# Eiropas Savienības C 11/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.011.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 11 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 13. janvāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.011.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 11

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 13. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 011/01 | Pamatnostādnes par Padomes Direktīvas 2004/113/EK piemērošanu apdrošināšanai, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 011/01

Pamatnostādnes par Padomes Direktīvas 2004/113/EK piemērošanu apdrošināšanai, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats) (
  1
  )

Test-Achats

1

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 011/02 | Euro maiņas kurss | 12 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2012/C 011/03 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (publicēts OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp., OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp., OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp., OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp., OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp., OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp., OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp., OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp., OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp., OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp., OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp.) | 13 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 011/02

Euro maiņas kurss

12

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2012/C 011/03

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (publicēts OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp., OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp., OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp., OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp., OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp., OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp., OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp., OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp., OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp., OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp., OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp.)

13

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 011/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 14 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 011/05 | Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 16 |
| 2012/C 011/06 | Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – termiņa pagarinājums – Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums | 21 |
| 2012/C 011/07 | Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Atcelšana – Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums | 22 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 011/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV

1

14

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2012/C 011/05

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

16

2012/C 011/06

Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – termiņa pagarinājums – Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

21

2012/C 011/07

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Atcelšana – Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/1

---

Pamatnostādnes par Padomes Direktīvas 2004/113/EK piemērošanu apdrošināšanai, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu lietā C-236/09 (Test-Achats)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 11/01

1.   IEVADS

| 1. | Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvas 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (1) (turpmāk “direktīva”), 5. pants reglamentē ar dzimumu saistītu aktuāro faktoru izmantošanu apdrošināšanas un citu saistītu finanšu pakalpojumu jomā. Saskaņā ar 5. panta 1. punktu jaunos līgumos, kas noslēgti pēc 2007. gada 21. decembra, dzimuma kā aktuārā faktora izmantošana apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanā nedrīkst radīt atšķirības indivīdu apdrošināšanas prēmijās un atlīdzībā (turpmāk “noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem”). Direktīvas 5. panta 2. punktā paredzēts izņēmums no šā noteikuma, atļaujot dalībvalstīm saglabāt samērīgas indivīdu apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu atšķirības gadījumos, kad dzimuma kā noteicoša faktora izmantošana riska novērtēšanā pamatojas uz atbilstošiem un precīziem aktuārajiem un statistikas datiem. |
| --- | --- |

1.

Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvas 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (1) (turpmāk “direktīva”), 5. pants reglamentē ar dzimumu saistītu aktuāro faktoru izmantošanu apdrošināšanas un citu saistītu finanšu pakalpojumu jomā. Saskaņā ar 5. panta 1. punktu jaunos līgumos, kas noslēgti pēc 2007. gada 21. decembra, dzimuma kā aktuārā faktora izmantošana apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanā nedrīkst radīt atšķirības indivīdu apdrošināšanas prēmijās un atlīdzībā (turpmāk “noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem”). Direktīvas 5. panta 2. punktā paredzēts izņēmums no šā noteikuma, atļaujot dalībvalstīm saglabāt samērīgas indivīdu apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu atšķirības gadījumos, kad dzimuma kā noteicoša faktora izmantošana riska novērtēšanā pamatojas uz atbilstošiem un precīziem aktuārajiem un statistikas datiem.

| 2. | Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) 2011. gada 1. martā pieņemtajā spriedumā (2) (turpmāk “nolēmums Test-Achats lietā”) ir paziņojusi, ka 5. panta 2. punkts nav spēkā no 2012. gada 21. decembra. Tiesa uzskata, ka, dodot dalībvalstīm iespēju bez laika ierobežojumiem saglabāt 5. panta 1. punktā paredzēto atkāpi no noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, 5. panta 2. punkts ir pretrunā mērķim, ko likumdevējs noteicis kā direktīvas mērķi apdrošināšanas jomā, proti, panākt vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanu, un tāpēc nav saderīgs ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības Tiesa (turpmāk “Tiesa”) 2011. gada 1. martā pieņemtajā spriedumā (2) (turpmāk “nolēmums Test-Achats lietā”) ir paziņojusi, ka 5. panta 2. punkts nav spēkā no 2012. gada 21. decembra. Tiesa uzskata, ka, dodot dalībvalstīm iespēju bez laika ierobežojumiem saglabāt 5. panta 1. punktā paredzēto atkāpi no noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, 5. panta 2. punkts ir pretrunā mērķim, ko likumdevējs noteicis kā direktīvas mērķi apdrošināšanas jomā, proti, panākt vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem attiecībā uz apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanu, un tāpēc nav saderīgs ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantu.

| 3. | Visas dalībvalstis pašlaik pieļauj dzimumu diferencēšanu vismaz attiecībā uz vienu apdrošināšanas veidu. Visās dalībvalstīs apdrošinātājiem ir atļauts izmantot dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru dzīvības apdrošināšanā (3). Tāpēc nolēmums Test-Achats lietā ietekmēs visas dalībvalstis. |
| --- | --- |

3.

Visas dalībvalstis pašlaik pieļauj dzimumu diferencēšanu vismaz attiecībā uz vienu apdrošināšanas veidu. Visās dalībvalstīs apdrošinātājiem ir atļauts izmantot dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru dzīvības apdrošināšanā (3). Tāpēc nolēmums Test-Achats lietā ietekmēs visas dalībvalstis.

| 4. | Šo pamatnostādņu mērķis ir palīdzēt nodrošināt nolēmuma Test-Achats lietā ievērošanu dalībvalstu līmenī. Tomēr Komisijas nostāja neskar turpmāku 5. panta interpretāciju, ko varētu sniegt Tiesa. |
| --- | --- |

4.

Šo pamatnostādņu mērķis ir palīdzēt nodrošināt nolēmuma Test-Achats lietā ievērošanu dalībvalstu līmenī. Tomēr Komisijas nostāja neskar turpmāku 5. panta interpretāciju, ko varētu sniegt Tiesa.

2.   PAMATNOSTĀDNES

| 5. | No 2012. gada 21. decembra Direktīvas 5. panta 1. punktā iekļautais noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem attiecībā uz indivīdu apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanu jaunos līgumos jāpiemēro bez jebkādiem izņēmumiem. |
| --- | --- |

5.

No 2012. gada 21. decembra Direktīvas 5. panta 1. punktā iekļautais noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem attiecībā uz indivīdu apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanu jaunos līgumos jāpiemēro bez jebkādiem izņēmumiem.

