# Euroopan unionin C 46/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 46 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta28. helmikuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 46

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta28. helmikuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2007/C 046/01 | Lausunto nro 1/2007 komission asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamiseksi | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Tilintarkastustuomioistuin

2007/C 046/01

Lausunto nro 1/2007 komission asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamiseksi

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset, suuntaviivat ja lausunnot

LAUSUNNOT

Tilintarkastustuomioistuin

| 28.2.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 46/1

---

LAUSUNTO nro 1/2007

komission asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamiseksi

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2007/C 46/01)

SISÄLLYS

| 1—3 | Johdanto |
| --- | --- |

1—3

| 4—9 | Varainhoitoasetuksen säännökset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia |
| --- | --- |

4—9

| 10—19 | Yksinkertaistamisen ja/tai taloudellisten etujen suojaamisen periaatteiden noudattamatta jättäminen |
| --- | --- |

10—19

| 20—27 | Ristiriita varainhoitoasetuksen säännösten kanssa |
| --- | --- |

20—27

EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 248 artiklan 4 kohdan ja 279 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 160 C artiklan 4 kohdan ja 183 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan,

ottaa huomioon komission 18. toukokuuta 2006 esittämän muutetun ehdotuksen neuvoston asetukseksi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta (2),

ottaa huomioon ehdotusta koskevan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 4/2006 (3),

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta 13 päivänä joulukuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (4),

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskevan ehdotuksen) (5),

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (6),

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavata varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 7 päivänä elokuuta 2006 annetulla komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 (8) (jäljempänä ’soveltamissäännöt’),

ottaa huomioon komission asetusluonnoksen komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamisesta (9),

ottaa huomioon komission tilintarkastustuomioistuimelle esittämän, mainittua asetusluonnosta koskevan lausuntopyynnön, jonka tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 4. heinäkuuta 2006,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Johdanto

| 1. | Ehdotuksessa saatetaan ajan tasalle nykyisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt; tarkoituksena on ottaa huomioon varainhoitoasetukseen tehdyt muutokset. Sekä uuden varainhoitoasetuksen että uusien soveltamissääntöjen on määrä tulla voimaan vuonna 2007, jolloin niitä on tarkoitus alkaa soveltaa uusiin meno-ohjelmiin. |
| --- | --- |

1.

Ehdotuksessa saatetaan ajan tasalle nykyisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt; tarkoituksena on ottaa huomioon varainhoitoasetukseen tehdyt muutokset. Sekä uuden varainhoitoasetuksen että uusien soveltamissääntöjen on määrä tulla voimaan vuonna 2007, jolloin niitä on tarkoitus alkaa soveltaa uusiin meno-ohjelmiin.

| 2. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission ehdotusta seuraavien periaatteiden valossa:






  — | yhteneväisyys varainhoitoasetuksen kanssa, |
| --- | --- | --- |

2.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission ehdotusta seuraavien periaatteiden valossa:

—

yhteneväisyys varainhoitoasetuksen kanssa,

| — | moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen, |
| --- | --- |

—

moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen,

| — | hallintomenettelyiden yksinkertaistaminen vaarantamatta taloudellisten etujen suojaamista. |
| --- | --- |

—

hallintomenettelyiden yksinkertaistaminen vaarantamatta taloudellisten etujen suojaamista.

| 3. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että useimmissa tapauksissa muutosehdotukset ovat mainittujen periaatteiden mukaisia. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin huolestunut tietyistä näkökohdista, joiden yhteydessä






  — | uudet tai muutetut varainhoitoasetuksen säännökset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, |
| --- | --- | --- |

3.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että useimmissa tapauksissa muutosehdotukset ovat mainittujen periaatteiden mukaisia. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin huolestunut tietyistä näkökohdista, joiden yhteydessä

—

uudet tai muutetut varainhoitoasetuksen säännökset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia,

| — | muutokset ovat yksinkertaistamisen ja/tai taloudellisten etujen suojaamisen periaatteiden vastaisia, |
| --- | --- |

—

muutokset ovat yksinkertaistamisen ja/tai taloudellisten etujen suojaamisen periaatteiden vastaisia,

| — | ehdotukset ovat ristiriidassa varainhoitoasetuksen säännösten kanssa. |
| --- | --- |

—

ehdotukset ovat ristiriidassa varainhoitoasetuksen säännösten kanssa.

Varainhoitoasetuksen säännökset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia

| 4. | Soveltamissäännöt on tarkoitettu varainhoitoasetuksen erottamattomaksi liitteeksi; niissä eritellään yksityiskohtaisemmat ja teknisemmät säännöt, jotka ovat olennaisia varainhoitoasetuksen soveltamisen kannalta. Niiden tulisi sinällään kattaa kaikki varainhoitoasetuksen säännökset, joiden soveltaminen saattaa muutoin jäädä epäasianmukaiseksi tai epäyhtenäiseksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että asetettu tavoite jäi toteutumatta seuraavissa tapauksissa. |
| --- | --- |

4.

