# Euroopa Liidu C 31/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.031.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 31 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide4. veebruar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.031.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 31

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide4. veebruar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 031/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 031/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 031/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2012/C 031/03 | Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit COMP/39.592 – EFAMA/Standard & Poor's käsitleva otsuse eelnõu kohta – Raportöör: Soome | 6 |
| 2012/C 031/04 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – COMP/39.592 – Standard & Poor's | 7 |
| 2012/C 031/05 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 15. november 2011, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.592 – Standard & Poor's) (teatavaks tehtud numbri K(2011) 8209 all)
   (
  1
  ) | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 031/06 | Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 10 |
| 2012/C 031/07 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 11 |
| 2012/C 031/08 | Otsus võtta saneerimismeetmed S.C. Forte Asigurări SA suhtes (Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6) | 12 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 031/02

Euro vahetuskurss

5

2012/C 031/03

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit COMP/39.592 – EFAMA/Standard & Poor's käsitleva otsuse eelnõu kohta – Raportöör: Soome

6

2012/C 031/04

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – COMP/39.592 – Standard & Poor's

7

2012/C 031/05

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 15. november 2011, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.592 – Standard & Poor's) (teatavaks tehtud numbri K(2011) 8209 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 8209 all)

1

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 031/06

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

10

2012/C 031/07

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

11

2012/C 031/08

Otsus võtta saneerimismeetmed S.C. Forte Asigurări SA suhtes (Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6)

(Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6)

12

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 031/09 | Riigiabi – Austria – Riigiabi SA.32554 (09/C) & SA.32172 (11/NN) – Hypo Group Alpe Adria – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 13 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 031/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |
| 2012/C 031/11 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 25 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 031/09

Riigiabi – Austria – Riigiabi SA.32554 (09/C) & SA.32172 (11/NN) – Hypo Group Alpe Adria – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

13

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 031/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

2012/C 031/11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 31/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.2.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 26/09 |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Epirus |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ανάπτυξη του αερολιμένα Ιωαννίνων — Anaptiksi tou aerolimena Ioanninon |
| Õiguslik alus | Ν 3263/04 Μειοδοτικό σύστημα ανάθεσης έργων ΦΕΚ 179-I της 28ης Σεπτεμβρίου 2004 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 25,14 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 2009–2013 |
| Majandusharud | Õhutransport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Epirus Region |
| Βορ. Ηπείρου 20 |
| 453 33 Ιωάννινα |
| ΕΛΛΑΔΑ |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.2.2011

Riikliku abi viitenumber

NN 26/09

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Epirus

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ανάπτυξη του αερολιμένα Ιωαννίνων — Anaptiksi tou aerolimena Ioanninon

Õiguslik alus

Ν 3263/04 Μειοδοτικό σύστημα ανάθεσης έργων ΦΕΚ 179-I της 28ης Σεπτεμβρίου 2004

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 25,14 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

2009–2013

Majandusharud

Õhutransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Epirus Region

Βορ. Ηπείρου 20

453 33 Ιωάννινα

ΕΛΛΑΔΑ

| Epirus Region |
| --- |
| Vor. Ipirou 20 |
| 453 33 Ioannina |
| GREECE |

Epirus Region

Vor. Ipirou 20

453 33 Ioannina

GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.12.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.31690 (N 438/10) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Sachsen-Anhalt |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | IB Sachsen-Anhalt/Darlehensprogramm „Sachsen-Anhalt WACHSTUM“ für bestehende Unternehmen |
| Õiguslik alus | Haushaltsordnung des Landes Sachsen-Anhalt, Verwaltungsvorschriften |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Intressitoetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 40 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Investitionsbank Sachsen-Anhalt |
| Domplatz 12 |
| 39104 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.12.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.31690 (N 438/10)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Sachsen-Anhalt

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

IB Sachsen-Anhalt/Darlehensprogramm „Sachsen-Anhalt WACHSTUM“ für bestehende Unternehmen

Õiguslik alus

Haushaltsordnung des Landes Sachsen-Anhalt, Verwaltungsvorschriften

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Intressitoetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 40 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Investitionsbank Sachsen-Anhalt

Domplatz 12

39104 Magdeburg

DEUTSCHLAND

Muu teave

Muutmisotsus

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.11.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32012 (10/N) |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Sistema de incentivos a revitalização e modernização do tecido empresarial (SIRME) |
| Õiguslik alus | Decreto-Lei |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Laen päästmisabiks, intressitoetus, tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 137,3 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 75 % |
| Kestus | 16.11.2011–31.10.2012 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | IAPMEI — Instituto de Apoio ás Pequenas e Médias Empresas e Inovação |
| Estrada do Paço do Lumiar |
| Campus do Lumiar — Edifício A |
| 1649-038 Lisboa |
| PORTUGAL |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.11.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32012 (10/N)

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Sistema de incentivos a revitalização e modernização do tecido empresarial (SIRME)

Õiguslik alus

Decreto-Lei

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Laen päästmisabiks, intressitoetus, tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 137,3 miljonit EUR

Abi osatähtsus

75 %

Kestus

16.11.2011–31.10.2012

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

IAPMEI — Instituto de Apoio ás Pequenas e Médias Empresas e Inovação

Estrada do Paço do Lumiar

Campus do Lumiar — Edifício A

1649-038 Lisboa

PORTUGAL

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.12.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33472 (11/N) |
| Liikmesriik | Holland |
| Piirkond | Het schadegebied dat gelegen is in de winterbedding van de Maas tussen de landsgrens en de Koninginnebrug bij Well voor zover daar geen gereglementeerde waterkeringen aanwezig zijn. |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Regeling tegemoetkoming schade bij overstroming van de Maas in januari 2011 |
| Õiguslik alus | — | Wet van 25 mei 1998 houdende regels over tegemoetkoming in de schade en de kosten ingeval van overstromingen door zoet water, aardbevingen of andere bij rampen en zware ongevallen — BWBR0009637 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.12.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.33472 (11/N)

Liikmesriik

Holland

Piirkond

Het schadegebied dat gelegen is in de winterbedding van de Maas tussen de landsgrens en de Koninginnebrug bij Well voor zover daar geen gereglementeerde waterkeringen aanwezig zijn.

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Regeling tegemoetkoming schade bij overstroming van de Maas in januari 2011

Õiguslik alus

—

Wet van 25 mei 1998 houdende regels over tegemoetkoming in de schade en de kosten ingeval van overstromingen door zoet water, aardbevingen of andere bij rampen en zware ongevallen — BWBR0009637

| — | Besluit van 10 november 1998 houdende regels ter uitvoering van de Wet tegemoetkoming schade bij rampen en zware ongevallen — BWBR0010000 |
| --- | --- |

—

Besluit van 10 november 1998 houdende regels ter uitvoering van de Wet tegemoetkoming schade bij rampen en zware ongevallen — BWBR0010000

| — | Regeling tegemoetkoming schade bij overstroming van de Maas in januari 2011 — BWBR0030242 |
| --- | --- |

—

Regeling tegemoetkoming schade bij overstroming van de Maas in januari 2011 — BWBR0030242

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,7 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.1.2012

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Dienst regelingen Ministerie van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/5

---

Euro vahetuskurss (1)

3. veebruar 2012

2012/C 31/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3160 |
| JPY | Jaapani jeen | 100,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4333 |
| GBP | Inglise nael | 0,83220 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8480 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2050 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6440 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,064 |
| HUF | Ungari forint | 291,80 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6999 |
| PLN | Poola zlott | 4,1932 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3485 |
| TRY | Türgi liir | 2,3112 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2311 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3189 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2068 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5829 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6401 |
| KRW | Korea won | 1 470,78 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,0272 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3042 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5843 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 805,66 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9616 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,986 |
| RUB | Vene rubla | 39,8093 |
| THB | Tai baht | 40,638 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2706 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8909 |
| INR | India ruupia | 64,2270 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3160

JPY

Jaapani jeen

100,30

DKK

Taani kroon

7,4333

GBP

Inglise nael

0,83220

SEK

Rootsi kroon

8,8480

CHF

Šveitsi frank

1,2050

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6440

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,064

HUF

Ungari forint

291,80

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6999

PLN

Poola zlott

4,1932

RON

Rumeenia leu

4,3485

TRY

Türgi liir

2,3112

AUD

Austraalia dollar

1,2311

CAD

Kanada dollar

1,3189

HKD

Hongkongi dollar

10,2068

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5829

SGD

Singapuri dollar

1,6401

KRW

Korea won

1 470,78

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,0272

CNY

Hiina jüaan

8,3042

HRK

Horvaatia kuna

7,5843

IDR

Indoneesia ruupia

11 805,66

MYR

Malaisia ringit

3,9616

PHP

Filipiini peeso

55,986

RUB

Vene rubla

39,8093

THB

Tai baht

40,638

BRL

Brasiilia reaal

2,2706

MXN

Mehhiko peeso

16,8909

INR

India ruupia

64,2270

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/6

---

Konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit COMP/39.592 – EFAMA/Standard & Poor's käsitleva otsuse eelnõu kohta

Raportöör: Soome

2012/C 31/03

| 1. | Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mida komisjon avaldas oma otsuse eelnõus, mille ta saatis 12. oktoobril 2011 nõuandekomiteele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mida komisjon avaldas oma otsuse eelnõus, mille ta saatis 12. oktoobril 2011 nõuandekomiteele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse Standard & Poor'si suhtes võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse Standard & Poor'si suhtes võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Standard & Poor's pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta ettevõtjale õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Standard & Poor's pakutud kohustused on sobivad, vajalikud ja proportsionaalsed ning need tuleks muuta ettevõtjale õiguslikult siduvaks.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Standard & Poor's pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil enam alust menetluse jätkamiseks ettevõtja suhtes, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Standard & Poor's pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil enam alust menetluse jätkamiseks ettevõtja suhtes, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.

| 5. | Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/7

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

COMP/39.592 – Standard & Poor's

2012/C 31/04

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase kohustusi käsitleva otsuse eelnõu on seotud ettevõtja The McGraw-Hill Companies, Inc. tütarettevõtjaga Standard & Poor's. Standard & Poor's on Ameerika Ühendriikide ainus nummerdamiskeskus, kes on väidetavalt kuritarvitanud oma valitsevat seisundit turul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 tähenduses, nõudes ebaõiglaselt kõrget hinda Ameerika Ühendriikide rahvusvaheliste väärtpaberite identifitseerimisnumbrite (ISIN-koodide) kasutamise eest EMPs. ISIN-koodid on väärtpaberite identifitseerimisnumbrid ja need on hädavajalikud teatavate toimingute tegemiseks, nagu pankadevaheline teabevahetus, börsitehingute arveldus, vastutav hoid, ametiasutustele aruandmine ja võrdlusandmete haldus.

Juhtum Standard & Poor's sai alguse Euroopa fondi- ja varahaldusagentuuri (European Fund and Asset Management Agency; edaspidi „EFAMA”) ning muude liitude ühiskaebusest.

6. jaanuaril 2009 algatas komisjon menetluse eesmärgiga teha otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 peatükile 3 (2) ja võttis 13. novembril 2009 vastu vastuväited. Ehkki Standard & Poor's esialgsete järeldustega ei nõustunud, esitas ta 7. aprillil 2011 omapoolsed kohustused komisjoni konkurentsiprobleemide lahendamiseks. Ettevõtja pakkus välja kaotada kõik US ISIN-koodide kaudsetelt lõpptarbijatelt võetavad tasud. Otsestele kasutajatele kohustus Standard & Poor's levitama US ISIN-koodide registreid muust lisaväärtuslikust teabest eraldi. Selle teenuse algseks hinnaks kinnitati 15 000 USA dollarit aastas.

14. mail 2011 avaldas komisjon juhtumi kokkuvõtte ja kohustuste põhilise sisu vastavalt artikli 27 lõikele 4 Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma tähelepanekuid. Olles saanud mitmeid vastuseid, eelkõige lõpptarbijailt, teatas komisjon Standard & Poor'sile, et tähelepanekud on kätte saadud. Neid arvesse võttes esitas ettevõtja 2011. aasta septembris muudetud kohustused.

Kui komisjon oli kaebajaid kohustustest teavitanud, võtsid need oma kaebuse tagasi.

Piiramata artikli 9 lõike 2 kohaldamist, on komisjon jõudnud seisukohale, et menetlus tuleks lõpetada.

Ei Standard & Poor's ega kolmandad isikud ei ole mulle esitanud ühtki päringut ega taotlust.

Seepärast leian, et õigusest ärakuulamisele on käesoleva juhtumi puhul kinni peetud.

Brüssel, 26. oktoober 2011

Michael ALBERS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 16 ja 17 (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29).

1

(2)  Kõik edaspidi viidatud sätted on määruse (EÜ) nr 1/2003 sätted.