2.1.   Nolēmuma Test-Achats lietā ietekme – attiecīgie līgumi

2.1.1.   No 2012. gada 21. decembra 5. panta 1. punktu piemēro bez izņēmumiem

| 6. | Nolēmumā Test-Achats lietā Tiesa ir secinājusi, ka Direktīvas 5. panta 2. punkts “jāuzskata par spēkā neesošu kopš brīža, kad beidzas atbilstošs pārejas periods”, kas ilgst līdz 2012. gada 21. decembrim (4). Tas nozīmē, ka no šīs dienas 5. panta 1. punkta prasības jāpiemēro bez izņēmumiem. |
| --- | --- |

6.

Nolēmumā Test-Achats lietā Tiesa ir secinājusi, ka Direktīvas 5. panta 2. punkts “jāuzskata par spēkā neesošu kopš brīža, kad beidzas atbilstošs pārejas periods”, kas ilgst līdz 2012. gada 21. decembrim (4). Tas nozīmē, ka no šīs dienas 5. panta 1. punkta prasības jāpiemēro bez izņēmumiem.

2.1.2.   Direktīvas 5. panta 1. punkts attiecas tikai uz jauniem līgumiem

| 7. | Pārejas periods jāinterpretē saskaņā ar 5. panta 1. punktā formulēto direktīvas mērķi, proti, piemērot noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem tikai attiecībā uz jauniem līgumiem, kas noslēgti pēc direktīvas transponēšanas termiņa beigām, t. i., pēc 2007. gada 21. decembra. Kā skaidrots direktīvas 18. apsvērumā, šā noteikuma mērķis ir novērst strauju tirgus pārorientēšanos. Nolēmums Test-Achats lietā nemaina šo mērķi un neietekmē noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem piemērojamību tikai attiecībā uz jauniem līgumiem, kā noteikts 5. panta 1. punktā. Nolēmums Test-Achats lietā nozīmē, ka attiecībā uz jauniem līgumiem, kas noslēgti pēc 2012. gada 21. decembra, šis noteikums jāpiemēro bez izņēmumiem, jo no šīs dienas 5. panta 2. punkts nav spēkā. |
| --- | --- |

7.

Pārejas periods jāinterpretē saskaņā ar 5. panta 1. punktā formulēto direktīvas mērķi, proti, piemērot noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem tikai attiecībā uz jauniem līgumiem, kas noslēgti pēc direktīvas transponēšanas termiņa beigām, t. i., pēc 2007. gada 21. decembra. Kā skaidrots direktīvas 18. apsvērumā, šā noteikuma mērķis ir novērst strauju tirgus pārorientēšanos. Nolēmums Test-Achats lietā nemaina šo mērķi un neietekmē noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem piemērojamību tikai attiecībā uz jauniem līgumiem, kā noteikts 5. panta 1. punktā. Nolēmums Test-Achats lietā nozīmē, ka attiecībā uz jauniem līgumiem, kas noslēgti pēc 2012. gada 21. decembra, šis noteikums jāpiemēro bez izņēmumiem, jo no šīs dienas 5. panta 2. punkts nav spēkā.

| 8. | Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru gan no Savienības tiesību vienveidīgas piemērošanas, gan no vienlīdzības principa izriet prasība, ka Savienības tiesību norma, kurā tās satura un piemērošanas jomas noskaidrošanai nav nevienas tiešas norādes uz dalībvalstu tiesībām, parasti visā Savienībā ir interpretējama autonomi un vienveidīgi (5). |
| --- | --- |

8.

Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru gan no Savienības tiesību vienveidīgas piemērošanas, gan no vienlīdzības principa izriet prasība, ka Savienības tiesību norma, kurā tās satura un piemērošanas jomas noskaidrošanai nav nevienas tiešas norādes uz dalībvalstu tiesībām, parasti visā Savienībā ir interpretējama autonomi un vienveidīgi (5).

| 9. | Direktīvā nav sniegta jēdziena “jauns līgums” definīcija un nav norāžu uz dalībvalstu tiesībām attiecībā uz šim jēdzienam piešķiramo nozīmi. Tāpēc, piemērojot direktīvu, būtu jāuzskata, ka šis jēdziens ir autonoms Eiropas Savienības tiesību jēdziens, kas visā Savienībā jāinterpretē vienveidīgi. Vienveidīga interpretācija atbilst direktīvas mērķim apdrošināšanas jomā, proti, pēc pārejas perioda beigām īstenot noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem. Direktīvas 5. panta 1. punktā minētajam jēdzienam “jauns līgums” ir būtiska nozīme šā punkta praktiskā īstenošanā. Šā jēdziena atšķirīga interpretācija, pamatojoties uz dalībvalstu līgumtiesībām, varētu novest pie dažādiem pārejas periodiem, kas kavētu noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem vispārēju piemērošanu un turklāt radītu nevienlīdzīgus konkurences apstākļus apdrošināšanas sabiedrībām. Tas būtu pretrunā direktīvas mērķim dalībvalstīs pilnīgi garantēt vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz indivīdu apdrošināšanas prēmijām un apdrošinājuma summām no dienas, kas minēta tās 5. panta 1. punktā (6). |
| --- | --- |

9.

Direktīvā nav sniegta jēdziena “jauns līgums” definīcija un nav norāžu uz dalībvalstu tiesībām attiecībā uz šim jēdzienam piešķiramo nozīmi. Tāpēc, piemērojot direktīvu, būtu jāuzskata, ka šis jēdziens ir autonoms Eiropas Savienības tiesību jēdziens, kas visā Savienībā jāinterpretē vienveidīgi. Vienveidīga interpretācija atbilst direktīvas mērķim apdrošināšanas jomā, proti, pēc pārejas perioda beigām īstenot noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem. Direktīvas 5. panta 1. punktā minētajam jēdzienam “jauns līgums” ir būtiska nozīme šā punkta praktiskā īstenošanā. Šā jēdziena atšķirīga interpretācija, pamatojoties uz dalībvalstu līgumtiesībām, varētu novest pie dažādiem pārejas periodiem, kas kavētu noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem vispārēju piemērošanu un turklāt radītu nevienlīdzīgus konkurences apstākļus apdrošināšanas sabiedrībām. Tas būtu pretrunā direktīvas mērķim dalībvalstīs pilnīgi garantēt vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz indivīdu apdrošināšanas prēmijām un apdrošinājuma summām no dienas, kas minēta tās 5. panta 1. punktā (6).

| 10. | Direktīvas 5. panta 1. punkta īstenošanā skaidri jānošķir pastāvošas un jaunas līgumiskas vienošanās. Nošķiršanai jānodrošina vajadzīgā tiesiskā noteiktība un tās pamatā jābūt kritērijiem, kas ļauj izvairīties no liekas iejaukšanās pašreizējās tiesībās un palīdz saglabāt visu iesaistīto personu tiesisko paļāvību. Šī pieeja atbilst direktīvas mērķim novērst strauju tirgus pārorientēšanos, noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem ierobežoti attiecinot tikai uz jauniem līgumiem. |
| --- | --- |

10.