Soveltamissäännöt on tarkoitettu varainhoitoasetuksen erottamattomaksi liitteeksi; niissä eritellään yksityiskohtaisemmat ja teknisemmät säännöt, jotka ovat olennaisia varainhoitoasetuksen soveltamisen kannalta. Niiden tulisi sinällään kattaa kaikki varainhoitoasetuksen säännökset, joiden soveltaminen saattaa muutoin jäädä epäasianmukaiseksi tai epäyhtenäiseksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että asetettu tavoite jäi toteutumatta seuraavissa tapauksissa.

| 5. | Vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan ominaispiirteet on määritetty 23 a artiklassa. Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu tähän aloitteeseen myönteisesti, mutta katsoo, että viittaaminen ”parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin” ei riitä, kun otetaan huomioon, että virallisesti vahvistetut parhaat käytännöt puuttuvat joiltakin keskeisiltä osa-alueilta; esimerkkinä voidaan mainita tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkistaminen. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että soveltamissääntöihin sisällytetään tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitetyt vaikuttavan valvonnan periaatteet, kuten yhtenäisiin periaatteisiin ja standardeihin perustuvat valvontamenettelyt, järjestelmien ja valvontamenettelyiden peruselementit, vastuualueiden ja menettelyiden määrittäminen laadun varmentamiseksi kullakin valvonnan tasolla sekä järjestelmien yleinen valvonta. |
| --- | --- |

5.

Vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan ominaispiirteet on määritetty 23 a artiklassa. Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu tähän aloitteeseen myönteisesti, mutta katsoo, että viittaaminen ”parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin” ei riitä, kun otetaan huomioon, että virallisesti vahvistetut parhaat käytännöt puuttuvat joiltakin keskeisiltä osa-alueilta; esimerkkinä voidaan mainita tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkistaminen. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että soveltamissääntöihin sisällytetään tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitetyt vaikuttavan valvonnan periaatteet, kuten yhtenäisiin periaatteisiin ja standardeihin perustuvat valvontamenettelyt, järjestelmien ja valvontamenettelyiden peruselementit, vastuualueiden ja menettelyiden määrittäminen laadun varmentamiseksi kullakin valvonnan tasolla sekä järjestelmien yleinen valvonta.

| 6. | Hankintamenettelyjä koskeviin ”kansainvälisesti hyväksyttyihin standardeihin” viitataan 35 artiklan 4 kohdassa ja ”kansainvälisiin standardeihin”43 artiklan 6 kohdan a alakohdassa. Tällaisia standardeja ei kuitenkaan virallisesti ole olemassa, joten mainittu muotoilu saattaa aiheuttaa epävarmuutta ja epäyhtenäisyyttä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaakin, että soveltamissäännöissä tarkennetaan pääasialliset standardit, joihin viitataan 43 artiklan 6 kohdan a alakohtaan sisältyvien standardien lisäksi. |
| --- | --- |

6.

Hankintamenettelyjä koskeviin ”kansainvälisesti hyväksyttyihin standardeihin” viitataan 35 artiklan 4 kohdassa ja ”kansainvälisiin standardeihin”43 artiklan 6 kohdan a alakohdassa. Tällaisia standardeja ei kuitenkaan virallisesti ole olemassa, joten mainittu muotoilu saattaa aiheuttaa epävarmuutta ja epäyhtenäisyyttä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaakin, että soveltamissäännöissä tarkennetaan pääasialliset standardit, joihin viitataan 43 artiklan 6 kohdan a alakohtaan sisältyvien standardien lisäksi.

| 7. | Asetusluonnoksen 42 b artiklan perusteella käy ilmi, että komissiolla ei ole vastuuta sisäisen valvonnan menettelyiden tehokkuudesta, kun tarkastuksia ei kustanneta yhteisön talousarviosta. Tehokkaan sisäisen valvonnan perustekijät, jotka on tuotu esille 23 a artiklan 2 kohdassa, ovat kuitenkin merkityksellisiä myös vaikuttavuuden kannalta, johon liittyen komissiolla hyvinkin on vastuualueita. Tilintarkastustuomioistuin suosittaakin, että jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet erotetaan perustamissopimuksen mukaisesti selkeästi toisistaan. |
| --- | --- |

7.

Asetusluonnoksen 42 b artiklan perusteella käy ilmi, että komissiolla ei ole vastuuta sisäisen valvonnan menettelyiden tehokkuudesta, kun tarkastuksia ei kustanneta yhteisön talousarviosta. Tehokkaan sisäisen valvonnan perustekijät, jotka on tuotu esille 23 a artiklan 2 kohdassa, ovat kuitenkin merkityksellisiä myös vaikuttavuuden kannalta, johon liittyen komissiolla hyvinkin on vastuualueita. Tilintarkastustuomioistuin suosittaakin, että jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet erotetaan perustamissopimuksen mukaisesti selkeästi toisistaan.

| 8. | Kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtäviin sopimuksiin on 43 artiklan 4 kohdan g alakohdan mukaan sisällyttävä ”komission toimittamia tarkastuksia koskevat järjestelyt”. Niihin olisi sisällytettävä myös tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada haltuunsa riittävästi tietoja, joiden avulla se saa luotettavan kuvan järjestön tarkastuksesta tai voi tarvittaessa tarkastaa toiminnan suoraan kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

Kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtäviin sopimuksiin on 43 artiklan 4 kohdan g alakohdan mukaan sisällyttävä ”komission toimittamia tarkastuksia koskevat järjestelyt”. Niihin olisi sisällytettävä myös tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada haltuunsa riittävästi tietoja, joiden avulla se saa luotettavan kuvan järjestön tarkastuksesta tai voi tarvittaessa tarkastaa toiminnan suoraan kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti.

| 9. | Avustuksiin on 43 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaan saatava rahoitusta myös muista lähteistä. Artiklassa olisi yhdenmukaisuuden varmistamiseksi viitattava 253 artiklassa mainittuihin poikkeuksiin yhteisrahoitusperiaatteesta. |
| --- | --- |

9.

