget; för exporterade produkter läggs ursprung till. |
| --- | --- |

—

Namn och adress för förpackningsföretaget, namn och adress för bearbetningsföretaget; för exporterade produkter läggs ursprung till.

| — | Ingredienser |
| --- | --- |

—

Ingredienser

| — | Kvalitetsbeteckningar (totalt innehåll av protein g N/liter). |
| --- | --- |

—

Kvalitetsbeteckningar (totalt innehåll av protein g N/liter).

| — | Kvantitet fisksås: (liter eller milliliter) |
| --- | --- |

—

Kvantitet fisksås: (liter eller milliliter)

| — | Datum för tappning på flaska, datum för sista förbrukningsdag. |
| --- | --- |

—

Datum för tappning på flaska, datum för sista förbrukningsdag.

| — | Anvisningar för förvaring och användning. |
| --- | --- |

—

Anvisningar för förvaring och användning.

| — | Förpackningskod. |
| --- | --- |

—

Förpackningskod.

| — | Livsmedelshygienvarningar. |
| --- | --- |

—

Livsmedelshygienvarningar.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området är Phú quốc, Vietnams största ö, belägen i Thailandviken med koordinaterna 103°29′–104°09′ västlig longitud och 9°48′–10°26′ nordlig latitud och de territoriella vattnen runt de vietnamesiska provinserna Kien Giang och Ca Mau.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

—   Klimatförhållanden

Temperaturen är hög och stabil under hela året med en genomsnittlig temperatur på omkring 27,5 °C. Det är nästan ingen skillnad i temperatur mellan årstiderna, dvs. den genomsnittliga skillnaden i temperatur mellan den varmaste månadens och den kallaste månadens medeltemperatur är 2 °C. Området har omkring 1 445 soltimmar per år, och ca 6–7 soltimmar per dag. Dessutom finns det ett nära samband mellan regionens temperatur och monsunperioder, dvs. under regnperioderna är det lägre temperatur och stark vind (3,0–5,1 m/s) och under torrperioderna hög temperatur och svag vind (2,8–4,0 m/s). Områdets speciella väderförhållanden har en avgörande inverkan på kvaliteten på ”Phú Quốc” fisksås. Det höga antalet soltimmar skapar gynnsamma förhållanden för jäsning av färsk fisk som ger såsen dess speciella egenskaper.

—   Havsförhållanden

Ön är omgiven av Gulf Rach Gia-Ha Tien (Thailandviken) där många av floderna i Mekongdeltat och från sjön Tonle Sap har sina utflöden. Floderna för med sig lera och organiska föreningar ut i havet vilket skapar en idealisk livsmiljö för taggmakrill och ansjovis som därför är av en bättre kvalitet (större och fetare) än i andra fiskevatten.

—   Mänskliga faktorer

Varje steg i tillverkningsprocessen fram till färdig produkt utförs manuellt, från fisket till jäsningen. Öborna framställer sitt traditionella extrakt genom att jäsa ansjovis i träfat i mörka lagerlokaler under ungefär ett års tid. Denna teknik anses ge en rik gyllene vätska med en stark smak och nyanser helt överlägsna konkurrenter från andra asiatiska regioner där jäsningstiden normalt är kortare.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Phú Quốc” fisksås har speciella egenskaper som skiljer den från andra vietnamesiska fisksåser som t.ex. Phan Thiet och Cat Hai. ”Phú Quốc” fisksås är mörkt rödbrun har en karakteristisk doft utan fisklukt och ammoniak, en stark, söt smak av naturligt fett och en söt och fet eftersmak från det naturliga proteinet och fiskfettet.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB).:

Fisken som används för produktion av ”Phú Quốc” fisksås fångas inom provinserna Kien Giang och Ca Maus territorialvatten i Thailandsviken (om man på kartan tar Kap Ca Mau som riktmärke sker fisket väster om Vietnam). Tack vare egenskaper för detta fiske är ansjovisen från området större och fetare än ansjovis som fångats i andra områden som t.ex. Ba Ria – Vung Tau, Nha Trang och Tonkinbukten. Genom att använda ansjovisen som fångats inom detta område får man en fisksås med högre, jämnare kväveinnehåll, bättre färg än den som uppnås i andra fisksåser samt karakteristisk doft och smak. Detta havsområde är relativt lugnt, inte alltför djupt i Thailandviken och havsvattnet är inte lika salt som i andra havsområden. Det ger också ett gynnsamt klimat för fisk tack vare utflödet från floder i Vietnam och Kambodja. Det är ett utmärkt område för ansjovis att hitta skydd och föda. Fisket sker under regnperioden, då stora mängder ansjovis samlas i området för att söka skydd och föda. Fiskarna kan då ta stora fångster av stor och fet ansjovis.

tillverkningsprocessen inleds med fiske efter ansjovis med traditionella tonfisknät med små maskor. Direkt efter att fisken fångats med nät eller andra metoder läggs den på båtens däck där den rengörs med havsvatten och andra fiskar och skaldjur avlägsnas manuellt. Därefter blandas ansjovisen med salt med hjälp av träredskap för att undvika att fisken skadas.

Under hela tillverkningsprocessen, ska fisken lagras i stabila fat. Faten ska vara cylinderformade och tillverkade av lokala träslag från Phú quốc som heter ho phat, chay, boi loi och den den. Dessa träslag är hundratals år gamla och påverkas inte av angrepp från insekter, termiter och andra träätande skadegörare. Träslagen är flexibla och tål långvarig exponering av saltvatten, ger bra isolering och skyddar fiskextraktet mot ogynnsam påverkan.

Den lokala traditionella metoden för framställning är en av de faktor som skapar de särskilda egenskaperna hos ”Phú Quốc” fisksås.

Klimatförhållandena på Phú quốc och producenternas erfarenhet, i kombination med ansjovis som fångats i området skapar en sådan utmärkt fisksås.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---