Direktīvas 5. panta 1. punkta īstenošanā skaidri jānošķir pastāvošas un jaunas līgumiskas vienošanās. Nošķiršanai jānodrošina vajadzīgā tiesiskā noteiktība un tās pamatā jābūt kritērijiem, kas ļauj izvairīties no liekas iejaukšanās pašreizējās tiesībās un palīdz saglabāt visu iesaistīto personu tiesisko paļāvību. Šī pieeja atbilst direktīvas mērķim novērst strauju tirgus pārorientēšanos, noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem ierobežoti attiecinot tikai uz jauniem līgumiem.

| 11. | Tāpēc noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem saskaņā ar 5. panta 1. punktu piemēro visos gadījumos, kad a) tiek noslēgta līgumiska vienošanās un visām līgumslēdzējām pusēm jāizsaka piekrišana, tostarp gadījumos, kad tiek grozīts pastāvošs līgums, un b) pēdējā no līgumslēdzējām pusēm ir izteikusi šīs vienošanās noslēgšanai vajadzīgo piekrišanu pēc 2012. gada 21. decembra. |
| --- | --- |

11.

Tāpēc noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem saskaņā ar 5. panta 1. punktu piemēro visos gadījumos, kad a) tiek noslēgta līgumiska vienošanās un visām līgumslēdzējām pusēm jāizsaka piekrišana, tostarp gadījumos, kad tiek grozīts pastāvošs līgums, un b) pēdējā no līgumslēdzējām pusēm ir izteikusi šīs vienošanās noslēgšanai vajadzīgo piekrišanu pēc 2012. gada 21. decembra.

| 12. | Tātad par jauniem līgumiem, kuros līdz ar to jāievēro noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, būtu uzskatāmas šādas līgumiskas vienošanās (7):






  a) | līgumi, kas pirmo reizi noslēgti pēc 2012. gada 21. decembra (8). Tāpēc noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem būs jāievēro attiecībā uz piedāvājumiem, kas izteikti līdz 2012. gada 21. decembrim, bet apstiprināti pēc šīs dienas; |
| --- | --- | --- |

12.

Tātad par jauniem līgumiem, kuros līdz ar to jāievēro noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, būtu uzskatāmas šādas līgumiskas vienošanās (7):

a)

līgumi, kas pirmo reizi noslēgti pēc 2012. gada 21. decembra (8). Tāpēc noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem būs jāievēro attiecībā uz piedāvājumiem, kas izteikti līdz 2012. gada 21. decembrim, bet apstiprināti pēc šīs dienas;

| b) | pēc 2012. gada 21. decembra noslēgtas līgumslēdzēju pušu vienošanās par tādu līgumu pagarināšanu, kuri noslēgti pirms šīs dienas un kuru darbības termiņš citādi būtu beidzies. |
| --- | --- |

b)

pēc 2012. gada 21. decembra noslēgtas līgumslēdzēju pušu vienošanās par tādu līgumu pagarināšanu, kuri noslēgti pirms šīs dienas un kuru darbības termiņš citādi būtu beidzies.

| 13. | No otras puses, līgumiskas vienošanās nebūtu uzskatāmas par jauniem līgumiem šādās situācijās (9):






  a) | ja automātiski tiek pagarināts iepriekš pastāvējis līgums, jo saskaņā ar šā iepriekš pastāvējušā līguma noteikumiem līdz noteiktam termiņam nav iesniegts, piemēram, paziņojums par anulēšanu; |
| --- | --- | --- |

13.

No otras puses, līgumiskas vienošanās nebūtu uzskatāmas par jauniem līgumiem šādās situācijās (9):

a)

ja automātiski tiek pagarināts iepriekš pastāvējis līgums, jo saskaņā ar šā iepriekš pastāvējušā līguma noteikumiem līdz noteiktam termiņam nav iesniegts, piemēram, paziņojums par anulēšanu;

| b) | ja tiek precizēti pastāvoša līguma atsevišķi elementi, piemēram, gadījumos, kad nav jāiegūst apdrošinājuma ņēmēju piekrišana, saskaņā ar iepriekš noteiktiem parametriem tiek mainītas apdrošināšanas prēmijas (10); |
| --- | --- |

b)

ja tiek precizēti pastāvoša līguma atsevišķi elementi, piemēram, gadījumos, kad nav jāiegūst apdrošinājuma ņēmēju piekrišana, saskaņā ar iepriekš noteiktiem parametriem tiek mainītas apdrošināšanas prēmijas (10);

| c) | ja apdrošinājuma ņēmējs iegādājas papildu vai turpmākas polises, kuru noteikumi ir iepriekš saskaņoti līdz 2012. gada 21. decembrim noslēgtos līgumos, un ja šīs polises tiek aktivizētas saskaņā ar apdrošinājuma ņēmēja vienpusēju lēmumu (11); |
| --- | --- |

c)

ja apdrošinājuma ņēmējs iegādājas papildu vai turpmākas polises, kuru noteikumi ir iepriekš saskaņoti līdz 2012. gada 21. decembrim noslēgtos līgumos, un ja šīs polises tiek aktivizētas saskaņā ar apdrošinājuma ņēmēja vienpusēju lēmumu (11);

| d) | ja viens apdrošinātājs tikai nodod apdrošināšanas portfeli citam apdrošinātājam, nemainoties portfelī iekļauto līgumu statusam. |
| --- | --- |

d)

ja viens apdrošinātājs tikai nodod apdrošināšanas portfeli citam apdrošinātājam, nemainoties portfelī iekļauto līgumu statusam.