Avustuksiin on 43 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaan saatava rahoitusta myös muista lähteistä. Artiklassa olisi yhdenmukaisuuden varmistamiseksi viitattava 253 artiklassa mainittuihin poikkeuksiin yhteisrahoitusperiaatteesta.

Yksinkertaistamisen ja/tai taloudellisten etujen suojaamisen periaatteiden noudattamatta jättäminen

| 10. | Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdan mukaan valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien on laadittava vuotuinen toimintakertomus. Soveltamissäännöissä ei anneta riittävästi asiaa koskevia ohjeita. Esimerkiksi vuotuisia toimintakertomuksia koskeva tiivistelmä edellytetään ainoastaan komissiolta, vaikka se voisi olla asianmukainen myös niiden toimielinten kohdalla, jotka laativat useamman kuin yhden vuotuisen toimintakertomuksen (esimerkiksi parlamentti ja neuvosto); kertomusten laadinnalle ei ole asetettu määräaikaa, vaikka komission tiivistelmä on laadittava kesäkuun 15 päivään mennessä vuonna n + 1; kertomusten vastaanottajia ei ole eritelty eikä niiden julkaisuvaatimuksia määritetty. Lisäksi asetusluonnokseen sisältyy muita vuotuisiin kertomuksiin sovellettavia vaatimuksia, kuten 106 artiklan 6 kohtaan sisältyvä vaatimus määräaikojen noudattamista koskevan kertomuksen toimittamisesta, sekä 54 artiklaan ja 87 artiklan 5 kohtaan sisältyvät vaatimukset kertomusten laadinnasta; ne voitaisiin sisällyttää vuotuiseen toimintakertomukseen. Vaatimukset on tällä hetkellä tarkennettu ainoastaan komission osalta. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan muodoltaan, sisällöltään, ajoitukseltaan ja julkaisultaan toisistaan poikkeavien vuotuisten toimintakertomusten ja muiden kertomusten laaja kirjo on vastoin yksinkertaistamisen periaatetta. |
| --- | --- |

10.

Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdan mukaan valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien on laadittava vuotuinen toimintakertomus. Soveltamissäännöissä ei anneta riittävästi asiaa koskevia ohjeita. Esimerkiksi vuotuisia toimintakertomuksia koskeva tiivistelmä edellytetään ainoastaan komissiolta, vaikka se voisi olla asianmukainen myös niiden toimielinten kohdalla, jotka laativat useamman kuin yhden vuotuisen toimintakertomuksen (esimerkiksi parlamentti ja neuvosto); kertomusten laadinnalle ei ole asetettu määräaikaa, vaikka komission tiivistelmä on laadittava kesäkuun 15 päivään mennessä vuonna n + 1; kertomusten vastaanottajia ei ole eritelty eikä niiden julkaisuvaatimuksia määritetty. Lisäksi asetusluonnokseen sisältyy muita vuotuisiin kertomuksiin sovellettavia vaatimuksia, kuten 106 artiklan 6 kohtaan sisältyvä vaatimus määräaikojen noudattamista koskevan kertomuksen toimittamisesta, sekä 54 artiklaan ja 87 artiklan 5 kohtaan sisältyvät vaatimukset kertomusten laadinnasta; ne voitaisiin sisällyttää vuotuiseen toimintakertomukseen. Vaatimukset on tällä hetkellä tarkennettu ainoastaan komission osalta. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan muodoltaan, sisällöltään, ajoitukseltaan ja julkaisultaan toisistaan poikkeavien vuotuisten toimintakertomusten ja muiden kertomusten laaja kirjo on vastoin yksinkertaistamisen periaatetta.

| 11. | Yhdenmukaisuuden ja yksinkertaistamisen varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että soveltamissäännöissä määritetään vuotuisten toimintakertomusten sisältö ja julkaisuvaatimukset, joita kaikkien toimielinten tulee noudattaa; sääntöihin tulee sisällyttää edellisessä kohdassa mainitut vuotuisten kertomusten laadintaa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

11.

Yhdenmukaisuuden ja yksinkertaistamisen varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että soveltamissäännöissä määritetään vuotuisten toimintakertomusten sisältö ja julkaisuvaatimukset, joita kaikkien toimielinten tulee noudattaa; sääntöihin tulee sisällyttää edellisessä kohdassa mainitut vuotuisten kertomusten laadintaa koskevat vaatimukset.

| 12. | Asetusluonnoksen 117 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa todetaan, että ”aloilla, joilla hintojen ja tekniikan kehitys on nopeaa, puitesopimuksissa, joita ei kilpailuteta uudelleen, on oltava määräys väliarvioinnista. Jos alkuperäiset sopimusehdot eivät enää vastaa hintojen ja tekniikan kehitystä, hankintaviranomainen ei saa käyttää asianomaista puitesopimusta, vaan sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sopimuksen purkamiseksi.” Tätä säännöstä tulisi soveltaa ainoastaan puitesopimuksiin, joihin liittyvät erillissopimukset tehdään ilman uudelleenkilpailuttamista. Puitesopimuksessa olisi myös täsmennettävä, mitä tapahtuu voimassa oleville erillissopimuksille, jos puitesopimus päättyy. Säännöksestä saattaa aiheutua oikeuskäsittelyjä termien väljän määrittelyn takia. Soveltamissäännöissä olisi väliarvioinnin sijasta edellytettävä, että puitesopimusten voimassaolo mukautetaan nopean teknisen tai taloudellisen muutoksen aloihin, minkä lisäksi niissä olisi säädettävä hinnantarkistuksista. Lisäksi useita taloudellisia toimijoita koskevissa sopimuksissa olisi edellytettävä, että erillissopimukset tehdään uudelleenkilpailuttamalla. |
| --- | --- |

12.