2

---

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/8

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

15. november 2011,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/39.592 – Standard & Poor's)

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 8209 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 31/05

15. novembril 2011 võttis komisjon vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   ESIALGSED KONKURENTSIPROBLEEMID

| (1) | Komisjon jõudis oma 13. novembri 2009. aasta vastuväites, mis kujutab endast määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohast esialgset hinnangut, esialgsele järeldusele, et ettevõtja The McGraw-Hill Companies, Inc. tütarettevõtja Standard & Poor's (S&P) on rikkunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 102 ja EMP lepingu artiklit 54, kehtestades Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN-kood) väljastamisele ebaõiglaselt kõrge hinna. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon jõudis oma 13. novembri 2009. aasta vastuväites, mis kujutab endast määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohast esialgset hinnangut, esialgsele järeldusele, et ettevõtja The McGraw-Hill Companies, Inc. tütarettevõtja Standard & Poor's (S&P) on rikkunud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 102 ja EMP lepingu artiklit 54, kehtestades Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN-kood) väljastamisele ebaõiglaselt kõrge hinna.

| (2) | Ameerika Ühendriikide ISIN-koode (US ISIN) kasutavad pangad ja muud finantsasutused Ameerika Ühendriikides väljaantud finantsinstrumentide tuvastamiseks pankadevahelises teabevahetuses, vara ja portfelli hindamisel, kliiringul ja arveldustes, eelkõige võlakirjade seotud front office’i operatsioonides, vastutavas hoius, sisearuandluses ja aruandluses ametiasutustele, võrdlusandmete halduses jne. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriikide ISIN-koode (US ISIN) kasutavad pangad ja muud finantsasutused Ameerika Ühendriikides väljaantud finantsinstrumentide tuvastamiseks pankadevahelises teabevahetuses, vara ja portfelli hindamisel, kliiringul ja arveldustes, eelkõige võlakirjade seotud front office’i operatsioonides, vastutavas hoius, sisearuandluses ja aruandluses ametiasutustele, võrdlusandmete halduses jne.

| (3) | Reageerides rahvusvaheliste väärtpaberitehingute mahu suurenemisele, töötas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) välja ISIN-koodide süsteemi kui ISO-standardi nr 6166 US ISIN põhineb algselt Ameerika Ühendriikide turu jaoks väljatöötatud väärtpaberite identifitseerimisnumbritel ehk CUSIP’idel (2). ISO-standard nr 6166 määratakse S&P Ameerika Ühendriikide vastutavaks riiklikuks nummerdamiskeskuseks (National Numbering Agency – NNA). Seepärast on S&P-l ISO-standardi nr 6166 kohaselt valitsev roll ISIN-koodide väljastamise turul, aga ka US ISIN-koodide vahetu elektroonilise väljastamise ja litsentseerimise turul. Ehkki ISIN-koode väljastavad ka muud ettevõtjad, näiteks teabeteenuste osutajad (Information Service Provider – ISP), on need teise või kolmanda astme levitajad esmajoones kasutajad ja edasimüüjad, mitte aga ISIN-koodide allikad. |
| --- | --- |

(3)

Reageerides rahvusvaheliste väärtpaberitehingute mahu suurenemisele, töötas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) välja ISIN-koodide süsteemi kui ISO-standardi nr 6166 US ISIN põhineb algselt Ameerika Ühendriikide turu jaoks väljatöötatud väärtpaberite identifitseerimisnumbritel ehk CUSIP’idel (2). ISO-standard nr 6166 määratakse S&P Ameerika Ühendriikide vastutavaks riiklikuks nummerdamiskeskuseks (National Numbering Agency – NNA). Seepärast on S&P-l ISO-standardi nr 6166 kohaselt valitsev roll ISIN-koodide väljastamise turul, aga ka US ISIN-koodide vahetu elektroonilise väljastamise ja litsentseerimise turul. Ehkki ISIN-koode väljastavad ka muud ettevõtjad, näiteks teabeteenuste osutajad (Information Service Provider – ISP), on need teise või kolmanda astme levitajad esmajoones kasutajad ja edasimüüjad, mitte aga ISIN-koodide allikad.

| (4) | ISO-standard nr 6166 töötati välja rahvusvahelisel tasandil avaliku teenusena finantsteenuste tööstusele. ISO kulude hüvitamise põhimõtte kohaselt ei tohi NNAd ISIN-koodide edastamise eest nõuda rohkem tasu, kui on vajalik väljastamisega kaasnevate kulude katmiseks, eeldusel et nad edastavad ISIN-koode otse. Sama põhimõtte kohaselt ei tohiks nad juhul, kui nad ISIN-koode otse ei väljasta, küsida tasu üksnes koodide kasutamise eest. Teisisõnu tuleks otseste kasutajate puhul pidada teenustasu nõudmisel kinni kulude hüvitamise põhimõttest ja kaudsetelt kasutajatelt ei tohiks teenustasu nõuda. Käesoleval juhul on ISO kulude hüvitamise põhimõte tugev ja kasulik näitaja hindamisel, kas S&P küsitav hind on ebaõiglaselt kõrge Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

ISO-standard nr 6166 töötati välja rahvusvahelisel tasandil avaliku teenusena finantsteenuste tööstusele. ISO kulude hüvitamise põhimõtte kohaselt ei tohi NNAd ISIN-koodide edastamise eest nõuda rohkem tasu, kui on vajalik väljastamisega kaasnevate kulude katmiseks, eeldusel et nad edastavad ISIN-koode otse. Sama põhimõtte kohaselt ei tohiks nad juhul, kui nad ISIN-koode otse ei väljasta, küsida tasu üksnes koodide kasutamise eest. Teisisõnu tuleks otseste kasutajate puhul pidada teenustasu nõudmisel kinni kulude hüvitamise põhimõttest ja kaudsetelt kasutajatelt ei tohiks teenustasu nõuda. Käesoleval juhul on ISO kulude hüvitamise põhimõte tugev ja kasulik näitaja hindamisel, kas S&P küsitav hind on ebaõiglaselt kõrge Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 tähenduses.

| (5) | Selle põhjal leiti vastuväites, et S&P litsentsitasud USA ISIN-koodide eest on ebaõiglased mitmel põhjusel. Esiteks kohaldab S&P litsentsitasu kaudsete kasutajate suhtes, mis ei ole kooskõlas eespool nimetatud põhimõtetega. Teiseks ületavad litsentsitasud, mida S&P küsib otsestelt kasutajatelt, märkimisväärselt ISIN-koodide väljastamisega kaasnevaid kulusid. |
| --- | --- |

(5)

Selle põhjal leiti vastuväites, et S&P litsentsitasud USA ISIN-koodide eest on ebaõiglased mitmel põhjusel. Esiteks kohaldab S&P litsentsitasu kaudsete kasutajate suhtes, mis ei ole kooskõlas eespool nimetatud põhimõtetega. Teiseks ületavad litsentsitasud, mida S&P küsib otsestelt kasutajatelt, märkimisväärselt ISIN-koodide väljastamisega kaasnevaid kulusid.

2.   OTSUS KOHUSTUSE KOHTA

| (6) | S&P soovib võtta määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaseid kohustusi komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

S&P soovib võtta määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaseid kohustusi komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemi lahendamiseks.

| (7) | 14. mail 2011 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles esitati juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. 12. juulil 2011 ja 26. juulil 2011 saatis komisjon S&P-le märkused, mille huvitatud kolmandad isikud olid pärast teatise avaldamist saatnud. 13. septembril 2011 esitas S&P muudetud kohustuste ettepaneku (edaspidi „muudetud kohustused”). |
| --- | --- |

(7)

14. mail 2011 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles esitati juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. 12. juulil 2011 ja 26. juulil 2011 saatis komisjon S&P-le märkused, mille huvitatud kolmandad isikud olid pärast teatise avaldamist saatnud. 13. septembril 2011 esitas S&P muudetud kohustuste ettepaneku (edaspidi „muudetud kohustused”).

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt muutis komisjon 15. novembril 2011 vastuvõetud otsusega muudetud kohustused ettevõtja S&P jaoks viieks aastaks siduvaks. Allpool on võetud kokku S&P pakutud kohustuste põhielemendid. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt muutis komisjon 15. novembril 2011 vastuvõetud otsusega muudetud kohustused ettevõtja S&P jaoks viieks aastaks siduvaks. Allpool on võetud kokku S&P pakutud kohustuste põhielemendid.

| (9) | S&P kohustus kaotama kõik teenustasud, mida nõutakse kaudsetelt kasutajatelt US ISIN-koodide kasutamise eest EMPs. See tähendab esiteks seda, et peatatakse kõik litsentsitasud, mida maksavad kõik kaudsed kasutajad, kes on S&P-ga sõlminud litsentsilepingu, mis võimaldab neil kasutada EMPs US ISIN-koode. Teiseks kohustus S&P mitte kehtestama litsentsitasu kaudsetele kasutajatele, kes ei ole S&P-ga lepingut sõlminud. |
| --- | --- |

(9)

S&P kohustus kaotama kõik teenustasud, mida nõutakse kaudsetelt kasutajatelt US ISIN-koodide kasutamise eest EMPs. See tähendab esiteks seda, et peatatakse kõik litsentsitasud, mida maksavad kõik kaudsed kasutajad, kes on S&P-ga sõlminud litsentsilepingu, mis võimaldab neil kasutada EMPs US ISIN-koode. Teiseks kohustus S&P mitte kehtestama litsentsitasu kaudsetele kasutajatele, kes ei ole S&P-ga lepingut sõlminud.

| (10) | S&P kohustub levitama igapäevaselt FTP (3) kaudu otsestele kasutajatele ja ISPdele või teenuseosutajatele (s.t üksustele, kes pakuvad allhanke korras andmehaldusteenuseid), kes otsustavad hankida US ISIN-koodid S&P-lt ja mitte ISPdelt, US ISIN-koodide kirjed eraldi muust lisaväärtusega teabest. Võttes arvesse S&P kuluandmeid, kinnitatakse selle teenuse alghinnaks 15 000 Ameerika dollarit aastas. |
| --- | --- |

(10)

S&P kohustub levitama igapäevaselt FTP (3) kaudu otsestele kasutajatele ja ISPdele või teenuseosutajatele (s.t üksustele, kes pakuvad allhanke korras andmehaldusteenuseid), kes otsustavad hankida US ISIN-koodid S&P-lt ja mitte ISPdelt, US ISIN-koodide kirjed eraldi muust lisaväärtusega teabest. Võttes arvesse S&P kuluandmeid, kinnitatakse selle teenuse alghinnaks 15 000 Ameerika dollarit aastas.

| (11) | Otsestel ja kaudsetel kasutajatel, samuti S&P-ga US ISIN-koodide kasutamist ja/või väljastamist EMPs käsitlevates lepingulistes suhetes olevatel ISPdel on pärast S&P-lt eelnevalt saadud teate saamist õigus S&P-ga sõlmitud lepingud enne tähtaega lõpetada; selline peatamine jõustub alates rakendamise kuupäevast (4). Alates rakendamise kuupäevast on neil võimalus valida uue US ISIN-koodide registriteenuse tellimise, olemasolevate lepingute jätkamise või mõne muu S&P pakutava teenuse tellimise vahel. |
| --- | --- |

(11)

Otsestel ja kaudsetel kasutajatel, samuti S&P-ga US ISIN-koodide kasutamist ja/või väljastamist EMPs käsitlevates lepingulistes suhetes olevatel ISPdel on pärast S&P-lt eelnevalt saadud teate saamist õigus S&P-ga sõlmitud lepingud enne tähtaega lõpetada; selline peatamine jõustub alates rakendamise kuupäevast (4). Alates rakendamise kuupäevast on neil võimalus valida uue US ISIN-koodide registriteenuse tellimise, olemasolevate lepingute jätkamise või mõne muu S&P pakutava teenuse tellimise vahel.

| (12) | Kohustused rakendatakse viie kuu jooksul alates kuupäevast, mil käesolev otsus tehakse S&P-le teatavaks. S&P teatab komisjonile täpse kuupäeva („rakendamise kuupäev”). |
| --- | --- |

(12)

Kohustused rakendatakse viie kuu jooksul alates kuupäevast, mil käesolev otsus tehakse S&P-le teatavaks. S&P teatab komisjonile täpse kuupäeva („rakendamise kuupäev”).

| (13) | Kohustused kehtivad EMP piires. See tähendab, et uue teenuse otsesed ja kaudsed kasutajad peavad asuma EMPs. S&P kohustus esitama komisjonile igal aastal kohustuste rakendamist käsitleva konfidentsiaalse aruande. Kohustused kehtivad viis aastat alates rakendamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(13)

Kohustused kehtivad EMP piires. See tähendab, et uue teenuse otsesed ja kaudsed kasutajad peavad asuma EMPs. S&P kohustus esitama komisjonile igal aastal kohustuste rakendamist käsitleva konfidentsiaalse aruande. Kohustused kehtivad viis aastat alates rakendamise kuupäevast.

| (14) | Kuid S&P kavatseb kehtestada US ISIN-koodide registri kasutamisele teatavad piirangud. Nii otsesed kui ka kaudsed kasutajad peavad sõlmima S&P-ga lepingu, mis keelab CUSIPide eraldamise US ISIN-andmetest ning US ISIN-koodide hulgi edastamise ja müügi muudele ettevõtjatele, kui EMPs asuvad tütarettevõtjad. Kaudsete kasutajate ja ISPde vahelistes lepingutes kehtestatakse samad sätted. ISPdel ja teenuseosutajatel on õigus US ISIN-kirjeid hulgi edasi müüa, kuid nad ei tohi eraldada CUSIPe US ISIN-andmetest. ISPdel lubatakse edastada US ISIN-kirjeid oma tütarettevõtjatele, kuid mitte muudele ISPdele. |
| --- | --- |

(14)

Kuid S&P kavatseb kehtestada US ISIN-koodide registri kasutamisele teatavad piirangud. Nii otsesed kui ka kaudsed kasutajad peavad sõlmima S&P-ga lepingu, mis keelab CUSIPide eraldamise US ISIN-andmetest ning US ISIN-koodide hulgi edastamise ja müügi muudele ettevõtjatele, kui EMPs asuvad tütarettevõtjad. Kaudsete kasutajate ja ISPde vahelistes lepingutes kehtestatakse samad sätted. ISPdel ja teenuseosutajatel on õigus US ISIN-kirjeid hulgi edasi müüa, kuid nad ei tohi eraldada CUSIPe US ISIN-andmetest. ISPdel lubatakse edastada US ISIN-kirjeid oma tütarettevõtjatele, kuid mitte muudele ISPdele.

| (15) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse otsuse vastuvõtmise kohta 25. oktoobril 2011. 26. oktoobril 2011 esitas ärakuulamise eest vastutav ametnik oma lõpparuande. |
| --- | --- |

(15)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse otsuse vastuvõtmise kohta 25. oktoobril 2011. 26. oktoobril 2011 esitas ärakuulamise eest vastutav ametnik oma lõpparuande.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  CUSIPid on siseriiklikud identifitseerimisnumbrid, millele riigi koodi ja kontrolljärgu lisamisel saadakse US ISIN. CUSIP on lühend, mis tuleneb inglise keelest (Committee on Uniform Security Identification Procedures).