2.2.   Ar dzimumu saistīta apdrošināšanas prakse, kas joprojām ir iespējama

| 14. | Saskaņā ar 5. panta 1. punktu ir aizliegta dzimuma kā faktora izmantošana apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanā, ja tas rada atšķirības indivīdu apdrošināšanas prēmijās un apdrošinājuma summās. Principā dzimuma kā riska novērtēšanas faktora izmantošana nav aizliegta. Dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru atļauts izmantot, aprēķinot apdrošināšanas prēmijas un apdrošinājuma summas apkopojuma līmenī, ja tas nenoved pie diferencēšanas individuālā līmenī. Tāpēc, ievērojot minētos ierobežojumus, pēc nolēmuma Test-Achats lietā dzimuma statusa datus un ar dzimumu saistītu informāciju joprojām ir iespējams vākt, glabāt un izmantot šādās jomās:
  —   rezervju un iekšējo cenu veidošanā: apdrošinātāji joprojām var vākt un izmantot dzimuma statusa datus iekšējai riska novērtēšanai, jo īpaši tehnisko rezervju aprēķināšanai saskaņā ar apdrošinātāju maksātspējas noteikumiem un apdrošināšanas portfeļa sortimenta uzraudzībai kopējo cenu veidošanas perspektīvā,
  —   pārapdrošināšanas cenu veidošanā: pārapdrošināšanas līgumi ir apdrošinātāju un pārapdrošinātāju starpā noslēgti līgumi. Šo produktu cenu veidošanā joprojām var izmantot dzimumu, ja tas nenoved pie dzimumu diferencēšanas individuālā līmenī,
  —   tirgvedībā un reklāmā: saskaņā ar direktīvas 3. panta 3. punktu tā neattiecas uz plašsaziņas līdzekļu un reklāmas saturu, bet 5. panta 1. punktā ir aplūkota tikai indivīdu apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšana. Tāpēc apdrošinātāji joprojām var izmantot tirgvedību un reklāmu, lai ietekmētu apdrošināšanas portfeļa sortimentu, piemēram, adresējot reklāmu vīriešiem vai sievietēm. Taču apdrošinātāji nedrīkst liegt piekļuvi konkrētiem produktiem personas dzimuma dēļ, izņemot, ja ir ievēroti 4. panta 5. punkta nosacījumi (12),
  —   dzīvības un veselības apdrošināšanas risku parakstīšanā: noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem nozīmē, ka vienā un tai pašā apdrošināšanas polisē noteiktās prēmijas un apdrošinājuma summas diviem indivīdiem nedrīkst atšķirties tikai tāpēc, ka atšķiras šo indivīdu dzimums. Taču ir arī citi riska faktori, piemēram, personas veselības stāvoklis vai ģimenes vēsture, kuri pieļauj diferencēšanu un kuru novērtēšanā apdrošinātājiem jāņem vērā personas dzimums, ievērojot dažas vīriešu un sieviešu fizioloģiskās atšķirības (13), |
| --- | --- |

14.

Saskaņā ar 5. panta 1. punktu ir aizliegta dzimuma kā faktora izmantošana apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšanā, ja tas rada atšķirības indivīdu apdrošināšanas prēmijās un apdrošinājuma summās. Principā dzimuma kā riska novērtēšanas faktora izmantošana nav aizliegta. Dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru atļauts izmantot, aprēķinot apdrošināšanas prēmijas un apdrošinājuma summas apkopojuma līmenī, ja tas nenoved pie diferencēšanas individuālā līmenī. Tāpēc, ievērojot minētos ierobežojumus, pēc nolēmuma Test-Achats lietā dzimuma statusa datus un ar dzimumu saistītu informāciju joprojām ir iespējams vākt, glabāt un izmantot šādās jomās:

—   rezervju un iekšējo cenu veidošanā: apdrošinātāji joprojām var vākt un izmantot dzimuma statusa datus iekšējai riska novērtēšanai, jo īpaši tehnisko rezervju aprēķināšanai saskaņā ar apdrošinātāju maksātspējas noteikumiem un apdrošināšanas portfeļa sortimenta uzraudzībai kopējo cenu veidošanas perspektīvā,

—   pārapdrošināšanas cenu veidošanā: pārapdrošināšanas līgumi ir apdrošinātāju un pārapdrošinātāju starpā noslēgti līgumi. Šo produktu cenu veidošanā joprojām var izmantot dzimumu, ja tas nenoved pie dzimumu diferencēšanas individuālā līmenī,

—   tirgvedībā un reklāmā: saskaņā ar direktīvas 3. panta 3. punktu tā neattiecas uz plašsaziņas līdzekļu un reklāmas saturu, bet 5. panta 1. punktā ir aplūkota tikai indivīdu apdrošināšanas prēmiju un apdrošinājuma summu aprēķināšana. Tāpēc apdrošinātāji joprojām var izmantot tirgvedību un reklāmu, lai ietekmētu apdrošināšanas portfeļa sortimentu, piemēram, adresējot reklāmu vīriešiem vai sievietēm. Taču apdrošinātāji nedrīkst liegt piekļuvi konkrētiem produktiem personas dzimuma dēļ, izņemot, ja ir ievēroti 4. panta 5. punkta nosacījumi (12),

—   dzīvības un veselības apdrošināšanas risku parakstīšanā: noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem nozīmē, ka vienā un tai pašā apdrošināšanas polisē noteiktās prēmijas un apdrošinājuma summas diviem indivīdiem nedrīkst atšķirties tikai tāpēc, ka atšķiras šo indivīdu dzimums. Taču ir arī citi riska faktori, piemēram, personas veselības stāvoklis vai ģimenes vēsture, kuri pieļauj diferencēšanu un kuru novērtēšanā apdrošinātājiem jāņem vērā personas dzimums, ievērojot dažas vīriešu un sieviešu fizioloģiskās atšķirības (13),

| 15. | Komisija arī uzskata, ka saskaņā ar direktīvas 4. panta 5. punkta nosacījumiem apdrošinātāji joprojām var piedāvāt dzimumspecifiskus apdrošināšanas produktus (vai izvēles tiesības līgumos), lai aptvertu vienīgi vai galvenokārt vīriešiem vai sievietēm raksturīgus veselības faktorus (14). Taču šī iespēja neattiecas uz grūtniecību un maternitāti, ņemot vērā ar 5. panta 3. punktu izveidoto īpašo solidaritātes mehānismu. |
| --- | --- |

15.