Asetusluonnoksen 117 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa todetaan, että ”aloilla, joilla hintojen ja tekniikan kehitys on nopeaa, puitesopimuksissa, joita ei kilpailuteta uudelleen, on oltava määräys väliarvioinnista. Jos alkuperäiset sopimusehdot eivät enää vastaa hintojen ja tekniikan kehitystä, hankintaviranomainen ei saa käyttää asianomaista puitesopimusta, vaan sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sopimuksen purkamiseksi.” Tätä säännöstä tulisi soveltaa ainoastaan puitesopimuksiin, joihin liittyvät erillissopimukset tehdään ilman uudelleenkilpailuttamista. Puitesopimuksessa olisi myös täsmennettävä, mitä tapahtuu voimassa oleville erillissopimuksille, jos puitesopimus päättyy. Säännöksestä saattaa aiheutua oikeuskäsittelyjä termien väljän määrittelyn takia. Soveltamissäännöissä olisi väliarvioinnin sijasta edellytettävä, että puitesopimusten voimassaolo mukautetaan nopean teknisen tai taloudellisen muutoksen aloihin, minkä lisäksi niissä olisi säädettävä hinnantarkistuksista. Lisäksi useita taloudellisia toimijoita koskevissa sopimuksissa olisi edellytettävä, että erillissopimukset tehdään uudelleenkilpailuttamalla.

| 13. | Asetusluonnoksen 118 artiklan 4 kohdan toisen luetelmakohdan ii kohta ei ole tarpeellinen, sillä 158 a artiklassa edellytetään ennen sopimuksen allekirjoittamista kymmenen kalenteripäivän odotusaikaa alkaen sitä päivää seuraavasta päivästä, jona sopimuksen tekoa koskeva ratkaisuilmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

13.

Asetusluonnoksen 118 artiklan 4 kohdan toisen luetelmakohdan ii kohta ei ole tarpeellinen, sillä 158 a artiklassa edellytetään ennen sopimuksen allekirjoittamista kymmenen kalenteripäivän odotusaikaa alkaen sitä päivää seuraavasta päivästä, jona sopimuksen tekoa koskeva ratkaisuilmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 14. | Asetusluonnoksen 130 artiklan 4 kohdan c alakohta, jossa esitetään mallisopimuksen muuttamista sovellettavan lain osalta, on tarpeeton, sillä perussopimukset ja sovellettavat päätökset ja asetukset sitovat sopimuspuolia automaattisesti ilman erillistä täsmentämistä. Muutos on sovellettavissa ainoastaan komissioon, joten muiden toimielinten ei enää edellytetä osoittavan sovellettavaa lakia sopimuksissaan. Tilintarkastustuomioistuin suosittaakin, että artiklan teksti säilytetään entisellään. |
| --- | --- |

14.

Asetusluonnoksen 130 artiklan 4 kohdan c alakohta, jossa esitetään mallisopimuksen muuttamista sovellettavan lain osalta, on tarpeeton, sillä perussopimukset ja sovellettavat päätökset ja asetukset sitovat sopimuspuolia automaattisesti ilman erillistä täsmentämistä. Muutos on sovellettavissa ainoastaan komissioon, joten muiden toimielinten ei enää edellytetä osoittavan sovellettavaa lakia sopimuksissaan. Tilintarkastustuomioistuin suosittaakin, että artiklan teksti säilytetään entisellään.

| 15. | Varainhoitoasetuksen 93 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan alihankkijaan sovelletaan hankintamenettelyjen ulkopuolelle sulkemisen osalta samoja kriteereitä kuin pääasialliseen toimeksisaajaan. On kuitenkin todettava, että 130 artiklan 5 kohta on riittämätön yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. Ensinnäkin ehdokasta tai tarjoajaa vaaditaan toimittamaan tietoja ainoastaan alihankkijoiden ”taloudellisista ja toiminnallisista edellytyksistä” eikä ”vakavaraisuudesta ja luottokelpoisuudesta, teknisestä suorituskyvystä ja ammatillisesta pätevyydestä”, kuten 135 artiklan 2 kohdassa edellytetään ehdokasta tai tarjoajaa arvioitaessa. Toiseksi 130 artiklan 5 kohdan perusteella vaadittaviin tietoihin eivät lukeudu tiedot, joiden avulla voitaisiin arvioida, suljettaisiinko alihankkijat tarjouskilpailumenettelyn ulkopuolelle varainhoitoasetuksen 93 artiklan 1 kohdan perusteella. Riittävien tietojen puuttuessa on olemassa riski, että ehdokas, joka ei saa osallistua suoraan tarjouskilpailuun, hyväksyttäisiin kuitenkin alihankkijaksi. |
| --- | --- |

15.