(3)  Failiedastusprotokoll.

(4)  Kuupäev, mil S&P teeb US ISIN-koodide pearegistri FTP kaudu allalaaditavaks.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/10

---

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 31/06

| Liikmesriik | Hispaania |
| --- | --- |
| Lennuliin | La Gomera–Tenerife Norte
  La Gomera–(Tenerife Norte)–Gran Canaria
  El Hierro–Gran Canaria
  Gran Canaria–Tenerife Sur |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | Käesoleva teate avaldamiskuupäev |
| Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Ministerio de Fomento |
| Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana, 67 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel +34 915978454 |
| Faks +34 915978643 |
| E-post: registrotarifas@fomento.es |

Liikmesriik

Hispaania

Lennuliin

La Gomera–Tenerife Norte

La Gomera–(Tenerife Norte)–Gran Canaria

El Hierro–Gran Canaria

Gran Canaria–Tenerife Sur

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

Käesoleva teate avaldamiskuupäev

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Ministerio de Fomento

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana, 67

28071 Madrid

ESPAÑA

Tel +34 915978454

Faks +34 915978643

E-post: registrotarifas@fomento.es

---

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/11

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2012/C 31/07

Abi nr: SA.34213 (12/XA)

Liikmesriik: Saksamaa

Piirkond: Deutschland

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Bund: Effizienter Energieeinsatz im Gartenbau — Aufbau einer Informationsplattform zur Förderung des effizienten Energieeinsatzes im Gartenbau als Zusatzmodul des Gartenbau-Informationssystems hortigate zur Nutzung durch die Gartenbaubranche

612-40306/0002

Õiguslik alus: Die Beihilfe wird per Änderungsbescheid (AZ: BLE-514-06.01-08SV001) vom 6. Dezember 2011 auf Grundlage der Bundeshaushaltsordnung gewährt.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: 0,10 EUR (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev: —

Abikava või üksiktoetuse kestus: 26. jaanuarist 2012–31. detsembrini 2012

Abi eesmärk: Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE) |
| --- |
| Ref. 514 — Projektträger Agrarforschung |
| 53168 Bonn |
| DEUTSCHLAND |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE)

Ref. 514 — Projektträger Agrarforschung

53168 Bonn

DEUTSCHLAND

Veebileht: http://www.ble.de/SharedDocs/Downloads/04_Forschungsfoerderung/HortigateZusatzmodul_Projektverlaengerung2.html?nn=2303696

Muu teave: —

---

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/12

---

Otsus võtta saneerimismeetmed S.C. Forte Asigurări SA suhtes

(Avaldatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/17/EÜ (kindlustusseltside saneerimise ja likvideerimise kohta) artiklile 6)

2012/C 31/08

| Kindlustusandja | S.C. Forte Asigurări SA, registrijärgne asukoht aadressil Calea Grivitei nr. 6, etaj 5, sector 1, Bukarest, România registreeritud riiklikus äriregistriametis numbri all J40/1814/11.3.1996, ettevõtja unikaalne registrikood 8209593, seaduslik esindaja peadirektor Guglielmo Frinzi |
| --- | --- |
| Otsuse kuupäev, jõustumiskuupäev ja laad | 21. detsembri 2011. aasta otsus nr 1068, milles käsitletakse rahaliste vahendite taastamise kaval põhineva saneerimismenetluse algatamist S.C. Forte Asigurări SA suhtes, jõustub selle teatavakstegemise kuupäeval. |
| Pädevad asutused | Seaduse nr 503/2004 artikli 11 lõige 3
  Kindlustusjärelevalve komisjon, mille peakontor asub aadressil Str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, sectorul 1, Bukarest, România, ja mille maksuviitenumber on 14045240/1.7.2001 |
| Järelevalveasutus | Seaduse nr 503/2004 artikli 11 lõige 3
  Kindlustusjärelevalve komisjon, mille peakontor asub aadressil Str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, sectorul 1, Bukarest, România, ja mille maksuviitenumber on 4045240/1.7.2001 |
| Määratud haldur | Rahaliste vahendite taastamise kaval põhinev saneerimismenetlus ei nõua erihalduri määramist. |
| Kohaldatav õigus | Lege nr. 503/2004 privind redresarea financiară și falimentul societăților de asigurare (Seadus nr 503/2004 kindlustusandjate rahaliste vahendite ümberkorraldamise ja pankrotimenetluse kohta) |

Kindlustusandja

S.C. Forte Asigurări SA, registrijärgne asukoht aadressil Calea Grivitei nr. 6, etaj 5, sector 1, Bukarest, România registreeritud riiklikus äriregistriametis numbri all J40/1814/11.3.1996, ettevõtja unikaalne registrikood 8209593, seaduslik esindaja peadirektor Guglielmo Frinzi

Otsuse kuupäev, jõustumiskuupäev ja laad

21. detsembri 2011. aasta otsus nr 1068, milles käsitletakse rahaliste vahendite taastamise kaval põhineva saneerimismenetluse algatamist S.C. Forte Asigurări SA suhtes, jõustub selle teatavakstegemise kuupäeval.

Pädevad asutused

Seaduse nr 503/2004 artikli 11 lõige 3

Kindlustusjärelevalve komisjon, mille peakontor asub aadressil Str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, sectorul 1, Bukarest, România, ja mille maksuviitenumber on 14045240/1.7.2001

Järelevalveasutus

Seaduse nr 503/2004 artikli 11 lõige 3

Kindlustusjärelevalve komisjon, mille peakontor asub aadressil Str. Amiral Constantin Bălescu nr. 18, sectorul 1, Bukarest, România, ja mille maksuviitenumber on 4045240/1.7.2001

Määratud haldur

Rahaliste vahendite taastamise kaval põhinev saneerimismenetlus ei nõua erihalduri määramist.

Kohaldatav õigus

Lege nr. 503/2004 privind redresarea financiară și falimentul societăților de asigurare (Seadus nr 503/2004 kindlustusandjate rahaliste vahendite ümberkorraldamise ja pankrotimenetluse kohta)

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/13

---

RIIGIABI – AUSTRIA

Riigiabi SA.32554 (09/C) & SA.32172 (11/NN) – Hypo Group Alpe Adria

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 31/09

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 19. juuli 2011 kirjas teatas Euroopa Komisjon Austriale oma otsusest pikendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlust.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon pikendab menetlust, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Austriale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

| 1. | 12. mail 2009 (juhtum C 16/09) avaldas komisjon kahtlust ettevõtjale Hypo Group Alpe Adria (HGAA) antud ümberkorraldusabi kokkusobivuse kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b. |
| --- | --- |

1.

12. mail 2009 (juhtum C 16/09) avaldas komisjon kahtlust ettevõtjale Hypo Group Alpe Adria (HGAA) antud ümberkorraldusabi kokkusobivuse kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b.

| 2. | 29. detsembril 2010 teatas Austria täiendava abi andmisest ettevõtjale HGAA, et pank suudaks täita minimaalsed regulatiivsed kapitalinõuded. |
| --- | --- |

2.

29. detsembril 2010 teatas Austria täiendava abi andmisest ettevõtjale HGAA, et pank suudaks täita minimaalsed regulatiivsed kapitalinõuded.

II.   ASJAOLUD

| 3. | Panga varade läbivaatamisel 2010. aasta lõpus selgus, et vaja on teha täiendavaid mahakandmisi. Selleks et tagada regulatiivsete kapitalinõuete täitmine, andis Austria 31. detsembril 2010 ettevõtja HGAA varadele maksimaalselt 200 miljoni euro suuruse tagatise (Bürgschaft), mille kehtivus lõppeb 30. juunil 2013. Tagatise kehtivuse lõppemisel lõppeb ka tagatishüvitise maksmine. Väljamakstud tagatissummade hüvitamine lõppeb aga 2013. aasta augustis, olenemata sellest, kas summad on selleks ajaks tagasi makstud. Tagatise näol on tegemist konkreetse varade kogumi esimese järjekoha kahju kaitsega. |
| --- | --- |

3.

Panga varade läbivaatamisel 2010. aasta lõpus selgus, et vaja on teha täiendavaid mahakandmisi. Selleks et tagada regulatiivsete kapitalinõuete täitmine, andis Austria 31. detsembril 2010 ettevõtja HGAA varadele maksimaalselt 200 miljoni euro suuruse tagatise (Bürgschaft), mille kehtivus lõppeb 30. juunil 2013. Tagatise kehtivuse lõppemisel lõppeb ka tagatishüvitise maksmine. Väljamakstud tagatissummade hüvitamine lõppeb aga 2013. aasta augustis, olenemata sellest, kas summad on selleks ajaks tagasi makstud. Tagatise näol on tegemist konkreetse varade kogumi esimese järjekoha kahju kaitsega.

III.   HINNANG

| 4. | Kuni komisjon teeb otsuse ettevõtja HGAA ümberkorralduskava kohta, võib meedet pidada ajutiselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, sest see on vajalik, et ära hoida süsteemi seisukohast olulise panga maksejõuetus. Samal ajal lõppeb väljamakstud tagatissummade hüvitamine 31. augustil 2013 isegi juhul, kui summad ei ole selleks ajaks tagasi makstud. Komisjon kahtleb, kas see on piisav ja kas hüvitamist ei tuleks jätkata kuni väljamakstud tagatissummade tagasimaksmiseni. Seetõttu käsitleb komisjon ümberkorralduskava hindamise käigus ka seda küsimust. |
| --- | --- |

4.

Kuni komisjon teeb otsuse ettevõtja HGAA ümberkorralduskava kohta, võib meedet pidada ajutiselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, sest see on vajalik, et ära hoida süsteemi seisukohast olulise panga maksejõuetus. Samal ajal lõppeb väljamakstud tagatissummade hüvitamine 31. augustil 2013 isegi juhul, kui summad ei ole selleks ajaks tagasi makstud. Komisjon kahtleb, kas see on piisav ja kas hüvitamist ei tuleks jätkata kuni väljamakstud tagatissummade tagasimaksmiseni. Seetõttu käsitleb komisjon ümberkorralduskava hindamise käigus ka seda küsimust.

| 5. | Lisaks sellele on komisjon otsustanud pikendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlust seoses eespool nimetatud abimeetmega ettevõtjale HGAA. Komisjonil on endiselt kahtlusi, mida toetab ka täiendava abi vajalikkus, kas ümberkorralduskava on sobilik HGAA elujõulisuse taastamiseks pikaajalises perspektiivis, kas konkurentsimoonutused on piisavalt piiratud ja kas tegemist on asjakohase koormuse jagamisega. |
| --- | --- |

5.

Lisaks sellele on komisjon otsustanud pikendada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlust seoses eespool nimetatud abimeetmega ettevõtjale HGAA. Komisjonil on endiselt kahtlusi, mida toetab ka täiendava abi vajalikkus, kas ümberkorralduskava on sobilik HGAA elujõulisuse taastamiseks pikaajalises perspektiivis, kas konkurentsimoonutused on piisavalt piiratud ja kas tegemist on asjakohase koormuse jagamisega.

KIRJA TEKST

„The Commission wishes to inform Austria that, having examined the information supplied by the Austrian authorities on the aid measure in the form of an asset guarantee to the benefit of Hypo Group Alpe Adria (“HGAA” or “the bank”), it has decided to temporarily find that aid measure compatible with the internal market until it has concluded its examination of the restructuring plan of the bank and that it has decided to extend the proceedings laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (1) (TFEU) which were instigated by decision C(2009) 3811 final on 12 May 2009 and extended on 23 December 2009 and on 22 June 2010.

1.   PROCEDURE

| 1. | In December 2008, Hypo Group Alpe Adria (HGAA), which was BayernLB's subsidiary at the time, received EUR 700 million of capital from BayernLB following large write-downs and losses. In addition, HGAA received EUR 900 million in Tier 1 Partizipationskapital
   (2) from the Republic of Austria on the basis of the Austrian bank support scheme (3). |
| --- | --- |

1.

In December 2008, Hypo Group Alpe Adria (HGAA), which was BayernLB's subsidiary at the time, received EUR 700 million of capital from BayernLB following large write-downs and losses. In addition, HGAA received EUR 900 million in Tier 1 Partizipationskapital
   (2) from the Republic of Austria on the basis of the Austrian bank support scheme (3).

| 2. | On 29 April 2009, Germany notified a restructuring plan for BayernLB, including HGAA, to the Commission. Austria provided a viability plan for HGAA at the same date. |
| --- | --- |

2.

On 29 April 2009, Germany notified a restructuring plan for BayernLB, including HGAA, to the Commission. Austria provided a viability plan for HGAA at the same date.

| 3. | In its decision of 12 May 2009 in case N 254/09 (4) (“the opening decision”) the Commission initiated a formal investigation procedure, raising doubts about the compatibility of the restructuring aid to BayernLB with the internal market, and in particular whether the restructuring plan was apt to restore the viability of BayernLB. In the same decision, the Commission questioned whether HGAA was fundamentally sound and expressed doubts regarding the compatibility of the aid granted to HGAA by Austria with the internal market. |
| --- | --- |

3.

In its decision of 12 May 2009 in case N 254/09 (4) (“the opening decision”) the Commission initiated a formal investigation procedure, raising doubts about the compatibility of the restructuring aid to BayernLB with the internal market, and in particular whether the restructuring plan was apt to restore the viability of BayernLB. In the same decision, the Commission questioned whether HGAA was fundamentally sound and expressed doubts regarding the compatibility of the aid granted to HGAA by Austria with the internal market.

| 4. | Austria notified additional aid measures for HGAA on 18 December 2009, including a temporary asset guarantee which has since expired, a capital injection and a provision of liquidity. In its decision of 23 December 2009 in cases C 16/09 and N 698/09 (5) (“the rescue decision”) the Commission extended the investigation procedure in relation to those measures, which it at the same time found temporarily compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of up to six months. Austria purchased the existing shares from the previous owners for a symbolic euro and became therefore on 30 December 2009 the sole owner of the bank. |
| --- | --- |

4.