Komisija arī uzskata, ka saskaņā ar direktīvas 4. panta 5. punkta nosacījumiem apdrošinātāji joprojām var piedāvāt dzimumspecifiskus apdrošināšanas produktus (vai izvēles tiesības līgumos), lai aptvertu vienīgi vai galvenokārt vīriešiem vai sievietēm raksturīgus veselības faktorus (14). Taču šī iespēja neattiecas uz grūtniecību un maternitāti, ņemot vērā ar 5. panta 3. punktu izveidoto īpašo solidaritātes mehānismu.

2.3.   Citu riska novērtēšanas faktoru izmantošana

2.3.1.   Ar dzimumu saistīti faktori – jautājums par netiešu diskrimināciju

| 16. | Nolēmumā Test-Achats lietā ir aplūkota tikai dzimuma kā riska novērtēšanas faktora izmantošana, nepievēršoties jautājumam par citu apdrošinātāju izmantoto faktoru pieņemamību. Taču saskaņā ar direktīvas 2. panta b) apakšpunktu gadījumos, kad šķietami neitrāls riska faktors nostāda viena dzimuma personas īpaši nelabvēlīgā situācijā, rodas netieša diskriminācija. Atšķirībā no tiešas diskriminācijas netiešu diskrimināciju var attaisnot ar leģitīmu mērķi, ja līdzekļi šā mērķa sasniegšanai ir piemēroti un nepieciešami. |
| --- | --- |

16.

Nolēmumā Test-Achats lietā ir aplūkota tikai dzimuma kā riska novērtēšanas faktora izmantošana, nepievēršoties jautājumam par citu apdrošinātāju izmantoto faktoru pieņemamību. Taču saskaņā ar direktīvas 2. panta b) apakšpunktu gadījumos, kad šķietami neitrāls riska faktors nostāda viena dzimuma personas īpaši nelabvēlīgā situācijā, rodas netieša diskriminācija. Atšķirībā no tiešas diskriminācijas netiešu diskrimināciju var attaisnot ar leģitīmu mērķi, ja līdzekļi šā mērķa sasniegšanai ir piemēroti un nepieciešami.

| 17. | Tāpēc tādu riska faktoru izmantošana, kas varētu būt saistīti ar dzimumu, joprojām ir iespējama, ja tie tiešām ir riska faktori (15). |
| --- | --- |

17.

Tāpēc tādu riska faktoru izmantošana, kas varētu būt saistīti ar dzimumu, joprojām ir iespējama, ja tie tiešām ir riska faktori (15).

2.3.2.   Ar dzimumu nesaistīti faktori

| 18. | Nolēmumā Test-Achats lietā ir aplūkota tikai dzimuma kā faktora izmantošana gadījumos, kad likumdevējs ir atzinis sieviešu un vīriešu situācijas par salīdzināmām. Tas neietekmē citu riska novērtēšanas faktoru, piemēram, vecuma un invaliditātes, izmantošanu, kas pašlaik ES līmenī nav reglamentēta. |
| --- | --- |

18.

Nolēmumā Test-Achats lietā ir aplūkota tikai dzimuma kā faktora izmantošana gadījumos, kad likumdevējs ir atzinis sieviešu un vīriešu situācijas par salīdzināmām. Tas neietekmē citu riska novērtēšanas faktoru, piemēram, vecuma un invaliditātes, izmantošanu, kas pašlaik ES līmenī nav reglamentēta.

| 19. | Nolēmumā Test-Achats lietā Tiesa ir norādījusi, ka “(..) vienlīdzīgas attieksmes princips nosaka, ka līdzīgas situācijas nevar aplūkot atšķirīgi un dažādas situācijas savukārt nevar aplūkot vienādi, ja vien šāda pieeja nav objektīvi attaisnota” un ka “situāciju salīdzināmība ir jānovērtē, ņemot vērā Savienības tiesību akta, ar ko ievieš šo atšķirību, mērķi (..)” (16). |
| --- | --- |

19.

Nolēmumā Test-Achats lietā Tiesa ir norādījusi, ka “(..) vienlīdzīgas attieksmes princips nosaka, ka līdzīgas situācijas nevar aplūkot atšķirīgi un dažādas situācijas savukārt nevar aplūkot vienādi, ja vien šāda pieeja nav objektīvi attaisnota” un ka “situāciju salīdzināmība ir jānovērtē, ņemot vērā Savienības tiesību akta, ar ko ievieš šo atšķirību, mērķi (..)” (16).

| 20. | Saskaņā ar priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (17) vecumu un invaliditāti kā faktorus joprojām būtu atļauts izmantot, jo tā netiktu uzskatīta par diskriminējošu praksi. Ja likumdevējs paredz, ka, ievērojot dažus nosacījumus, konkrēta prakse nav diskriminējoša, tas nerada izņēmumu no principa par vienlīdzīgu attieksmi salīdzināmās situācijās (izņēmums būtu pieļaujams tikai pārejas periodā). Faktiski vienlīdzīgas attieksmes princips tiek ievērots, atzīstot, ka attiecīgās situācijas nav salīdzināmas un būtu jāaplūko atšķirīgi (vai arī tās ir salīdzināmas, tomēr jāaplūko atšķirīgi, jo tam ir objektīvs attaisnojums). |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (17) vecumu un invaliditāti kā faktorus joprojām būtu atļauts izmantot, jo tā netiktu uzskatīta par diskriminējošu praksi. Ja likumdevējs paredz, ka, ievērojot dažus nosacījumus, konkrēta prakse nav diskriminējoša, tas nerada izņēmumu no principa par vienlīdzīgu attieksmi salīdzināmās situācijās (izņēmums būtu pieļaujams tikai pārejas periodā). Faktiski vienlīdzīgas attieksmes princips tiek ievērots, atzīstot, ka attiecīgās situācijas nav salīdzināmas un būtu jāaplūko atšķirīgi (vai arī tās ir salīdzināmas, tomēr jāaplūko atšķirīgi, jo tam ir objektīvs attaisnojums).

2.4.   Apdrošināšana un aroda pensijas

| 21. | Daži apdrošināšanas produkti, piemēram, mūža rente, palīdz nodrošināt pensijas ienākumu. Taču direktīva attiecas tikai uz apdrošināšanu un pensijām, kas ir privātas, brīvprātīgas un nodalītas no darba attiecībām, bet nodarbinātība un profesionālā darbība ir nepārprotami izslēgtas no direktīvas darbības jomas (18). Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz aroda pensijām ir aplūkota Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvā 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (19). |
| --- | --- |

21.