Varainhoitoasetuksen 93 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan alihankkijaan sovelletaan hankintamenettelyjen ulkopuolelle sulkemisen osalta samoja kriteereitä kuin pääasialliseen toimeksisaajaan. On kuitenkin todettava, että 130 artiklan 5 kohta on riittämätön yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen kannalta. Ensinnäkin ehdokasta tai tarjoajaa vaaditaan toimittamaan tietoja ainoastaan alihankkijoiden ”taloudellisista ja toiminnallisista edellytyksistä” eikä ”vakavaraisuudesta ja luottokelpoisuudesta, teknisestä suorituskyvystä ja ammatillisesta pätevyydestä”, kuten 135 artiklan 2 kohdassa edellytetään ehdokasta tai tarjoajaa arvioitaessa. Toiseksi 130 artiklan 5 kohdan perusteella vaadittaviin tietoihin eivät lukeudu tiedot, joiden avulla voitaisiin arvioida, suljettaisiinko alihankkijat tarjouskilpailumenettelyn ulkopuolelle varainhoitoasetuksen 93 artiklan 1 kohdan perusteella. Riittävien tietojen puuttuessa on olemassa riski, että ehdokas, joka ei saa osallistua suoraan tarjouskilpailuun, hyväksyttäisiin kuitenkin alihankkijaksi.

| 16. | Toimielinten välisiin hankintamenettelyihin liittyvistä velvoitteista säädetään 145 ja 146 artiklassa. Tämänhetkisen säännöksen mukaan jokaisen toimintaan osallistuvan toimielimen olisi perustettava lautakunta tarjousten avaamista ja komitea niiden arviointia varten, mikä merkitsee tarpeetonta tehtävien päällekkäisyyttä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että toimielinten välisestä hankintamenettelystä vastaavalle hankintaviranomaiselle annetaan valtuudet nimittää yksi toimielinten välinen lautakunta tarjousten avaamista varten ja yksi toimielinten välinen arviointikomitea niiden arviointia varten. |
| --- | --- |

16.

Toimielinten välisiin hankintamenettelyihin liittyvistä velvoitteista säädetään 145 ja 146 artiklassa. Tämänhetkisen säännöksen mukaan jokaisen toimintaan osallistuvan toimielimen olisi perustettava lautakunta tarjousten avaamista ja komitea niiden arviointia varten, mikä merkitsee tarpeetonta tehtävien päällekkäisyyttä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että toimielinten välisestä hankintamenettelystä vastaavalle hankintaviranomaiselle annetaan valtuudet nimittää yksi toimielinten välinen lautakunta tarjousten avaamista varten ja yksi toimielinten välinen arviointikomitea niiden arviointia varten.

| 17. | Asetusluonnoksen 158 a artiklan 1 kohdan mukaan hylättyjen tai vahinkoa kärsineiden ehdokkaiden tai tarjoajien toimittamien pyyntöjen tai huomautusten ”on saavuttava kymmenen kalenteripäivän kuluessa siitä, kun ratkaisu- ja hylkäämispäätöksistä on ilmoitettu (...)”. Kymmenen kalenteripäivän jakso alkaa siitä kun tarjoaja on vastaanottanut ilmoituksen, joten se ei voi olla päällekkäinen sopimuksen allekirjoittamista edeltävän kymmenen kalenteripäivän odotusajan kanssa; kyseinen aika alkaa ”sitä päivää seuraavasta päivästä, jona ratkaisupäätöksistä ilmoitettiin samanaikaisesti (...)”. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että mainittuja säännöksiä yhtenäistetään avoimuuden varmistamiseksi ja oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi. |
| --- | --- |

17.

Asetusluonnoksen 158 a artiklan 1 kohdan mukaan hylättyjen tai vahinkoa kärsineiden ehdokkaiden tai tarjoajien toimittamien pyyntöjen tai huomautusten ”on saavuttava kymmenen kalenteripäivän kuluessa siitä, kun ratkaisu- ja hylkäämispäätöksistä on ilmoitettu (...)”. Kymmenen kalenteripäivän jakso alkaa siitä kun tarjoaja on vastaanottanut ilmoituksen, joten se ei voi olla päällekkäinen sopimuksen allekirjoittamista edeltävän kymmenen kalenteripäivän odotusajan kanssa; kyseinen aika alkaa ”sitä päivää seuraavasta päivästä, jona ratkaisupäätöksistä ilmoitettiin samanaikaisesti (...)”. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että mainittuja säännöksiä yhtenäistetään avoimuuden varmistamiseksi ja oikeudellisen epävarmuuden välttämiseksi.

| 18. | Asetusluonnoksen 169 a artiklassa tuodaan esille useita toimenpiteitä, joihin komission tulisi ryhtyä antaakseen tietoja ja neuvontaa avustusten hakijoille. Osa toimenpiteistä, kuten ”hakulomakkeiden laajuuden ja luettavuuden” valvonta ja seminaarien järjestäminen hakijoille saattavat aiheuttaa valituksia hylätyiltä hakijoilta, mutkistaa hallinnointia ja viivästyttää menettelyä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että tällaiset yksityiskohdat eritellään ainoastaan toimintaohjeissa. |
| --- | --- |

18.