Austria notified additional aid measures for HGAA on 18 December 2009, including a temporary asset guarantee which has since expired, a capital injection and a provision of liquidity. In its decision of 23 December 2009 in cases C 16/09 and N 698/09 (5) (“the rescue decision”) the Commission extended the investigation procedure in relation to those measures, which it at the same time found temporarily compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU for a period of up to six months. Austria purchased the existing shares from the previous owners for a symbolic euro and became therefore on 30 December 2009 the sole owner of the bank.

| 5. | On 16 April 2010 Austria submitted a restructuring plan for HGAA. |
| --- | --- |

5.

On 16 April 2010 Austria submitted a restructuring plan for HGAA.

| 6. | In view of the ongoing assessment of the restructuring plan by the Commission Austria asked for a prolongation of the temporary approval of the measures for HGAA by letter dated 15 June 2010. The Commission decided on 22 June 2010 in case C 16/09 (6) to prolong the validity of the measures until it had concluded on the restructuring plan (“the prolongation decision”). |
| --- | --- |

6.

In view of the ongoing assessment of the restructuring plan by the Commission Austria asked for a prolongation of the temporary approval of the measures for HGAA by letter dated 15 June 2010. The Commission decided on 22 June 2010 in case C 16/09 (6) to prolong the validity of the measures until it had concluded on the restructuring plan (“the prolongation decision”).

| 7. | The Commission sent a list of questions regarding the submitted restructuring plan to Austria on 11 June 2010, to which Austria responded on 20 September 2010. |
| --- | --- |

7.

The Commission sent a list of questions regarding the submitted restructuring plan to Austria on 11 June 2010, to which Austria responded on 20 September 2010.

| 8. | On 29 December 2010, Austria notified an additional measure in favour of HGAA in the form of an asset guarantee amounting to EUR 200 million. As the measure has already been granted, it is considered as non-notified. In view of the separation of the procedures relating to BayernLB and HGAA, the Commission informed Austria and Germany on 7 February 2011 that the case of HGAA would be split procedurally from the C 16/09 case and would thereafter be referred to as SA.32554 (09/C) “Restructuring Aid for Hypo Group Alpe Adria”. A meeting with the Austrian authorities took place on 24 January 2011. On 18 March, 15 April, and 3 May 2011, Austria submitted further information. |
| --- | --- |

8.

On 29 December 2010, Austria notified an additional measure in favour of HGAA in the form of an asset guarantee amounting to EUR 200 million. As the measure has already been granted, it is considered as non-notified. In view of the separation of the procedures relating to BayernLB and HGAA, the Commission informed Austria and Germany on 7 February 2011 that the case of HGAA would be split procedurally from the C 16/09 case and would thereafter be referred to as SA.32554 (09/C) “Restructuring Aid for Hypo Group Alpe Adria”. A meeting with the Austrian authorities took place on 24 January 2011. On 18 March, 15 April, and 3 May 2011, Austria submitted further information.

| 9. | On 21 April 2011, Austria submitted a new restructuring plan for HGAA. |
| --- | --- |

9.

On 21 April 2011, Austria submitted a new restructuring plan for HGAA.

| 10. | On 24 May 2011, the Commission found the EUR 200 million asset guarantee in favour of HGAA temporarily compatible with the internal market (decision SA.32172 (11/NN)), while extending the formal investigation procedure. |
| --- | --- |

10.

On 24 May 2011, the Commission found the EUR 200 million asset guarantee in favour of HGAA temporarily compatible with the internal market (decision SA.32172 (11/NN)), while extending the formal investigation procedure.

| 11. | Subsequently, the Austrian authorities pointed out to the Commission that one element of the decision of 24 May 2011 did not reflect the final agreement on the guarantee between Austria and the bank. |
| --- | --- |

11.

Subsequently, the Austrian authorities pointed out to the Commission that one element of the decision of 24 May 2011 did not reflect the final agreement on the guarantee between Austria and the bank.

| 12. | It is necessary to deal with that discrepancy. The present decision thus replaces and annuls the decision of 24 May 2011 (SA.32172 (C(2011) 3648 final)). |
| --- | --- |

12.

It is necessary to deal with that discrepancy. The present decision thus replaces and annuls the decision of 24 May 2011 (SA.32172 (C(2011) 3648 final)).

| 13. | Given the urgency of the measures, Austria has exceptionally agreed that this decision is adopted in the English language. |
| --- | --- |

13.

Given the urgency of the measures, Austria has exceptionally agreed that this decision is adopted in the English language.

2.   DESCRIPTION

2.1.   The beneficiary and the temporarily authorised aid measures

| 14. | The seat and headquarter of HGAA is in Carinthia (Austria) from where the bank and the leasing business is controlled. For a detailed description of the beneficiary and the authorised aid measures so far, reference is made to the opening decision and the rescue decision. |
| --- | --- |

14.

The seat and headquarter of HGAA is in Carinthia (Austria) from where the bank and the leasing business is controlled. For a detailed description of the beneficiary and the authorised aid measures so far, reference is made to the opening decision and the rescue decision.

2.2.   The additional aid measure

| 15. | In order to gain a deeper insight into its own portfolios, the bank conducted the so-called “Review Rush” in the second half of 2010. The results of that exercise showed an additional need for write-downs which would have reduced the available excess capital of the bank to a degree where it was possible that the bank would not meet regulatory capital requirements at the end of 2010. |
| --- | --- |

15.

In order to gain a deeper insight into its own portfolios, the bank conducted the so-called “Review Rush” in the second half of 2010. The results of that exercise showed an additional need for write-downs which would have reduced the available excess capital of the bank to a degree where it was possible that the bank would not meet regulatory capital requirements at the end of 2010.

| 16. | To avoid regulatory capital ratios being breached, Austria granted to HGAA an asset guarantee with similar features to those of a capital injection (Bürgschaft) amounting to EUR 200 million (including outstanding interest payments) from 31 December 2010 until 30 June 2013 (“the guaranteed amount”). The guaranteed amount will constitute a first-loss protection against the need for write-downs for specified parts of outstanding assets with a nominal value of EUR 200 million in a larger asset pool with a nominal value of [...] (7) and a book value as of 31 December 2010 of [...], which are listed in a so-called Annex 1 (“Annex 1 assets”). |
| --- | --- |

16.

To avoid regulatory capital ratios being breached, Austria granted to HGAA an asset guarantee with similar features to those of a capital injection (Bürgschaft) amounting to EUR 200 million (including outstanding interest payments) from 31 December 2010 until 30 June 2013 (“the guaranteed amount”). The guaranteed amount will constitute a first-loss protection against the need for write-downs for specified parts of outstanding assets with a nominal value of EUR 200 million in a larger asset pool with a nominal value of [...] (7) and a book value as of 31 December 2010 of [...], which are listed in a so-called Annex 1 (“Annex 1 assets”).

| 17. | The effect of the asset guarantee is to reduce the provisioning or write-down needs of the bank and to protect its capital base. The measure differs from standard impaired asset measures because the specific construction of the guarantee is such that it will only influence [...]. By contrast, the granting of the measure does not affect the bank's risk weighted assets (RWA) as such. The guarantee is therefore given for (book) losses which have already occurred. That first-loss protection also distinguishes the measure from a standard impaired asset measure. |
| --- | --- |

17.

The effect of the asset guarantee is to reduce the provisioning or write-down needs of the bank and to protect its capital base. The measure differs from standard impaired asset measures because the specific construction of the guarantee is such that it will only influence [...]. By contrast, the granting of the measure does not affect the bank's risk weighted assets (RWA) as such. The guarantee is therefore given for (book) losses which have already occurred. That first-loss protection also distinguishes the measure from a standard impaired asset measure.

| 18. | The guarantee will be triggered for individual assets if HGAA cannot manifestly recuperate the guaranteed value from a guaranteed asset (for instance through court proceedings) — including from available collateral or any other party. However, while the guarantee can be triggered earlier, any actual payments due under the guarantee will be made as of 1 September 2013 at the earliest and until 31 January 2015 at the latest. |
| --- | --- |

18.

The guarantee will be triggered for individual assets if HGAA cannot manifestly recuperate the guaranteed value from a guaranteed asset (for instance through court proceedings) — including from available collateral or any other party. However, while the guarantee can be triggered earlier, any actual payments due under the guarantee will be made as of 1 September 2013 at the earliest and until 31 January 2015 at the latest.

| 19. | The remuneration of the guarantee is as follows: (i) from the moment when the guarantee is granted, HGAA shall pay a 10 % p.a. remuneration on the part of the assets guaranteed by Austria (8) and (ii) for amounts called upon HGAA shall pay from the moment the guarantee is triggered and until two months after the guarantee expires (31 August 2013) instead of the remuneration set out in (i) 10 % p.a. on the amount called upon as calculated at the end of each month. The payment in case of (ii) which will be paid before any payments are made on [...] instruments — depends on the bank recording a profit and no payment is due for any year in which no profits are shown. The remuneration is non-cumulative. |
| --- | --- |

19.

The remuneration of the guarantee is as follows: (i) from the moment when the guarantee is granted, HGAA shall pay a 10 % p.a. remuneration on the part of the assets guaranteed by Austria (8) and (ii) for amounts called upon HGAA shall pay from the moment the guarantee is triggered and until two months after the guarantee expires (31 August 2013) instead of the remuneration set out in (i) 10 % p.a. on the amount called upon as calculated at the end of each month. The payment in case of (ii) which will be paid before any payments are made on [...] instruments — depends on the bank recording a profit and no payment is due for any year in which no profits are shown. The remuneration is non-cumulative.

2.3.   The restructuring plan

| 20. | Austria submitted a new restructuring plan on 21 April 2011, which defines as the core of the bank the preservation of the South-Eastern European (SEE) network bank together with a central controlling unit in the Austrian holding. The SEE network consists of [...]. Leasing is to be significantly curtailed and kept under the governance of the locally active SEE banks. The plan acknowledges the need for a structured know-how transfer and an amplification of the local funding base for the different banks in the network. The new plan provides for a reprivatisation of the bank in [...]. |
| --- | --- |

20.

Austria submitted a new restructuring plan on 21 April 2011, which defines as the core of the bank the preservation of the South-Eastern European (SEE) network bank together with a central controlling unit in the Austrian holding. The SEE network consists of [...]. Leasing is to be significantly curtailed and kept under the governance of the locally active SEE banks. The plan acknowledges the need for a structured know-how transfer and an amplification of the local funding base for the different banks in the network. The new plan provides for a reprivatisation of the bank in [...].

| 21. | The banking activities in Austria (Hypo Alpe-Adria-Bank AG, “HBA”) are planned to be sold at the latest by the end of [...]. Due to the existing funding gap, the divestiture of the Italian bank is now planned for [...], instead of an originally envisaged earlier sale. |
| --- | --- |

21.

The banking activities in Austria (Hypo Alpe-Adria-Bank AG, “HBA”) are planned to be sold at the latest by the end of [...]. Due to the existing funding gap, the divestiture of the Italian bank is now planned for [...], instead of an originally envisaged earlier sale.

| 22. | Those business activities considered to be outside the scope of the new bank's core business activities are to be wound down or sold by the end of [...]. |
| --- | --- |

22.

Those business activities considered to be outside the scope of the new bank's core business activities are to be wound down or sold by the end of [...].

| 23. | The overall earnings figures for 2010 show a result before taxes of minus EUR 798 million, which is worse than projected earlier. The individual components show that — when compared with the previous projections submitted to the Commission — the total earnings were about [...] below those projected and the total operating costs about [...] higher than projected. The risk provisions were about [...] higher than initially projected. According to the bank, the differences can be explained by various one-off effects, higher than foreseen write-downs in leasing and the rigorous evaluation of the existing portfolio against possible credit risks. |
| --- | --- |

23.

The overall earnings figures for 2010 show a result before taxes of minus EUR 798 million, which is worse than projected earlier. The individual components show that — when compared with the previous projections submitted to the Commission — the total earnings were about [...] below those projected and the total operating costs about [...] higher than projected. The risk provisions were about [...] higher than initially projected. According to the bank, the differences can be explained by various one-off effects, higher than foreseen write-downs in leasing and the rigorous evaluation of the existing portfolio against possible credit risks.

3.   ASSESSMENT

3.1.   Existence of aid

| 24. | According to Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market. |
| --- | --- |

24.

According to Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.

| 25. | The Commission notes that the asset guarantee is granted from State resources within the meaning of Article 107(1) TFEU. Given that HGAA is an undertaking active in the financial sector, which is open to intense international competition, the Commission considers that any advantage from State resources to HGAA would have the potential to affect intra-Union trade and to distort competition. Austria does not dispute that the measure constitutes State aid. |
| --- | --- |

25.

The Commission notes that the asset guarantee is granted from State resources within the meaning of Article 107(1) TFEU. Given that HGAA is an undertaking active in the financial sector, which is open to intense international competition, the Commission considers that any advantage from State resources to HGAA would have the potential to affect intra-Union trade and to distort competition. Austria does not dispute that the measure constitutes State aid.

3.2.   Compatibility of the aid

3.2.1.   Application of Article 107(3)(b) TFEU

| 26. | Article 107(3)(b) TFEU provides for the possibility that State aid can be regarded as compatible with the internal market where it is granted “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”. |
| --- | --- |

26.

Article 107(3)(b) TFEU provides for the possibility that State aid can be regarded as compatible with the internal market where it is granted “to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State”.

| 27. | Whilst there has been a stabilisation process in financial markets the Commission considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are still fulfilled in view of the persistently precarious situation in financial markets and the risk of wider negative spill-over effects. |
| --- | --- |

27.