Daži apdrošināšanas produkti, piemēram, mūža rente, palīdz nodrošināt pensijas ienākumu. Taču direktīva attiecas tikai uz apdrošināšanu un pensijām, kas ir privātas, brīvprātīgas un nodalītas no darba attiecībām, bet nodarbinātība un profesionālā darbība ir nepārprotami izslēgtas no direktīvas darbības jomas (18). Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz aroda pensijām ir aplūkota Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvā 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (19).

| 22. | Dažās aroda pensiju shēmās ir paredzēta apdrošinājuma summu izmaksa īpašā – piemēram, mūža rentes – veidā. Tādos gadījumos arī tad, ja apdrošinājuma summu izmaksā apdrošinātājs, uz attiecīgo pensiju shēmu attiecas Direktīva 2006/54/EK. Savukārt situācijas, kad atsevišķam darba ņēmējam jānoslēdz apdrošināšanas līgums tieši ar apdrošinātāju bez darba devēja līdzdalības, piemēram, lai kapitālu pārvērstu mūža rentē, ietilpst direktīvas darbības jomā. Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu no tās darbības jomas nepārprotami ir izslēgti darba ņēmēju noslēgti apdrošināšanas līgumi, kuros darba devējs nav līgumslēdzēja puse. |
| --- | --- |

22.

Dažās aroda pensiju shēmās ir paredzēta apdrošinājuma summu izmaksa īpašā – piemēram, mūža rentes – veidā. Tādos gadījumos arī tad, ja apdrošinājuma summu izmaksā apdrošinātājs, uz attiecīgo pensiju shēmu attiecas Direktīva 2006/54/EK. Savukārt situācijas, kad atsevišķam darba ņēmējam jānoslēdz apdrošināšanas līgums tieši ar apdrošinātāju bez darba devēja līdzdalības, piemēram, lai kapitālu pārvērstu mūža rentē, ietilpst direktīvas darbības jomā. Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu no tās darbības jomas nepārprotami ir izslēgti darba ņēmēju noslēgti apdrošināšanas līgumi, kuros darba devējs nav līgumslēdzēja puse.

| 23. | Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 9. panta 1. punkta h) apakšpunktu ir atļauts noteikt atšķirīgus apdrošinājuma summu līmeņus vīriešiem un sievietēm, lai ņemtu vērā aktuāro aprēķinu koeficientus. Komisija uzskata, ka nolēmums Test-Achats lietā nerada tiesiskas sekas attiecībā uz šo noteikumu, ko piemēro atšķirīgajā un nepārprotami nodalāmajā aroda pensiju kontekstā un kas salīdzinājumā ar direktīvas 5. panta 2. punktu turklāt ir formulēts ļoti atšķirīgi. Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 9. panta 1. punkta h) apakšpunktu atšķirīgu apdrošinājuma summu noteikšanu vīriešiem un sievietēm neuzskata par diskriminējošu, ja to attaisno aktuārie dati. |
| --- | --- |

23.

Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 9. panta 1. punkta h) apakšpunktu ir atļauts noteikt atšķirīgus apdrošinājuma summu līmeņus vīriešiem un sievietēm, lai ņemtu vērā aktuāro aprēķinu koeficientus. Komisija uzskata, ka nolēmums Test-Achats lietā nerada tiesiskas sekas attiecībā uz šo noteikumu, ko piemēro atšķirīgajā un nepārprotami nodalāmajā aroda pensiju kontekstā un kas salīdzinājumā ar direktīvas 5. panta 2. punktu turklāt ir formulēts ļoti atšķirīgi. Saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 9. panta 1. punkta h) apakšpunktu atšķirīgu apdrošinājuma summu noteikšanu vīriešiem un sievietēm neuzskata par diskriminējošu, ja to attaisno aktuārie dati.

3.   PAMATNOSTĀDŅU UZRAUDZĪBA

| 24. | Dalībvalstīm, ņemot vērā nolēmumu Test-Achats lietā, ir jāizdara secinājumi un līdz 2012. gada 21. decembrim jāpielāgo valsts tiesību akti, lai garantētu, ka apdrošinātāji piemēro noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, kā noteikts spriedumā. Komisija uzraudzīs situāciju, nodrošinot, lai pēc minētās dienas dalībvalstu tiesību akti apdrošināšanas jomā pilnīgi atbilstu nolēmumam, pamatojoties uz šajās pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

24.

Dalībvalstīm, ņemot vērā nolēmumu Test-Achats lietā, ir jāizdara secinājumi un līdz 2012. gada 21. decembrim jāpielāgo valsts tiesību akti, lai garantētu, ka apdrošinātāji piemēro noteikumu par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, kā noteikts spriedumā. Komisija uzraudzīs situāciju, nodrošinot, lai pēc minētās dienas dalībvalstu tiesību akti apdrošināšanas jomā pilnīgi atbilstu nolēmumam, pamatojoties uz šajās pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem.

| 25. | Komisija vēlētos iedrošināt apdrošināšanas nozari, kas ir konkurētspējīga un inovatīva uzņēmējdarbības joma, veikt vajadzīgos pielāgojumus un piedāvāt patērētājiem pievilcīgus produktus, ievērojot vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem un nepamatoti nepaaugstinot kopējo cenu līmeni. Komisija rūpīgi uzraudzīs apdrošināšanas tirgus attīstību, lai atklātu neattaisnotu cenu palielināšanu, kas veikta, pamatojoties uz nolēmumu Test-Achats lietā, tostarp arī ņemot vērā saskaņā ar konkurences tiesībām pieejamos instrumentus, ja tiks konstatēta iespējama pret konkurenci vērsta rīcība (20). |
| --- | --- |

25.