Asetusluonnoksen 169 a artiklassa tuodaan esille useita toimenpiteitä, joihin komission tulisi ryhtyä antaakseen tietoja ja neuvontaa avustusten hakijoille. Osa toimenpiteistä, kuten ”hakulomakkeiden laajuuden ja luettavuuden” valvonta ja seminaarien järjestäminen hakijoille saattavat aiheuttaa valituksia hylätyiltä hakijoilta, mutkistaa hallinnointia ja viivästyttää menettelyä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että tällaiset yksityiskohdat eritellään ainoastaan toimintaohjeissa.

| 19. | Asetusluonnoksen 172 a artiklassa esitetään avustuskelpoisuusehdot; 1 kohdassa eriteltyihin ehtoihin sisältyy toistoa, esimerkiksi kohtien a ja c sekä kohtien d ja e välillä. Artiklan 2 kohdan ehdot ovat tarpeettoman yksityiskohtaisia; ne eivät ole sitovia, joten ne eritellään perussäädöksessä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa säännösten järkeistämistä ja yksinkertaistamista tämän lausunnon liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

Asetusluonnoksen 172 a artiklassa esitetään avustuskelpoisuusehdot; 1 kohdassa eriteltyihin ehtoihin sisältyy toistoa, esimerkiksi kohtien a ja c sekä kohtien d ja e välillä. Artiklan 2 kohdan ehdot ovat tarpeettoman yksityiskohtaisia; ne eivät ole sitovia, joten ne eritellään perussäädöksessä. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa säännösten järkeistämistä ja yksinkertaistamista tämän lausunnon liitteen mukaisesti.

Ristiriita varainhoitoasetuksen säännösten kanssa

| 20. | Asetusluonnoksen 3 artiklan 2 kohdassa määritetään kynnysarvot, joita sovelletaan ennakoihin perustuvien korkojen perintään ulkoisten toimien (10) (250 000 euroa) ja humanitaarisen avun (750 000 euroa) alalla; määrät ovat huomattavasti tavanomaista (50 000 euroa) suurempia. Mainittuja kynnysarvoja pienempien määrien osalta on mahdollista kerätä huomattavia korkotuloja – vastoin varainhoitoasetuksen 109 artiklan 2 kohdassa esitettävää periaatetta, jonka mukaan tarkoituksena ei saa olla voiton tuottaminen. Mainitun periaatteen noudattamiseksi ja samalla monimutkaisten koronperintämenettelyiden välttämiseksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että avustuksen saajien olisi suunnattava kaikki ennakoihin perustuvat korot kyseessä olevaan ohjelmaan tai toimintaan. |
| --- | --- |

20.

Asetusluonnoksen 3 artiklan 2 kohdassa määritetään kynnysarvot, joita sovelletaan ennakoihin perustuvien korkojen perintään ulkoisten toimien (10) (250 000 euroa) ja humanitaarisen avun (750 000 euroa) alalla; määrät ovat huomattavasti tavanomaista (50 000 euroa) suurempia. Mainittuja kynnysarvoja pienempien määrien osalta on mahdollista kerätä huomattavia korkotuloja – vastoin varainhoitoasetuksen 109 artiklan 2 kohdassa esitettävää periaatetta, jonka mukaan tarkoituksena ei saa olla voiton tuottaminen. Mainitun periaatteen noudattamiseksi ja samalla monimutkaisten koronperintämenettelyiden välttämiseksi tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että avustuksen saajien olisi suunnattava kaikki ennakoihin perustuvat korot kyseessä olevaan ohjelmaan tai toimintaan.

| 21. | Asetusluonnoksen 35 artiklan 6 kohdan mukaan ”riippumattoman ulkoisen tarkastuksen” tekijän on oltava ”toiminnallisesti riippumaton yhteisöstä”, jota tarkastetaan. Ilmauksen ”toiminnallisesti” käyttäminen on tulkittavissa siten, että sisäisen tarkastuksen yksiköt voisivat suorittaa tällaisia tarkastuksia, mikä olisi vastoin varainhoitoasetuksen periaatetta, jonka mukaan tarkastajan tulee olla ulkoinen. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa lisäksi, että soveltamissäännöissä viitattaisiin normeihin – esimerkiksi kansainvälisiin tarkastusstandardeihin – joita tarkastajan odotetaan noudattavan, ja säädettäisiin erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen mahdollisuudesta tutustua tarkastajan työasiakirjoihin. |
| --- | --- |

21.

Asetusluonnoksen 35 artiklan 6 kohdan mukaan ”riippumattoman ulkoisen tarkastuksen” tekijän on oltava ”toiminnallisesti riippumaton yhteisöstä”, jota tarkastetaan. Ilmauksen ”toiminnallisesti” käyttäminen on tulkittavissa siten, että sisäisen tarkastuksen yksiköt voisivat suorittaa tällaisia tarkastuksia, mikä olisi vastoin varainhoitoasetuksen periaatetta, jonka mukaan tarkastajan tulee olla ulkoinen. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa lisäksi, että soveltamissäännöissä viitattaisiin normeihin – esimerkiksi kansainvälisiin tarkastusstandardeihin – joita tarkastajan odotetaan noudattavan, ja säädettäisiin erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen mahdollisuudesta tutustua tarkastajan työasiakirjoihin.

| 22. | Asetusluonnoksen 43 artiklan 2 kohdan d alakohdassa mainitaan Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto varainhoitoasetuksen 53 artiklan piiriin kuuluvina kansainvälisinä järjestöinä. Tämä on kuitenkin vastoin varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b alakohtaa, jossa kyseisiin järjestöihin viitataan yhteisön erityiseliminä ja jonka pitäisi olla toimivaltuuksien siirron perusta. |
| --- | --- |

22.