Whilst there has been a stabilisation process in financial markets the Commission considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) TFEU are still fulfilled in view of the persistently precarious situation in financial markets and the risk of wider negative spill-over effects.

| 28. | The Austrian Central Bank has already at an earlier occasion confirmed that HGAA is a bank with systemic importance for the financial market in Austria. Without the measure, HGAA risked closure by the supervisory authorities. For those reasons the Commission accepts that the guarantee can be assessed under Article 107(3)(b) TFEU. |
| --- | --- |

28.

The Austrian Central Bank has already at an earlier occasion confirmed that HGAA is a bank with systemic importance for the financial market in Austria. Without the measure, HGAA risked closure by the supervisory authorities. For those reasons the Commission accepts that the guarantee can be assessed under Article 107(3)(b) TFEU.

3.2.2.   Compatibility of the measure

| 29. | The Commission must assess the continuation of all emergency aid measures as restructuring aid, on the basis of the submitted restructuring plan (9). |
| --- | --- |

29.

The Commission must assess the continuation of all emergency aid measures as restructuring aid, on the basis of the submitted restructuring plan (9).

| 30. | As regards the compatibility of the asset guarantee, the Commission notes that the measure serves the purpose of preventing HGAA from having to provision or write down assets, which would have been necessary without the guarantee. In fact, it avoids the capital base from being reduced or allows the capital base to be increased, as the case may be. However, unlike a typical impaired asset measure, it does not have an effect on the risk weighted assets of the bank due to the technical construction of the guarantee which aims at reducing only the loan loss provisions of the bank. In addition, the asset guarantee covers the first loss and is thus also in that way different from a standard impaired asset measure. Also, any amount drawn needs to be repaid to the State. On that basis, as it is constructed, the effect of the measure is to protect the capital base of HGAA and is therefore similar to a capital injection into HGAA and needs to be assessed as such. For all those reasons, the Commission finds that the measure resembles a capital injection. |
| --- | --- |

30.

As regards the compatibility of the asset guarantee, the Commission notes that the measure serves the purpose of preventing HGAA from having to provision or write down assets, which would have been necessary without the guarantee. In fact, it avoids the capital base from being reduced or allows the capital base to be increased, as the case may be. However, unlike a typical impaired asset measure, it does not have an effect on the risk weighted assets of the bank due to the technical construction of the guarantee which aims at reducing only the loan loss provisions of the bank. In addition, the asset guarantee covers the first loss and is thus also in that way different from a standard impaired asset measure. Also, any amount drawn needs to be repaid to the State. On that basis, as it is constructed, the effect of the measure is to protect the capital base of HGAA and is therefore similar to a capital injection into HGAA and needs to be assessed as such. For all those reasons, the Commission finds that the measure resembles a capital injection.

| 31. | HGAA has received an asset guarantee amounting to EUR 200 million which will be remunerated with a 10 % fee p.a. on the total amount granted and not called (minus cancellations) from 30 December 2010 until 30 June 2013. For the amounts called upon, that remuneration will be replaced by a 10 % fee p.a. which will be paid from the moment the amounts are called upon until 31 August 2013 (i.e., two months after the guarantee expires). The latter remuneration is linked to the bank making profits and is not cumulative. The Commission notes that both the remuneration structure and level are similar to the remuneration typically required for a capital injection for a distressed bank under the Recapitalisation Communication. The level of remuneration is also in line with point 29 of the Austrian emergency bank support scheme (10) on emergency aid measures to distressed banks. However, the remuneration for amounts called upon stops on 31 August 2013. The length of payment of the remuneration therefore does not seem to be in line with the Recapitalisation Communication and what the Austrian emergency bank support scheme would require for a recapitalisation. The Commission thus has doubts whether the remuneration structure is adequate and whether the remuneration would not need to continue until repayment of the amounts called upon and will reassess that point when assessing the restructuring plan. |
| --- | --- |

31.

HGAA has received an asset guarantee amounting to EUR 200 million which will be remunerated with a 10 % fee p.a. on the total amount granted and not called (minus cancellations) from 30 December 2010 until 30 June 2013. For the amounts called upon, that remuneration will be replaced by a 10 % fee p.a. which will be paid from the moment the amounts are called upon until 31 August 2013 (i.e., two months after the guarantee expires). The latter remuneration is linked to the bank making profits and is not cumulative. The Commission notes that both the remuneration structure and level are similar to the remuneration typically required for a capital injection for a distressed bank under the Recapitalisation Communication. The level of remuneration is also in line with point 29 of the Austrian emergency bank support scheme (10) on emergency aid measures to distressed banks. However, the remuneration for amounts called upon stops on 31 August 2013. The length of payment of the remuneration therefore does not seem to be in line with the Recapitalisation Communication and what the Austrian emergency bank support scheme would require for a recapitalisation. The Commission thus has doubts whether the remuneration structure is adequate and whether the remuneration would not need to continue until repayment of the amounts called upon and will reassess that point when assessing the restructuring plan.

| 32. | Austria has previously granted aid to HGAA under the Austrian emergency bank support scheme and has in addition injected capital into HGAA in a rescue operation. Therefore, the present measure acts as a further recapitalisation for a distressed bank, for which an individual notification is required. |
| --- | --- |

32.

Austria has previously granted aid to HGAA under the Austrian emergency bank support scheme and has in addition injected capital into HGAA in a rescue operation. Therefore, the present measure acts as a further recapitalisation for a distressed bank, for which an individual notification is required.

| 33. | Austria has already supplied a restructuring plan which is currently being assessed by the Commission. Moreover, the outcome of the Review Rush report confirms the need for additional capital. The supervisory authorities have confirmed that the aid is necessary in order to prevent the threat of insolvency of a systemically relevant bank. |
| --- | --- |

33.

Austria has already supplied a restructuring plan which is currently being assessed by the Commission. Moreover, the outcome of the Review Rush report confirms the need for additional capital. The supervisory authorities have confirmed that the aid is necessary in order to prevent the threat of insolvency of a systemically relevant bank.

| 34. | The survival of HGAA requires that those measures are granted before a final decision about the restructuring can be taken and thus an urgent Commission Decision. Based on the information provided, the measure seems limited to the minimum necessary to ensure regulatory compliance of HGAA and an adequate capital buffer. A temporary approval of the measure pursuant to Article 107(3)(b) TFEU is therefore possible. |
| --- | --- |

34.

The survival of HGAA requires that those measures are granted before a final decision about the restructuring can be taken and thus an urgent Commission Decision. Based on the information provided, the measure seems limited to the minimum necessary to ensure regulatory compliance of HGAA and an adequate capital buffer. A temporary approval of the measure pursuant to Article 107(3)(b) TFEU is therefore possible.

| 35. | In relation to burden-sharing the Commission considers that the remuneration level and structure of the new aid measure can be considered appropriate in the current circumstances. It notes first that the proposed remuneration for the guarantee appears to be adequate, given that the remuneration will be paid once the guarantee is granted, and payments will continue once it is drawn and until two months after the guarantee expires. The fact that the remuneration is linked to the bank being profitable and not cumulative can be considered a typical feature also prevalent in Tier 1 capital injections. |
| --- | --- |

35.

In relation to burden-sharing the Commission considers that the remuneration level and structure of the new aid measure can be considered appropriate in the current circumstances. It notes first that the proposed remuneration for the guarantee appears to be adequate, given that the remuneration will be paid once the guarantee is granted, and payments will continue once it is drawn and until two months after the guarantee expires. The fact that the remuneration is linked to the bank being profitable and not cumulative can be considered a typical feature also prevalent in Tier 1 capital injections.

| 36. | A particular element contributing to ease burden-sharing concerns is that the previous shareholders already lost their stakes when Austria took over the bank in December 2009. Their elimination reduces the risk that the measure would benefit (former) shareholders without them fully contributing to the rescue of the bank. |
| --- | --- |

36.

A particular element contributing to ease burden-sharing concerns is that the previous shareholders already lost their stakes when Austria took over the bank in December 2009. Their elimination reduces the risk that the measure would benefit (former) shareholders without them fully contributing to the rescue of the bank.

3.2.3.   Extension of the formal investigation procedure regarding the restructuring aid

| 37. | The formal investigation procedure into the restructuring of HGAA and the corresponding aid has to be extended with respect to the new measure. The final compatibility of the aid, and in particular the remuneration structure, will be assessed on the basis of the submitted restructuring plan. |
| --- | --- |

37.

The formal investigation procedure into the restructuring of HGAA and the corresponding aid has to be extended with respect to the new measure. The final compatibility of the aid, and in particular the remuneration structure, will be assessed on the basis of the submitted restructuring plan.

| 38. | The Commission acknowledges that Austria has submitted a revised restructuring plan for HGAA, which contains a number of changes compared to the previously submitted plan. However, the information provided to date regarding the revised restructuring plan does not allay all the doubts raised by the Commission in the opening decision regarding restoration of viability, burden-sharing and limitation of distortions of competition. |
| --- | --- |

38.

The Commission acknowledges that Austria has submitted a revised restructuring plan for HGAA, which contains a number of changes compared to the previously submitted plan. However, the information provided to date regarding the revised restructuring plan does not allay all the doubts raised by the Commission in the opening decision regarding restoration of viability, burden-sharing and limitation of distortions of competition.

| 39. | The Commission notes that additional aid has become necessary, which demonstrates that the previously submitted draft restructuring plan was not sufficient to restore the viability of HGAA. At present, it is not clear whether the revised plan tackles all the weaknesses of the previous plan. |
| --- | --- |

39.

The Commission notes that additional aid has become necessary, which demonstrates that the previously submitted draft restructuring plan was not sufficient to restore the viability of HGAA. At present, it is not clear whether the revised plan tackles all the weaknesses of the previous plan.

| 40. | The Commission continues to have doubts as regards the business model of the bank. In particular, the Commission needs to investigate further the synergies arising from the market presence of HGAA in all the network countries, and the function and tasks attributed to the holding. In particular it remains unclear to which extent financial products, controlling devices and procedures (e.g. for risk management) can be used and applied to the SEE network in its entirety, given the different level of the development of the local banking markets. |
| --- | --- |

40.

The Commission continues to have doubts as regards the business model of the bank. In particular, the Commission needs to investigate further the synergies arising from the market presence of HGAA in all the network countries, and the function and tasks attributed to the holding. In particular it remains unclear to which extent financial products, controlling devices and procedures (e.g. for risk management) can be used and applied to the SEE network in its entirety, given the different level of the development of the local banking markets.

| 41. | Also, the Commission has doubts whether the lower than previously projected results for the year 2010 can be explained by one-off effects and the allegedly more rigorous examination of the existing portfolio. |
| --- | --- |

41.

Also, the Commission has doubts whether the lower than previously projected results for the year 2010 can be explained by one-off effects and the allegedly more rigorous examination of the existing portfolio.

| 42. | Furthermore, the Commission continues to see significant structural funding problems for HGAA due to its wholesale funding model. In particular it notes the funding gap for the operating banking and leasing units on a country level. |
| --- | --- |

42.

Furthermore, the Commission continues to see significant structural funding problems for HGAA due to its wholesale funding model. In particular it notes the funding gap for the operating banking and leasing units on a country level.

| 43. | In relation to the new aid measure, the Commission recalls that the measure covers only specified parts on individual assets, which are themselves part of a wider asset pool (11). Therefore the non-covered parts of the assets do not benefit from the guarantee and could still show additional future deterioration which might lead to additional losses for the bank, with a potential impact on the viability of the bank. The Commission will assess that risk within the formal investigation. |
| --- | --- |

43.

In relation to the new aid measure, the Commission recalls that the measure covers only specified parts on individual assets, which are themselves part of a wider asset pool (11). Therefore the non-covered parts of the assets do not benefit from the guarantee and could still show additional future deterioration which might lead to additional losses for the bank, with a potential impact on the viability of the bank. The Commission will assess that risk within the formal investigation.

| 44. | In addition, the Commission has still doubts as to whether the envisaged divestitures are sufficient to adequately limit the distortions of competition created by the aid. In that respect the Commission notes that, according to point 31 of the Restructuring Communication, such measures must also reflect the amount of aid, which has increased. |
| --- | --- |

44.

In addition, the Commission has still doubts as to whether the envisaged divestitures are sufficient to adequately limit the distortions of competition created by the aid. In that respect the Commission notes that, according to point 31 of the Restructuring Communication, such measures must also reflect the amount of aid, which has increased.

4.   DECISION

The Commission has decided to temporarily find the EUR 200 million asset guarantee in favour of HGAA compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(b) TFEU until the Commission has taken a final decision on the restructuring aid.

In the light of the considerations above, the Commission has further decided to extend the proceedings as laid down in Article 108(2) TFEU with respect to the above aid measure in favour of HGAA.

Austria is requested to forward a copy of this letter to HGAA immediately.

The Commission wishes to remind Austria that Article 108(3) TFEU has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.

The Commission warns Austria that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union. It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publishing a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter. All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication.”

---

(1)  With effect from 1 December 2009, Articles 87 and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the TFEU. The two sets of provisions are, in substance, identical. For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should be understood as references to Articles 87 and 88, respectively, of the EC Treaty where appropriate.

1

(2)  Tier 1 capital with no voting rights.

2

(3)  Commission Decision of 9 December 2008 in case N 557/08 (OJ C 3, 8.1.2009, p. 2), Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich, last prolonged by Commission Decision of 16 December 2010 in case SA.32018 (10/N) (OJ C 20, 21.1.2011, p. 3).

3

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(4)  OJ C 134, 13.6.2009, p. 31.

4

(5)  OJ C 85, 31.3.2010, p. 21.

5

(6)  OJ C 266, 1.10.2010, p. 5.

6

(7)  Confidential information.

7

(8)  HGAA has the right to cancel any outstanding guaranteed amount which it does not intend to use anymore.

8

(9)  Commission Communication on the return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules (OJ C 195, 19.8.2009, p. 9).

9

(10)  See reference in footnote 3.

10

(11)  See paragraph (17).