Komisija vēlētos iedrošināt apdrošināšanas nozari, kas ir konkurētspējīga un inovatīva uzņēmējdarbības joma, veikt vajadzīgos pielāgojumus un piedāvāt patērētājiem pievilcīgus produktus, ievērojot vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem un nepamatoti nepaaugstinot kopējo cenu līmeni. Komisija rūpīgi uzraudzīs apdrošināšanas tirgus attīstību, lai atklātu neattaisnotu cenu palielināšanu, kas veikta, pamatojoties uz nolēmumu Test-Achats lietā, tostarp arī ņemot vērā saskaņā ar konkurences tiesībām pieejamos instrumentus, ja tiks konstatēta iespējama pret konkurenci vērsta rīcība (20).

| 26. | Vienlaikus ar plašāku ziņojumu par direktīvas īstenošanu Komisija 2014. gadā sagatavos ziņojumu par nolēmuma Test-Achats lietā transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos un ieviešanu apdrošināšanas praksē. |
| --- | --- |

26.

Vienlaikus ar plašāku ziņojumu par direktīvas īstenošanu Komisija 2014. gadā sagatavos ziņojumu par nolēmuma Test-Achats lietā transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos un ieviešanu apdrošināšanas praksē.

---

(1)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(2)  Tiesas 2011. gada 1. marta spriedums lietā C-236/09, OV C 130, 30.4.2011., 4. lpp.

(3)  Plašāku informāciju par dalībvalstu tiesību aktiem un apdrošinātāju praksi sk. 1. un 2. pielikumā.

(4)  Nolēmuma 33. punkts.

(5)  Nesen apstiprināts ar Tiesas 2011. gada 18. oktobra spriedumu lietā C-34/10 Oliver Brüstle pret Greenpeace e.V. 25. punkts. Sk. arī 1984. gada spriedumu lietā 327/82 Ekro, Recueil, I-107. lpp., 11. punkts, 2000. gada spriedumu lietā C-287/98 Linster, Recueil, I-6917. lpp., 43. punkts, 2009. gada spriedumu lietā C-5/08 Infopaq International, Krājums, I-6569. lpp., 27. punkts, un 2010. gada spriedumu lietā C-467/08 Padawan, Krājums, I-0000. lpp., 32. punkts.

(6)  Jēdziena “jauns līgums” ļoti šaura definīcija, pagarinot iespēju izmantot dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru un līdz ar to ietekmējot indivīdu apdrošināšanas prēmijas un apdrošinājuma summas, būtu pretrunā 5. panta 1. punktā izvirzītajam mērķim “vēlākais” no pārejas perioda beigām izbeigt dzimuma kā riska faktora izmantošanu. Interpretācijas atšķirības dalībvalstu starpā turklāt nebūtu iespējams saskaņot ar prasību par šā direktīvas darbības jomai un saturam būtiskā jēdziena autonomu un vienveidīgu interpretāciju.

(7)  Šie gadījumi ir piemēri, kuru uzskaitījums nav izsmeļošs un kuri izraudzīti, ievērojot to praktisko nozīmi.

(8)  Piemēram, ja apdrošināta persona nolemj mainīt apdrošinātāju, lai izmantotu noteikuma par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem priekšrocības.

(9)  Šie gadījumi ir piemēri, kuru uzskaitījums nav izsmeļošs un kuri izraudzīti, ievērojot to praktisko nozīmi.

(10)  Piemēram, prēmijas tiek procentuāli palielinātas, pamatojoties uz prasījumu pieredzi.

(11)  Piemēram, apdrošinātā persona vēlas palielināt summu, kas ieguldīta ar dzīvības apdrošināšanas produkta starpniecību.

(12)  Saskaņā ar šo punktu atšķirīga attieksme ir atļauta, ja preču piegāde un pakalpojumu sniegšana vienīgi vai galvenokārt viena dzimuma pārstāvjiem ir attaisnota ar leģitīmu mērķi un ja līdzekļi šā mērķa sasniegšanai ir piemēroti un nepieciešami.

(13)  Piemēram, krūts vēža gadījumi ģimenes vēsturē atšķirīgi ietekmē vīriešu un sieviešu veselības riskus (un novērtējot šo ietekmi, apdrošinātājam jāzina, vai persona ir sieviete vai vīrietis). Aptaukošanās ir riska faktors, ko nosaka pēc vidukļa un gurnu apkārtmēra attiecības, kas sievietēm un vīriešiem nav vienāda. Plašāks piemēru saraksts sniegts 3. pielikumā.

(14)  Piemēram, prostatas vēzi, krūts un dzemdes vēzi.

(15)  Piemēram, mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanas jomā joprojām būtu jāatļauj cenu diferencēšana, pamatojoties uz automobiļa dzinēja izmēru, lai gan statistiski vīrieši izvēlas automobiļus ar jaudīgākiem dzinējiem. Taču diferencēšana, pamatojoties uz personas auguma proporcijām vai svaru, mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšanā nebūtu attaisnojama.

(16)  Sk. nolēmuma Test-Achats lietā 28. un 29. punktu.

(17)  COM(2008) 426 galīgā redakcija. Atšķirībā no direktīvas priekšlikumā kā vispārīgs princips nav iekļauts, piemēram, noteikums par vienādu attieksmi pret abu dzimumu pārstāvjiem, saskaņā ar kuru vecuma un invaliditātes kā faktoru izmantošanai nebūtu jārada atšķirības apdrošināšanas prēmijās un apdrošinājuma summās. Attiecīgā noteikuma mērķis drīzāk ir atzīt, ka, piemēram, divas dažāda vecuma personas neatrodas salīdzināmā situācijā attiecībā uz dzīvības apdrošināšanu un ka samērīgas attieksmes atšķirības, pamatojoties uz pareizu riska novērtējumu, tāpēc nav uzskatāmas par diskrimināciju.

(18)  Direktīvas 15. apsvērums un 3. panta 4. punkts. Tāpēc no direktīvas darbības jomas ir izslēgti arī veselības un nelaimes gadījumu grupas apdrošināšanas līgumi.

(19)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(20)  Pašlaik spēkā esošajā grupu atbrīvojuma regulā (Komisijas 2010. gada 24. marta Regula (ES) Nr. 267/2010 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām apdrošināšanas nozarē, OV L 83, 30.3.2010., 1. lpp.) paredzēts atbrīvojums, saskaņā ar kuru apdrošinātājiem ir atļauts kopīgi lietot dažu veidu datus, izmantojot kopīgus apkopojumus, tabulas un pētījumus un ievērojot konkrētus nosacījumus. Taču izņēmumam jo īpaši nav pakļauti nolīgumi par komercprēmijām. Grupu atbrīvojuma regulas darbības termiņš beigsies 2017. gada 31. martā, un Komisija to savlaicīgi pārskatīs, lai novērtētu, vai turpmāks pagarinājums joprojām ir attaisnots.