Asetusluonnoksen 43 artiklan 2 kohdan d alakohdassa mainitaan Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto varainhoitoasetuksen 53 artiklan piiriin kuuluvina kansainvälisinä järjestöinä. Tämä on kuitenkin vastoin varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b alakohtaa, jossa kyseisiin järjestöihin viitataan yhteisön erityiseliminä ja jonka pitäisi olla toimivaltuuksien siirron perusta.

| 23. | Asetusluonnoksen 118 artiklan 4 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa käsitellään tilannetta, jossa puitesopimusten arvo alittaa 158 artiklassa säädetyn julkaisua koskevan kynnysarvon ja puitesopimuksiin perustuvat erillissopimukset puolestaan ylittävät kyseisen kynnysarvon. Kuitenkin varainhoitoasetuksen 90 artiklan noudattamiseksi – ja puitesopimuksen epäasianmukaisen käytön estämiseksi – hankintaviranomaisen on arvioitava puitesopimuksen perusteella tehtäväksi aiottujen sopimusten arvo ennen puitesopimuksen tekemistä. Ehdotetut säännökset ovat sellaisenaan ristiriidassa varainhoitoasetuksen kanssa tai vähintäänkin tarpeettomia. |
| --- | --- |

23.

Asetusluonnoksen 118 artiklan 4 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa käsitellään tilannetta, jossa puitesopimusten arvo alittaa 158 artiklassa säädetyn julkaisua koskevan kynnysarvon ja puitesopimuksiin perustuvat erillissopimukset puolestaan ylittävät kyseisen kynnysarvon. Kuitenkin varainhoitoasetuksen 90 artiklan noudattamiseksi – ja puitesopimuksen epäasianmukaisen käytön estämiseksi – hankintaviranomaisen on arvioitava puitesopimuksen perusteella tehtäväksi aiottujen sopimusten arvo ennen puitesopimuksen tekemistä. Ehdotetut säännökset ovat sellaisenaan ristiriidassa varainhoitoasetuksen kanssa tai vähintäänkin tarpeettomia.

| 24. | Asetusluonnoksen 125 c artiklan mukaan toimielimet voivat päättää, että ”noudatetaan jäsenvaltion hankintaviranomaisiin sovellettavia menettelysäännöksiä, jos niiden voidaan katsoa vastaavan toimielimeen sovellettavia sääntöjä”. Tämä on ristiriidassa varainhoitoasetuksen 91 artiklan kanssa, jossa ei säädetä muiden kuin varainhoitoasetukseen perustuvien menettelyiden noudattamisesta. Lisäksi ehdotetussa artiklassa ei selvitetä riittävän täsmällisesti varainhoitoasetuksen 91 artiklan soveltamissääntöjä: ”toimielin ja kyseinen hankintaviranomainen voivat toteuttaa hankintamenettelyn yhteisesti soveltamissäännöissä säädetyllä tavalla.” Ehdotuksessa ei esimerkiksi määritellä, kuka tekee lopullisen ratkaisupäätöksen tai mitä oikeusjärjestelmää sovelletaan oikeustapauksissa. |
| --- | --- |

24.

Asetusluonnoksen 125 c artiklan mukaan toimielimet voivat päättää, että ”noudatetaan jäsenvaltion hankintaviranomaisiin sovellettavia menettelysäännöksiä, jos niiden voidaan katsoa vastaavan toimielimeen sovellettavia sääntöjä”. Tämä on ristiriidassa varainhoitoasetuksen 91 artiklan kanssa, jossa ei säädetä muiden kuin varainhoitoasetukseen perustuvien menettelyiden noudattamisesta. Lisäksi ehdotetussa artiklassa ei selvitetä riittävän täsmällisesti varainhoitoasetuksen 91 artiklan soveltamissääntöjä: ”toimielin ja kyseinen hankintaviranomainen voivat toteuttaa hankintamenettelyn yhteisesti soveltamissäännöissä säädetyllä tavalla.” Ehdotuksessa ei esimerkiksi määritellä, kuka tekee lopullisen ratkaisupäätöksen tai mitä oikeusjärjestelmää sovelletaan oikeustapauksissa.

| 25. | Asetusluonnoksen 160 e artiklan 1 kohdan mukaan ”vuotuisessa työohjelmassa määrätään [...], tehdäänkö avustuksista ainoastaan päätös vai myös kirjallinen sopimus”. Ilmauksen ”myös” käyttö näyttäisi olevan ristiriidassa varainhoitoasetuksen 108 artiklan kanssa, jossa todetaan, että ”avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus tai niistä on tehtävä hakijalle tiedoksiannettava komission päätös”. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa mainitun epäselvyyden poistamista. |
| --- | --- |

25.

Asetusluonnoksen 160 e artiklan 1 kohdan mukaan ”vuotuisessa työohjelmassa määrätään [...], tehdäänkö avustuksista ainoastaan päätös vai myös kirjallinen sopimus”. Ilmauksen ”myös” käyttö näyttäisi olevan ristiriidassa varainhoitoasetuksen 108 artiklan kanssa, jossa todetaan, että ”avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus tai niistä on tehtävä hakijalle tiedoksiannettava komission päätös”. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa mainitun epäselvyyden poistamista.

| 26. | Tarkistetussa varainhoitoasetuksen 122 artiklassa todetaan, että talousarvio- ja varainhallintoa koskevassa selvityksessä on esitettävä tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista. Soveltamissääntöjen 185 artiklassa ei kuitenkaan määritetä vaadittavia tietoja, vaan vaaditaan selvitystä muista näkökohdista – tavoitteiden toteutumisesta ja tapahtumista, jotka ovat vaikuttaneet toteutettuihin toimiin. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että soveltamissääntöihin sisällytetään kaikki raportointinäkökohdat. |
| --- | --- |

26.