11

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 31/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PAPAS ANTIGUAS DE CANARIAS”

EÜ nr: ES-PDO-0005-0866-11.03.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Papas Antiguas de Canarias”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. – | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6. –

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

3.2.1.   Üldine kirjeldus

„Papas Antiguas de Canarias” tähistab niisuguste kartulisortide mugulaid, mida kasvatatakse Kanaari saartel ning kutsutakse „vanadeks”, kuid ka kohalikeks, traditsioonilisteks ja/või värvilisteks sortideks. Need kasvavad tootmispiirkonnas saadud seemnest ning kuuluvad liiki Solanum tuberosum, alaliikidesse andigena ja tuberosum ning triploidsesse liiki Solanum chaucha, mis kõik toodi Kanaari saartele enne 20. sajandit.

Kaitstud sordid on järgmised.

| Üldkeelne nimetus | Sünonüümid |
| --- | --- |
| Negrita de El Hierro | Papa Negra, Papa Negra de año, Papa de año |
| Buena Moza ó Palmera Blanca | Marciala Blanca, Palmera Blanca, Gobernadora Blanca, Forastera |
| Colorada | Marciala, Marciala Colorada, Palmera Colorada, Gobernadora Colorada, De Juan Niz |
| Corralera Tijarafera | |
| Corralera Colorada | |
| Corralera Legítima | |
| Corralera | |
| Negra de La Palma | Marciala Negra, Palmera Negra |
| Negra Veteada | |
| Rayada ó Jorge | Blanca y Morada |
| Haragana | |
| De Ojo Azul | |
| Blanca | |
| Moñigo de Camello | |
| De la Tierra | |
| Azucena Negra | Azucena Roja, Azucena Pintada, Azucena Oscura, Negra |
| Azucena Blanca | |
| Bonita Negra | Marrueco Negro |
| Bonita Blanca | Blanca Marrueca, Marrueca o Marroquina, Boba |
| Bonita Colorada | Marrueco/a Colorado/a, Bonita de Color, Bonita Roja |
| Bonita Llagada | Bonita Ojo Perdiz |
| Bonita Ojo de Perdíz | Bonita de Ojo Rosado, Ojo Perdiz |
| Borralla | Melonera, Montañera |
| Colorada de Baga | Colorada, Moruna, Londrera |
| Negra Yema de Huevo | Negra, Negra Ramuda, Morada o de Ojo Azul |
| Peluca Blanca | Peluquera Blanca |
| Peluca Negra | Peluqueras Negra |
| Peluca Roja | Peluca Rosada, Peluca Morada, Peluca Colorada, Peluca Encaranada, Peluquera Roja |
| Terrenta | Torrenta, Turrenta, Sietecueros, Bonita Terrenta |

Üldkeelne nimetus

Sünonüümid

Negrita de El Hierro

Papa Negra, Papa Negra de año, Papa de año

Buena Moza ó Palmera Blanca

Marciala Blanca, Palmera Blanca, Gobernadora Blanca, Forastera

Colorada

Marciala, Marciala Colorada, Palmera Colorada, Gobernadora Colorada, De Juan Niz

Corralera Tijarafera

Corralera Colorada

Corralera Legítima

Corralera

Negra de La Palma

Marciala Negra, Palmera Negra

Negra Veteada

Rayada ó Jorge

Blanca y Morada

Haragana

De Ojo Azul

Blanca

Moñigo de Camello

De la Tierra

Azucena Negra

Azucena Roja, Azucena Pintada, Azucena Oscura, Negra

Azucena Blanca

Bonita Negra

Marrueco Negro

Bonita Blanca

Blanca Marrueca, Marrueca o Marroquina, Boba

Bonita Colorada

Marrueco/a Colorado/a, Bonita de Color, Bonita Roja

Bonita Llagada

Bonita Ojo Perdiz

Bonita Ojo de Perdíz

Bonita de Ojo Rosado, Ojo Perdiz

Borralla

Melonera, Montañera

Colorada de Baga

Colorada, Moruna, Londrera

Negra Yema de Huevo

Negra, Negra Ramuda, Morada o de Ojo Azul

Peluca Blanca

Peluquera Blanca

Peluca Negra

Peluqueras Negra

Peluca Roja

Peluca Rosada, Peluca Morada, Peluca Colorada, Peluca Encaranada, Peluquera Roja

Terrenta

Torrenta, Turrenta, Sietecueros, Bonita Terrenta

3.2.2.   Toote eristavad omadused

3.2.2.1.   Füüsikalis-keemilised omadused

Valgusisaldus kuivaines on üle 1,5 %.

Kuivainesisaldus on üle 21 % ja võib kohati olla üle 30 %.

Kõrge kuivainesisalduse tõttu näevad kartulid keedetult välja jahused.

Nimetatud kartulite põhiline füüsikaline omadus, mis kuulub toote eripära hulka, on nende väiksus: läbimõõt on 1–8 cm.

3.2.2.2.   Morfoloogilised omadused

Kanaari saartele tüüpiline vulkaaniline pinnas, mida iseloomustab orgaaniliste ainete puudumine ja suur hulk basaldile omaseid mineraalaineid, on loonud ainulaadse toote, millel on iseloomulikud omadused, mis määravad kindlaks kartulite „Papas Antiguas de Canarias” eripärase morfoloogia:

| — | koore värvus, mis võib olla mustjaslilla või pruun, kuid ka roosa ja oranž; |
| --- | --- |

—

koore värvus, mis võib olla mustjaslilla või pruun, kuid ka roosa ja oranž;

| — | viljaliha värvus, mis varieerub kreemikaskollasest kuni munakollase intensiivse kollaseni. See värvus muutub keetmisel intensiivsemaks; |
| --- | --- |

—

viljaliha värvus, mis varieerub kreemikaskollasest kuni munakollase intensiivse kollaseni. See värvus muutub keetmisel intensiivsemaks;

| — | ümmargune kuju ja ebatasane pind, mida iseloomustavad madalamad või sügavamad lohud; |
| --- | --- |

—

ümmargune kuju ja ebatasane pind, mida iseloomustavad madalamad või sügavamad lohud;

| — | väike või väga väike suurus: läbimõõt on 1–8 cm. |
| --- | --- |

—

väike või väga väike suurus: läbimõõt on 1–8 cm.

3.2.2.3.   Organoleptilised omadused

Visuaalne vaatlus

| a) | välimus: juba kirjeldatud morfoloogilise iseloomustuse all; |
| --- | --- |

a)

välimus: juba kirjeldatud morfoloogilise iseloomustuse all;

| b) | sisemus: kartulite värvigamma ulatub kreemikaskollasest kuni intensiivse kollaseni, mis on nende värvus pärast keetmist. Mõnikord võib täheldada väga kauneid antotsüaniidirõngaid. |
| --- | --- |

b)

sisemus: kartulite värvigamma ulatub kreemikaskollasest kuni intensiivse kollaseni, mis on nende värvus pärast keetmist. Mõnikord võib täheldada väga kauneid antotsüaniidirõngaid.

Lõhn

Keedetud kartulitel „Papas Antiguas de Canarias” on värske, mahe ja kerge lõhn, milles on tunda maisi ja kastanit.

Maitse

Pärast keetmist on kartulid maitsemeelele kergesti eristuvad selle poolest, et need pole teralised. Need võivad olla jahused ja kreemjad või tihkelt kreemjad ja nõrgalt jahused. Maitse meenutab röstitud teravilja ning sügisesi pähkleid ja kuivatatud puuvilja.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei ole asjakohane.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei ole asjakohane.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tootmise erietappe, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on kirjeldatud tagapool.

3.5.1.   Pinnase ettevalmistamine ja seemne mahapanek

Pinnase ettevalmistamiseks kobestatakse seda läbikündmisega 15–20 cm sügavuselt vahemikus detsembrist veebruarini.

3.5.2.   Kündmine

Tehakse maksimaalselt kaks kündi. Esimene on sügav ja tehakse tükk aega enne seemne mahapanekut, et parandada pinnase vihmaveemahutavust. Teine viiakse läbi veidi enne seemne mahapanekut.

Mugulad asetatakse vagude põhja üksteisest 20–30 cm kaugusele.

3.5.3.   Muldamine

Kartulit mullatakse, kui võrse on 10–15 cm pikkune; taime varre ümber kuhjatakse mulda.

3.5.4.   Saagi koristamine

Saaki koristatakse käsitsi või mehhaniseeritult, kui mugul on saavutanud oma kaubandusliku küpsuse, füsioloogilise oleku, mida võib ära tunda järgmisest tunnustest: taime maapealse osa kolletamine, lehtede kärbumine ja mugula kuivamine. Saagikoristusperiood kestab maist augustini ja saagi koristamise aeg sõltub seemne mahapaneku ajast.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kartul pakendatakse ühtlaste partiidena uutesse ja puhastesse pakenditesse, mis on valmistatud toote säilitamiseks sobivast materjalist. Need pakendid plommitakse või õmmeldakse masinal kinni.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Tootel on märgised, millel peavad kindlasti olema nähtavalt ühenduse kaitstud päritolunimetuse logo ja KPN „Papas Antiguas de Canarias” ning andmed, mis peavad olema üldiselt õigusaktide kohaselt näidatud.

Inimtoiduks ettenähtud KPNiga kaitstud kartulitel on nummerdatud märgis või lisamärgis, mida kontrollib kontrolliasutus. See pannakse peale enne toote ringlusesse laskmist viisil, et seda ei oleks võimalik uuesti kasutada.

Märgisel võib olla nimetatud ka saar ja konkreetne koht, kus kaitstud kartul toodeti, ning kasvataja nimi.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

KPNi „Papas Antiguas de Canarias” määratletud geograafiline piirkond koosneb maa-aladest, mis sobivad Kanaari saartel taimekasvatuseks ja milleks on vulkaanilised alad keskmise kõrgusega alla 1 200 meetri merepinnast.

Kanaari saarestik koosneb seitsmest saarest: El Hierro, La Gomera, La Palma, Tenerife, Fuerteventura, Gran Canaria ja Lanzarote. Saarestik asetseb Aafrika looderanniku vastas ning selle geograafilised koordinaadid on 27° 37′–29° 25′ põhjalaiust ja 13° 20′–18° 10′ läänepikkust.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafilise piirkonna eripära on seotud selle laiuskraadi ning kliima, pinnase ja reljeefiga. Kõik need tingimused koos traditsiooniliste kasvatusmeetoditega annavad kartulitele „Papas Antiguas de Canarias” nende omadused.

Tegurid, millest on tingitud geograafilise piirkonna eripära, on järgmised.

—   Laiuskraad: Kanaari saarte geograafiline asend tagab optimaalsed tingimused kartulite „Papas Antiguas de Canarias” kasvatamiseks. Saarte geograafilised koordinaadid on 27° 37′–29° 25′ põhjalaiust ja 13° 20′–18° 10′ läänepikkust.

—   Kliima ja pinnas: KPNi puhul määratletud geograafilisele piirkonnale tüüpilist vulkaanilist pinnast iseloomustab orgaaniliste ainete puudumine ja suur hulk basaldile omaseid mineraalaineid.

Kartuleid „Papas Antiguas de Canarias” toodetakse pinnasetüüpidel, mis sisaldavad savi ja lupja, mida tuntakse rahvapäraste nimetuste „savipinnas” ja „must ehk pulbriline pinnas” all ning mis on Kanaari saartele iseloomulikud.

Kartulite „Papas Antiguas de Canarias” kasvatamise piirkond vastab klimaatilistele territooriumidele Oleo-Rhamnatea crenulatae (Kanaaride sooja biokliima ja poolpõuase kuiva varjulise kliima kõvalehised metsad) ja Pruno-Laureata azoricae (Kanaaride sooja biokliima ja mõõdukalt niiske kuni niiske varjulise kliima loorberimetsad). See kliima ja pinnas on kartulite „Papas Antiguas de Canarias” kasvatamisel määravad tegurid.

—   Reljeef: kartulite „Papas Antiguas de Canarias” kasvatamise piirkond paikneb soodsas medianías’te enklaavis, mis asub alla 1 200 meetri kõrgusel merepinnast, mis on geograafiliselt eriline ja kus on kliima, mida iseloomustavad termilised inversioonid vastavalt kõrgusele – passaattuulte ja Kanaaride külma hoovuse ning Aafrika mandrilt pärit hoovuste (tiempo sur) tagajärg. Medianías’te ala on maastikuobjekt, millel on Kanaari saartel eriline tähtsus: tegemist on territooriumiga, mida on aeglaselt ja hoolsalt arendanud Kanaaride põllumajandustootjad, kes on pidanud ületama sajandite jooksul põllumajanduse arengu ees seisvaid raskusi, mis on seotud järskude kallakute, maa puudumise, vee vähesuse ja valdavate tuultega.

—   Inimtegur: ajalooliselt on kartuleid „Papas Antiguas de Canarias” kasvatatud oma koduses aedviljaaias, tänu millele on aastate jooksul säilinud traditsioonilised meetodid. Nimetatud meetodite puhul viiakse mahapanemise kõik etapid, st maa ettevalmistamine, kahekordne künd, seemne panemine vagudesse vahemikus detsembrist veebruarini, läbi käsitsi või vähesel määral mehhaniseeritult. Lanzarotel pannakse kartul pinnase ja maapinnavormide eripära tõttu maha tavaliselt tööriista abil, mida kutsutakse plantón'iks. Inimesed teevad ka selliseid traditsioonilisi toiminguid nagu muldamine, mille käigus kuhjatakse mulda taime varre ümber.

Kartulite „Papas Antiguas de Canarias” kohalikud sordid vastavad mugulatele, mida Euroopas toodetakse traditsiooniliselt Kanaari saartel ning millel on mitte üksnes hindamatu geneetiline pärand, vaid mis kujutavad endast ka olulist etnograafilist ja ühiskondlik-majanduslikku pärandit, sest need on tihedalt seotud medianías’te kui traditsiooniliste agrosüsteemide tavade ja kommetega. Need kartulid on aidanud ka säilitada oma tulu põllumajandustootjatel, kes neid endiselt kasvatavad.

Nimetatud kartulitel on koht saarte traditsioonilises kokakunstis, need kuuluvad Kanaaride köögi iseloomulike elementide hulka ja on üks tooteid, mida turistid kõige enam küsivad.

5.2.   Toote eripära:

Kartulitele „Papas Antiguas de Canarias” annavad nende eripära füüsikalis-keemilised omadused, isesugune kuju, organoleptiliste omaduste ainulaadsus, pikk kasvuperiood ja kasvatamise viis.

| — | Suur kuivainesisaldus – üle 21 % – on üks KPNiga hõlmatud kartulite iseloomulikke füüsikalis-keemilisi omadusi. |
| --- | --- |

—

Suur kuivainesisaldus – üle 21 % – on üks KPNiga hõlmatud kartulite iseloomulikke füüsikalis-keemilisi omadusi.

| — | Morfoloogia: ebaühtlase kerakujulise vormi, väikese suuruse (läbimõõt 1–8 cm), koore värvuse ja lohkude tõttu tunneb tarbija kartulid „Papas Antiguas de Canarias” ostmisel kergesti ära. |
| --- | --- |

—

Morfoloogia: ebaühtlase kerakujulise vormi, väikese suuruse (läbimõõt 1–8 cm), koore värvuse ja lohkude tõttu tunneb tarbija kartulid „Papas Antiguas de Canarias” ostmisel kergesti ära.

| — | Organoleptilised omadused: kartulite „Papas Antiguas de Canarias” koore värvus hõlmab tervet kaunite värvide gammat: see võib olla mustjaslilla või pruun, aga ka roosa või oranž. Neid kartuleid nimetatakse muide ka „värvilisteks kartuliteks”. Nimetatud kaunid värvid on üks kartulite eriomadus. |
| --- | --- |

—

Organoleptilised omadused: kartulite „Papas Antiguas de Canarias” koore värvus hõlmab tervet kaunite värvide gammat: see võib olla mustjaslilla või pruun, aga ka roosa või oranž. Neid kartuleid nimetatakse muide ka „värvilisteks kartuliteks”. Nimetatud kaunid värvid on üks kartulite eriomadus.

Keedetud kartulitel „Papas Antiguas de Canarias” on värske, mahe ja kerge lõhn, milles on tunda maisi ja kastanit ning mille märkimisväärne püsimine ei lase neid muude kartulitega segamini ajada. Ka on keedetud kartulite maitse ainulaadne ning meenutab röstitud teravilju ja sügisesi kuivatatud puuvilju ja pähkleid. Keedetud kartulite „Papas Antiguas de Canarias” söödav osa on ühtlane tänu sellele, et need ei ole teralised. Tänu terade puudumisele on kartul suus meeldiv ja kergesti äratuntav.

| — | Nimetatud kartulite kasvuperiood on pikk, neil on pikem puhkeperiood, mistõttu nad sobivad säilitamiseks paremini kui muud sordid. |
| --- | --- |

—

Nimetatud kartulite kasvuperiood on pikk, neil on pikem puhkeperiood, mistõttu nad sobivad säilitamiseks paremini kui muud sordid.

| — | KPNiga hõlmatud sortidel on mugulate moodustumiseks vaja lühikesi valgusperioode ja temperatuurid võivad olla madalad, kuid ei tohi kunagi jääda alla 5 °C, isegi mitte külmal talveajal. Seepärast ongi Kanaari saarte medianías’ed ideaalne piirkond nende kasvatamiseks. |
| --- | --- |

—

KPNiga hõlmatud sortidel on mugulate moodustumiseks vaja lühikesi valgusperioode ja temperatuurid võivad olla madalad, kuid ei tohi kunagi jääda alla 5 °C, isegi mitte külmal talveajal. Seepärast ongi Kanaari saarte medianías’ed ideaalne piirkond nende kasvatamiseks.

| — | Hispaania riik kirjeldab toote eripära 16. jaanuari 2009. aasta kuninglikus dekreedis nr 31/2009, millega kehtestatakse söögikartulite riigisisesel turul turustamise kvaliteedistandard ja muudetakse 28. novembri 1984. aasta kuningliku dekreedi nr 2192/1984 (millega võetakse vastu värskete puu- ja köögiviljade riigisisesel turul turustamise kvaliteedistandardite rakendamise määrus) I lisa, milles on sõnaselgelt sätestatud et kartulid „Papas Antiguas de Canarias” ei pea vastama nendele standarditele. |
| --- | --- |

—

Hispaania riik kirjeldab toote eripära 16. jaanuari 2009. aasta kuninglikus dekreedis nr 31/2009, millega kehtestatakse söögikartulite riigisisesel turul turustamise kvaliteedistandard ja muudetakse 28. novembri 1984. aasta kuningliku dekreedi nr 2192/1984 (millega võetakse vastu värskete puu- ja köögiviljade riigisisesel turul turustamise kvaliteedistandardite rakendamise määrus) I lisa, milles on sõnaselgelt sätestatud et kartulid „Papas Antiguas de Canarias” ei pea vastama nendele standarditele.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ning toote kvaliteedi ja omaduste vahel tuleneb otseselt tootmistingimustest, eelkõige laiuskraadist (29° põhjalaiust kuni 27° lõunalaiust) ning määratletud geograafilise piirkonna kliimast ja pinnasest.

Kohanemine vulkaanilise basaltpinnase kuivusega, vulkaanilise liiva või lapilli olemasolu, orgaaniliste elementide puudumine ning Kanaari saartele omased kliima- ja pinnasetegurid on muutnud need sordid täiesti keskkonnakindlaks, nii et tekkis toode, mille muudavad ainulaadseks punktis 3.2.2 kirjeldatud erilised morfoloogilised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Kanaari saarte kliimat iseloomustab väike sademete hulk ja väga mägine reljeef (Kanaaridel asub ka Hispaania kõrgeim tipp). Vulkaanilised mäed ja kõik klimaatilised tingimused tekitavad ka nn horisontaalset vihma, mida põhjustavad inversioonid kõrgemal – passaattuulte ja Kanaaride külma hoovuse ning Aafrika mandrilt pärit hoovuste (tiempo sur) tagajärg. See horisontaalne vihm ei niisuta maapinda sügavuti, nii et kartulite märgainesisaldus on madal ning kuivaine-, kuid ka toitaine-, pigmendi- ja lõhnaühendisisaldus seega kõrge.

Kui rääkida inimtegurist, siis kartuleid „Papas Antiguas de Canarias” haritakse käsitsi või väga piiratud ulatuses mehhaniseeritult, kuna pinnas nõuab seda.

Kartulite „Papas Antiguas de Canarias” kasvatajate üks traditsiooniline meetod on vahetada seemet erinevate tootmisalade vahel kaitstud geograafilise piirkonna piires ning seda keerukas võrgustikus, mis on võimaldanud säilitada KPNiga hõlmatud sorte, mis on sajandite vältel kohanenud ja muutunud ainulaadseteks sortideks. Kanaari saartel asub praegu esimene kartulite „Papas Antiguas de Canarias” germoplasma pank, et neid kohalikke seemneid saaks paljundada.

Tegureid, mis annavad kartulitele „Papas Antiguas de Canarias” nende erilised omadused, ei saa eraldi võtta, sest need avaldavad mõju koos ning see muudabki toote nii ainulaadseks, et seda ei leia kusagilt mujalt.

Seega võib kõigest eelnevast järeldada, et piirkonna geograafilised (eelkõige laiuskraad), orograafilised, pinnase- (oluline tegur seda liiki kultuuri puhul) ja klimaatilised tingimused koostoimes põllumajandustootjate kasvatustraditsioonide ja kogemusega tagavad kartulite „Papas Antiguas de Canarias” erilised ja ainulaadsed omadused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.gobiernodecanarias.org/boc/2011/025/006.html

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 4.2.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 31/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 31/25

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 31/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CARNE DE ÁVILA”

EÜ nr: ES-PGI-0117-0093-13.06.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | | Toote kirjeldus |
| — | | Geograafiline piirkond |
| — | | Päritolutõend |
| — | | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

Image

Toote kirjeldus

—

Image

Geograafiline piirkond

—

Image

Päritolutõend

—

Image

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

Image

Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

3.1.   Toote kirjeldus:

Kasutatavate veisetõugude määratlust laiendatakse. Kasutada võib šarolee (Charolais) ja limusiini (Limousin) lihatõugude aretusloomi; need on tegelikult kõige levinumad aretusloomad ristamisel Avileña-Negra Ibérica tõugu aretusloomadega.

Määratlust laiendatakse neile sellepärast, et nende kasutamine on kaitstud piirkonnas tavaline ja põhjendatud läbiviidud uuringute ja nendest tulenevate järelduste seisukohast, st see, kui kaitstud toote hulka lisatakse esimesel ristamisel eranditult Avileña-Negra Ibérica tõust pärinevate aretusloomadega saadud loomad, võimaldab hoida nii saadud liha kvaliteeti ja parandada rümba kvaliteeti selle lihakuse osas, kusjuures säilib rasvasus.

Toote kirjeldus põhineb mõõdetavatel kriteeriumidel, nagu kinnitab riiklik põllumajandus- ja toiduaineteuuringute ning -tehnoloogia instituut (INIA – Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria) – mis kuulub teaduse ja uuenduste ministeeriumi haldusalasse – oma aruande „La evaluación genética de animales de la raza Avileña-Negra Ibérica para caracteres de la canal” („Avileña-Negra Ibérica tõugu loomade geneetiline hindamine rümba omaduste osas”) järeldustes.

Soo ja tõu kaupa jaotatud isendite nelja rühmaga – kuhu kuuluvad Avileña-Negra Ibérica tõugu pullid ja lehmad ning Avileña-Negra Ibérica tõugu aretusloomade esimesel ristamisel šarolee ja limusiini tõugu pullidega saadud pullid ja lehmad – tehtud katse tulemused näitasid, et rümba kvaliteediklass lihakuse ja tailihasisalduse osas on esimese ristamise korral veidi kõrgem. Keskmine rasvasus on 3. tüüpi ja kõikidel rümpadel ühesugune. See tegur on tihedalt seotud liha optimaalse laagerdumise ja kvaliteedi saavutamisega.

Tarbijale pakutava lõpptoote ühtlus ja kvaliteet tagatakse rümba kaalu erinevusega. Lisaks on rümba lihakusomadused paremad loomadel, kes on saadud Avileña-Negra Ibérica tõugu aretusloomade esimesel ristamisel šarolee ja limusiini tõugu pullidega.

Veel ajakohastatakse eri tüüpi loomade nimetusi, mis sõltuvad vanusest, võttes arvesse määrust (EÜ) nr 275/2007, mis käsitleb veiseliha märgistamist.

3.2.   Päritolutõend:

Lisatakse uued jälgitavusega seotud nõuded:

| — | loomade individuaalne identifitseerimine ametliku identifitseerimise abil ja, kui tegemist on Avileña-Negra Ibérica tõugu loomadega, tõuraamatu kõrvamärgiga; |
| --- | --- |

—

loomade individuaalne identifitseerimine ametliku identifitseerimise abil ja, kui tegemist on Avileña-Negra Ibérica tõugu loomadega, tõuraamatu kõrvamärgiga;

| — | toote sertifitseerimine: toote sertifitseerimise meetodid ning rümpade, tükkide ja portsjonite identifitseerimise süsteemid, mis tagavad jälgitavuse; |
| --- | --- |

—

toote sertifitseerimine: toote sertifitseerimise meetodid ning rümpade, tükkide ja portsjonite identifitseerimise süsteemid, mis tagavad jälgitavuse;

| — | osalevad ettevõtjad peavad põllumajandusettevõtete registreid, millesse nad märgivad saadud tooraine ja toodete osas söödaks ettenähtud tooraine ostetud partiid ja põllumajandusettevõttele ostetud loomad; samuti talletavad nad teabe klientide, tooraine koguse ja päritolu või tarnitud toodete, müüdud loomade sihtkoha (kasvatamine või tapmine) jms kohta; ühtlasi märgivad nad tapmisele minevate või kasvatamiseks mõeldud loomade partiide ning rümpade või rümbarühmade ja nende osade vahelise vastavuse. |
| --- | --- |

—

osalevad ettevõtjad peavad põllumajandusettevõtete registreid, millesse nad märgivad saadud tooraine ja toodete osas söödaks ettenähtud tooraine ostetud partiid ja põllumajandusettevõttele ostetud loomad; samuti talletavad nad teabe klientide, tooraine koguse ja päritolu või tarnitud toodete, müüdud loomade sihtkoha (kasvatamine või tapmine) jms kohta; ühtlasi märgivad nad tapmisele minevate või kasvatamiseks mõeldud loomade partiide ning rümpade või rümbarühmade ja nende osade vahelise vastavuse.

3.3.   Geograafiline piirkond:

Käesoleva punkti sõnastust muudetakse vea tõttu registreeritud spetsifikaadis. Selles spetsifikaadis ei ole mainitud Segovia provintsi, kuigi see esineb käesolevas punktis nimetatud 10. novembri 1993. aasta määruse artiklis 1. Tegemist on ilmselgelt koostamisveaga.

3.4.   Tootmismeetod:

Kuigi tootmismeetod ei ole muutunud, muudeti selle punkti sõnastust, et see kajastaks tavalisi tootmistavasid: laiaulatuslik kasvatus ja/või rändkarjakasvatus, keskkonnakaitse ning loomade heaolu.

3.5.   Märgistus:

Kasutatavaid identifitseerimissüsteeme, märgiste sisu ja märgistel esitatavat teavet ajakohastatakse.

Endised kaubamärgid asendati märgistega, sest sel viisil identifitseeritakse paremini nii rümpi kui ka nende osi ja tükke ning tagatakse seega jälgitavus ja kaitstud toote täielik identifitseerimine.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CARNE DE ÁVILA”

EÜ nr: ES-PGI-0117-0093-13.06.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Carne de Ávila”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1 | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kariloomad, kes sobivad KGTga „Carne de Ávila” kaitstud liha tootmiseks, kuuluvad Avileña-Negra Ibérica tõugu või on saadud sellesse tõugu kuuluvate aretusloomade ning šarolee ja limusiini tõugu pullide (kes on kantud registrisse Catálogo Español de Razas Integradas) esimesel ristamisel.