Tarkistetussa varainhoitoasetuksen 122 artiklassa todetaan, että talousarvio- ja varainhallintoa koskevassa selvityksessä on esitettävä tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista. Soveltamissääntöjen 185 artiklassa ei kuitenkaan määritetä vaadittavia tietoja, vaan vaaditaan selvitystä muista näkökohdista – tavoitteiden toteutumisesta ja tapahtumista, jotka ovat vaikuttaneet toteutettuihin toimiin. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että soveltamissääntöihin sisällytetään kaikki raportointinäkökohdat.

| 27. | Edeltävien kohtien lisäksi varainhoitoasetusta koskevaan ehdotukseen sisältyvät, 28 a, 30 a, 33, 72, 73 a ja 96 artiklaan sekä 166 artiklan 3 kohdan a alakohtaan liittyvät muutokset on otettava huomioon vastaavissa soveltamissääntöjen artikloissa – 23 a, 23 b, 78, 84, 85 b ja 134 b artiklassa sekä 233 a artiklan 1 kohdan i alakohdassa. |
| --- | --- |

27.

Edeltävien kohtien lisäksi varainhoitoasetusta koskevaan ehdotukseen sisältyvät, 28 a, 30 a, 33, 72, 73 a ja 96 artiklaan sekä 166 artiklan 3 kohdan a alakohtaan liittyvät muutokset on otettava huomioon vastaavissa soveltamissääntöjen artikloissa – 23 a, 23 b, 78, 84, 85 b ja 134 b artiklassa sekä 233 a artiklan 1 kohdan i alakohdassa.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 25. tammikuuta 2007 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002 (oikaisu EUVL L 286, 7.9.2004, s. 3).

1

(2)  Komission asiakirja KOM(2006) 213 lopullinen.

2

(3)  EUVL C 273, 9.11.2006, s. 2.

3

(4)  EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  EUVL C 107, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  EUVL C 203, 25.8.2006, s. 1.

6

(7)  EYVL L 357, 31.12.2002.

7

(8)  EUVL L 227, 19.8.2006, s. 3.

8

(9)  Komission asiakirja SEK(2006) 866 lopullinen.

9

(10)  Asetusluonnoksessa käytetään edelleen vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien otsakkeita, vaikka ne on korvattu uusilla otsakkeilla vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä.

10

---

LIITE

Ehdotetut avustuskelpoisuusehdot, 172 a artikla

”Avustuskelpoisia ovat avustuksen saajalle tosiasiallisesti aiheutuneet ja avustuksen saajan maksamat kustannukset, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | ne ovat aiheutuneet toimen tai työohjelman toteuttamisen yhteydessä; poikkeuksen muodostavat perussäädöksessä edellytettyjen loppukertomusten ja tarkastustodistusten toimittamiseen liittyvät kustannukset; |
| --- | --- |

a)

ne ovat aiheutuneet toimen tai työohjelman toteuttamisen yhteydessä; poikkeuksen muodostavat perussäädöksessä edellytettyjen loppukertomusten ja tarkastustodistusten toimittamiseen liittyvät kustannukset;

| b) | ne ovat aiheutuneet avustuksen kohteena olevan toimen tai työohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

ne ovat aiheutuneet avustuksen kohteena olevan toimen tai työohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi;

| c) | ne ovat yksilöitävissä ja todennettavissa ja ne on kirjattu avustuksen saajan kirjanpitoon ja määritetty avustuksen saajan toiminnan kohteena olevan maan kirjanpitonormien sekä avustuksen saajan tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

ne ovat yksilöitävissä ja todennettavissa ja ne on kirjattu avustuksen saajan kirjanpitoon ja määritetty avustuksen saajan toiminnan kohteena olevan maan kirjanpitonormien sekä avustuksen saajan tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen mukaisesti;

| d) | ne ovat sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön mukaisia; |
| --- | --- |

d)

ne ovat sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön mukaisia;

| e) | ne ovat kohtuullisia ja perusteltuja sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja vaikuttavuuden osalta; |
| --- | --- |

e)

ne ovat kohtuullisia ja perusteltuja sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja vaikuttavuuden osalta;

| f) | niihin eivät kuulu kustannukset, jotka eivät täytä a–e alakohtiin sisältyviä ehtoja, mukaan lukien palautettavat välilliset verot, tullit, maksettavat korot, tappio- tai maksuvaraukset, kurssitappiot, jonkin toisen yhteisön hankkeen yhteydessä aiheutuneet kustannukset ja kohtuuttomat tai perusteettomat menot. |
| --- | --- |

f)

niihin eivät kuulu kustannukset, jotka eivät täytä a–e alakohtiin sisältyviä ehtoja, mukaan lukien palautettavat välilliset verot, tullit, maksettavat korot, tappio- tai maksuvaraukset, kurssitappiot, jonkin toisen yhteisön hankkeen yhteydessä aiheutuneet kustannukset ja kohtuuttomat tai perusteettomat menot.

Avustuksen saajien tai kolmansien osapuolten luontoissuorituksina maksetuksi osarahoitukseksi ilmoittamien kustannusten on oltava tämän artiklan säännösten mukaisia.

Ehdotuksen yhteydessä toimitetaan yleinen kustannusarvio, jossa esitetään arvioidut avustuskelpoiset kustannukset ja joka liitetään komission suorittaman tarkistuksen jälkeen avustussopimukseen tai -päätökseen.”

---