Vanuse järgi eristatakse mitut loomade kategooriat.

Vasikas: loom, kelle tapavanus on kõige rohkem 12 kuud ja keda ema imetas vähemalt 5 kuud.

Noor veis (añojo): vähemalt viiekuuselt võõrutatud loom, kelle tapavanus on üle 12 kuu ja kuni 24 kuud.

Pullmullikas: loom, kelle tapavanus on üle 24 kuu ja kuni 48 kuud.

Rümbad, mis võivad saada KGT, peavad Euroopa klassifikatsioonis kuuluma lihakusklassi O–U+ ning nende rasvasusklass peab olema 2–4.

| | Rasvasusklass |
| --- | --- |
| 1 | 1 + | 2 – | 2 | 2 + | 3 – | 3 | 3 + | 4 – | 4 | 4 + | 5 – | 5 |
| Lihakusklass | E | | | | | | | | | | | | | |
| U + | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| U | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| U – | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| R + | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| R | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| R – | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| O + | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| O | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| O – | | | | | | | | | | | | | |
| P + | | | | | | | | | | | | | |
| P | | | | | | | | | | | | | |
| P – | | | | | | | | | | | | | |

Rasvasusklass

1

1 +

2 –

2

2 +

3 –

3

3 +

4 –

4

4 +

5 –

5

Lihakusklass

E

U +

X

X

X

X

X

X

X

U

X

X

X

X

X

X

X

U –

X

X

X

X

X

X

X

R +

X

X

X

X

X

X

X

R

X

X

X

X

X

X

X

R –

X

X

X

X

X

X

X

O +

X

X

X

X

X

X

X

O

X

X

X

X

X

X

X

O –

P +

P

P –

Nimetatud loomadelt pärinev liha on katsumisel tihke, kergelt niiske ja peene tekstuuriga. Selle värvus on ere ja ulatub helepunasest purpurpunaseni. See sisaldab valget kuni kreemikat värvi rasva ning seda hinnatakse üldiselt väga kõrgelt tänu selle õrnusele ning tugevale ja kvaliteetsele maitsele.

Liha „Carne de Ávila” minimaalne laagerdumisaeg on neli päeva.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Tootmissüsteem on laiaulatuslik kasvatus ja/või rändkarjakasvatus koos karjamaade ja metsade ressursside (tõrud, võsud) kasutamisega. Rändkarjakasvatus on esivanematelt päritud tootmisviis, mille puhul kasutatakse ära olemasolevaid loodusvarasid ning kariloomad liiguvad aastaajati ühest kohast teise, mis pakub mitmekesisust ja täiendavaid võimalusi: karjatamine kõrgustes suvel ja sügisel, vahemere tamme ja korgitamme võsaga heinamaad talvel ja kevadel. Tegemist on tootmissüsteemidega, mille puhul loomad on vabapidamisel ja paiknevad hõredalt, keskmine tihedus on 0,2–0,4 loomühikut hektari kohta, paigutatud piirkondadesse, kus seda tõugu traditsiooniliselt karjatatakse ja mida oleks teistviisi väga raske kasutada. Kui toitu on vähe, saavad loomad lisasööta, mis sisaldab teravilju, valgurikkaid taimi ja muud taimset päritolu toorainet ning vajalikke mineraalaineid ja vitamiine.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tapmisele minevad loomad sünnivad, neid kasvatatakse ja nuumatakse punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas põllumajandusettevõtetes, kus kasvatatakse laiaulatuslikult aretuslehmi.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Rümpade, rümbaosade ja tükkide identifitseerimise ja jälgitavuse tagamiseks on igal KGTga kaitstud rümbal teatav arv märgiseid. Tegemist on järgmiste märgistega:

| 1) | rümbamärgised, millel on tagapool kirjeldatud üksikasjalik teave, v.a tüki liik; |
| --- | --- |

1)

rümbamärgised, millel on tagapool kirjeldatud üksikasjalik teave, v.a tüki liik;

| 2) | tükimärgised, millel on nõutav teave, näiteks tüki liik (esikoot, pähkeltüki viil jms); |
| --- | --- |

2)

tükimärgised, millel on nõutav teave, näiteks tüki liik (esikoot, pähkeltüki viil jms);

| 3) | lisamärgised, mis lisatakse juhtudel, mil tükk saadetakse teele portsjonitena; nendel lisamärgistel on sama teave, mis rümbal; |
| --- | --- |

3)

lisamärgised, mis lisatakse juhtudel, mil tükk saadetakse teele portsjonitena; nendel lisamärgistel on sama teave, mis rümbal;

| 4) | märgised „Carne de Ávila”, millel on peale kohustuslike märgete vähemalt järgmine teave: info reguleeriva asutuse identifitseerimise ja ametliku identifitseerimise kohta, tapmiskuupäev, rümba number, reguleeriva asutuse logo, Euroopa KGT logo ja vöötkood. |
| --- | --- |

4)

märgised „Carne de Ávila”, millel on peale kohustuslike märgete vähemalt järgmine teave: info reguleeriva asutuse identifitseerimise ja ametliku identifitseerimise kohta, tapmiskuupäev, rümba number, reguleeriva asutuse logo, Euroopa KGT logo ja vöötkood.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Tõu Avileña-Negra Ibérica tootmise piirkond koosneb allpool nimetatud põllumajanduspiirkondadest (mis on rühmitatud provintside ja autonoomsete piirkondade kaupa).

| | Andaluusia autonoomne piirkond: | Huelva: Sierra. |
| --- | --- | --- |

Andaluusia autonoomne piirkond:

Huelva: Sierra.

| | Jaén: Sierra Morena. |
| --- | --- |

Jaén: Sierra Morena.

| | Sevilla: Sierra Norte. |
| --- | --- |

Sevilla: Sierra Norte.

| | Aragóni autonoomne piirkond:
  Teruel: Serranía de Albarracín, Maestrazgo. |
| --- | --- |

Aragóni autonoomne piirkond:

Teruel: Serranía de Albarracín, Maestrazgo.

| | Castilla-La Mancha autonoomne piirkond: | Ciudad Real: Montes Norte, Campo Calatrava, Montes Sur, Pastos. |
| --- | --- | --- |

Castilla-La Mancha autonoomne piirkond:

Ciudad Real: Montes Norte, Campo Calatrava, Montes Sur, Pastos.

| | Toledo: Talavera, Torrijos, Sagra Toledo, La Jara, Montes de Nava Hermosa, Montes de los Yébenes. |
| --- | --- |

Toledo: Talavera, Torrijos, Sagra Toledo, La Jara, Montes de Nava Hermosa, Montes de los Yébenes.

| | Castilla-Leóni autonoomne piirkond: | Ávila: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- | --- |

Castilla-Leóni autonoomne piirkond:

Ávila: kõik omavalitsusüksused.

| | Burgos: Demanda. |
| --- | --- |

Burgos: Demanda.

| | León: La Montaña de Riaño. |
| --- | --- |

León: La Montaña de Riaño.

| | Palencia: Guardo, Cervera. |
| --- | --- |

Palencia: Guardo, Cervera.

| | Salamanca: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- |

Salamanca: kõik omavalitsusüksused.

| | Segovia: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- |

Segovia: kõik omavalitsusüksused.

| | Soria: Pinares. |
| --- | --- |

Soria: Pinares.

| | Valladolid: kesk-, lõuna- ja kaguosa. |
| --- | --- |

Valladolid: kesk-, lõuna- ja kaguosa.

| | Zamora: Sayago. |
| --- | --- |

Zamora: Sayago.

| | Extremadura autonoomne piirkond: | Cáceres: kõik alad. |
| --- | --- | --- |

Extremadura autonoomne piirkond:

Cáceres: kõik alad.

| | Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, La Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena. |
| --- | --- |

Badajoz: Alburquerque, Mérida, Don Benito, La Puebla de Alcocer, Herrera del Duque, Badajoz, Almendralejo, Olivenza, Jerez de los Caballeros, Llerena.

| | La Rioja autonoomne piirkond: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- |

La Rioja autonoomne piirkond: kõik omavalitsusüksused.

| | Madridi autonoomne piirkond:
  Lozoya-Somosierra, Guadarrama, Madridi suurlinnapiirkond, edelaosa. |
| --- | --- |

Madridi autonoomne piirkond:

Lozoya-Somosierra, Guadarrama, Madridi suurlinnapiirkond, edelaosa.

Tootmispiirkond koosneb allpool nimetatud põllumajanduspiirkondadest (mis on rühmitatud provintside ja autonoomsete piirkondade kaupa).

| | Castilla-Leóni autonoomne piirkond: | Ávila: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- | --- |

Castilla-Leóni autonoomne piirkond:

Ávila: kõik omavalitsusüksused.

| | Salamanca: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- |

Salamanca: kõik omavalitsusüksused.

| | Segovia: kõik omavalitsusüksused. |
| --- | --- |

Segovia: kõik omavalitsusüksused.

| | Valladolid: kesk-, lõuna- ja kaguosa. |
| --- | --- |

Valladolid: kesk-, lõuna- ja kaguosa.

| | Castilla-La Mancha autonoomne piirkond:
  Toledo: Talavera, Sagra Toledo. |
| --- | --- |

Castilla-La Mancha autonoomne piirkond:

Toledo: Talavera, Sagra Toledo.

| | Extremadura autonoomne piirkond: | Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Plasencia, Hervás. |
| --- | --- | --- |

Extremadura autonoomne piirkond:

Cáceres: Cáceres, Trujillo, Brozas, Valencia de Alcántara, Plasencia, Hervás.

| | Badajoz: Mérida, Badajoz, Olivenza. |
| --- | --- |

Badajoz: Mérida, Badajoz, Olivenza.

| | Madridi autonoomne piirkond:
  Lozoya-Somosierra, Guadarrama, Madridi suurlinnapiirkond, edelaosa. |
| --- | --- |

Madridi autonoomne piirkond:

Lozoya-Somosierra, Guadarrama, Madridi suurlinnapiirkond, edelaosa.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

a)   Orograafia

Reljeefi iseloomustab mägipiirkondades künklik ja keerukate pinnavormidega maapind, kus on sügavad orud, kitsad kuristikud, järsud mäenõlvad ja suured platood, mida sageli räsivad tugevad tuuled. Võsastunud karjatamispiirkonnad moodustavad ulatusliku muutliku kõrgusega tasandiku, mis paikneb 300–1 200 meetri kõrgusel merepinnast ja mille pinnavormid on vähe silmatorkavad.

b)   Kliima

Kliima on väga erinev ning seda tõu suure levikuala, selle paiknemise ja rändkarjakasvatuse tõttu. Kariloomad söövad mägedes, orgudes ja võsastunud karjamaadel: mäestikualadel on suved jahedad, talved väga külmad ja pakaselised; seevastu võsastunud karjamaadel on suved tavaliselt väga kuumad ja talved pehmed.

c)   Taimestik

Tõu Avileña-Negra Ibérica karjatamiseks kasutatakse karjamaid, kus on ülekaalus rohumaad, taimekasvatusalad, võsastunud alad ja metsad.

Karjamaad ning segamaad, kus karjatatakse ja mida haritakse, külgnevad madalmetsaga. Karjamaadel kasvab tammesid (vahemere tamme ja kivitamme) ning kadakaid (lõhnavat ja harilikku kadakat). Seal on tavaliselt ainult veidi puid, kuid suured rohualad. Sega-aasad on alad, kus kasvavad vahemere ja kivitammed ja rohttaimed ning kus kariloomade käsutuses on hein ja puudelt pärit ressursid (eelkõige tõrud ja võsud).

Mägedes on ülekaalus männisalud. Loomade rändkarjakasvatuse vajadus on tingitud sellest, et mäed on ühe osa aastast lumega kaetud.

5.2.   Toote eripära:

KGTga „Carne de Ávila” kaitstud liha omadused on järgmised.

Nendelt loomadelt pärinev liha on katsumisel tihke, kergelt niiske ja peene tekstuuriga. Selle värvus on ere ja ulatub helepunasest purpurpunaseni. Liha sisaldab valget kuni kreemikat värvi rasva ning seda hinnatakse üldiselt väga kõrgelt tänu selle õrnusele ning tugevale ja kvaliteetsele maitsele.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Avileña-Negra Ibérica tõugu lehmad on kohalik veisetõug, mis on juba ammu suurepäraselt kohanenud kasvatamisega nendes geograafilistes piirkondades ning mille populatsioon karjas kasvab.

Algselt kasutati neid lüpsilehmadena, kuid nendest sai põllumajanduse mehhaniseerimise tulemusena lihatõug. Seetõttu ristati Avileña-Negra Ibéricaga teisi lihatõuge, kõige sagedamini šaroleed ja limusiini tõugu.

Need kohalikku tõugu loomad, kes on suurepäraselt kohanenud keskkonnaga, kasutavad ära nende käsutuses olevaid loodusvarasid (taimestik, heinamaad, sööt, võsud ja tõrud). Ammlehmade mitmekesine toit ning tõu Avileña-Negra Ibérica ja kõige suurema lihakusega tõugudega esimesel ristamisel saadud loomade iseärasused võimaldavad saada liha, mille omadused on väga mitmekesised. See liha on üks kõige hinnatumaid, eelkõige tänu oma õrnusele, tugevale ja kvaliteetsele maitsele ning eredale värvile, mis ulatub helepunasest purpurpunaseni. Liha omadused on tingitud peamiselt keskkonnast ja toitumistüübist, mis on võimalik tänu sellele, et tõug on suurepäraselt kohanenud asjaomases geograafilises piirkonnas kasutatava tootmismudeliga, ning tõust.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.marm.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/Pliego_de_Condiciones_IGP_Carne_de_%C3%81vila_tcm7-141852.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---