---

1. PIELIKUMS

Dzimuma kā riska novērtēšanas faktora izmantošana saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem (a)

| Valstis | Dzīvības apdrošināšana | Privātā veselības apdrošināšana | Hipotekārie kredīti | Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana | Ceļojumu apdrošināšana | Invaliditātes/ienākumu apdrošināšana | Patēriņa kredīti | Mūža rentes produkti | Nelaimes gadījumu apdrošināšana | Kredītkartes | Noguldījumu konti | Aizdevumu apdrošināšana | Mājokļa apdrošināšana | Privātpersonu civiltiesiskās atbildības apdrošināšana | Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana | Nopietnu slimību apdrošināšana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Beļģija | Jā | Nē (2) | Nē (2) | Nē | Nē (2) | Nē | Nē (2) | Jā | Nē (2) | Nē (2) | Nē (2) | Nē (2) | Nē (2) | Nē (2) | Nē (2) | Nē |
| Bulgārija | Jā | Jā | n. p. | Nē | n. p. | n. p. | n. p. | Jā | Nē | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā |
| Kipra | Jā | Nē | Nē (2) | Nē | Nē (2) | Nē | Nē (2) | Jā | Jā | Nē (2) | Nē (2) | n. p. | Nē (2) | Nē (2) | Nē | Nē |
| Čehijas Republika | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Dānija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Igaunija | Jā (1) | Jā (1) | n. p. | Nē | n. p. | n. p. | n. p. | Jā (1) (b) | Jā (1) | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Nē | n. p. |
| Somija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Francija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Vācija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Grieķija | Jā (1) | n. p. | n. p. | Jā (1) | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā (1) | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā (1) |
| Ungārija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Īrija | Jā | Jā | n. p. | Jā | n. p. | Jā | n. p. | Jā | Nē | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā | Jā |
| Itālija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Latvija | Jā | Jā | n. p. | Nē | n. p. | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā | Jā |
| Lietuva | Jā | Jā | n. p. | Nē | n. p. | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā |
| Luksemburga | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Malta | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Nīderlande | Jā (2) | Nē | Nē (c) | Nē | Nē (c) | Nē (2) (c) | Nē (c) | Nē (2) (c) | Nē | Nē (c) | Nē (c) | Nē (c) | Nē (c) | Nē (c) | Nē (c) | Nē (c) |
| Polija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Portugāle | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Rumānija | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Slovākija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Slovēnija | Jā | Jā | n. p. | Nē | n. p. | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | Jā | Jā |
| Spānija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Zviedrija | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Apvienotā Karaliste | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | Jā | n. p. | Jā | Jā | n. p. | n. p. | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Avoti: Dzimumu līdztiesības direktīvas īstenošana apdrošināšanas jomā, Groupe Consultatif 2009. gada apsekojuma rezultāti, ja nav norādīts citādi: (1) Civic Consulting kompetento iestāžu apsekojuma rezultāti, (2) Civic Consulting veiktās kompetento iestāžu, līdztiesības organizāciju un rūpniecības asociāciju aptaujas rezultāti. Piezīmes: (a) Tabulā norādīts, attiecībā uz kuriem finanšu produktiem dalībvalstu tiesību akti saskaņā ar Dzimumu līdztiesības direktīvas 5. panta 2. punktu katrā dalībvalstī atļauj izmantot dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru; (b) Apkopotas mirstības tabulas par abiem dzimumiem obligāti finansējamo pensiju iemaksu gadījumos; (c) Apdrošinātāji aprēķinos var ņemt vērā dzimumu, bet tas nedrīkst radīt atšķirības vīriešu un sieviešu apdrošināšanas prēmijās. n. p: informācija nav pieejama. |

Valstis

Dzīvības apdrošināšana

Privātā veselības apdrošināšana

Hipotekārie kredīti

Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana

Ceļojumu apdrošināšana

Invaliditātes/ienākumu apdrošināšana

Patēriņa kredīti

Mūža rentes produkti

Nelaimes gadījumu apdrošināšana

Kredītkartes

Noguldījumu konti

Aizdevumu apdrošināšana

Mājokļa apdrošināšana

Privātpersonu civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana

Nopietnu slimību apdrošināšana

Austrija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Beļģija

Jā

Nē (2)

Nē (2)

Nē

Nē (2)

Nē

Nē (2)

Jā

Nē (2)

Nē (2)

Nē (2)

Nē (2)

Nē (2)

Nē (2)

Nē (2)

Nē

Bulgārija

Jā

Jā

n. p.

Nē

n. p.

n. p.

n. p.

Jā

Nē

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā

Kipra

Jā

Nē

Nē (2)

Nē

Nē (2)

Nē

Nē (2)

Jā

Jā

Nē (2)

Nē (2)

n. p.

Nē (2)

Nē (2)

Nē

Nē

Čehijas Republika

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Dānija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Igaunija

Jā (1)

Jā (1)

n. p.

Nē

n. p.

n. p.

n. p.

Jā (1) (b)

Jā (1)

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Nē

n. p.

Somija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Francija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Vācija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Grieķija

Jā (1)

n. p.

n. p.

Jā (1)

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā (1)

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā (1)

Ungārija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Īrija

Jā

Jā

n. p.

Jā

n. p.

Jā

n. p.

Jā

Nē

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Itālija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Latvija

Jā

Jā

n. p.

Nē

n. p.

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Lietuva

Jā

Jā

n. p.

Nē

n. p.

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā

Luksemburga

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Malta

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Nīderlande

Jā (2)

Nē

Nē (c)

Nē

Nē (c)

Nē (2) (c)

Nē (c)

Nē (2) (c)

Nē

Nē (c)

Nē (c)

Nē (c)

Nē (c)

Nē (c)

Nē (c)

Nē (c)

Polija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Portugāle

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Rumānija

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Slovākija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Slovēnija

Jā

Jā

n. p.

Nē

n. p.

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Spānija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Zviedrija

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Apvienotā Karaliste

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

Jā

n. p.

Jā

Jā

n. p.

n. p.

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Avoti: Dzimumu līdztiesības direktīvas īstenošana apdrošināšanas jomā, Groupe Consultatif 2009. gada apsekojuma rezultāti, ja nav norādīts citādi: (1) Civic Consulting kompetento iestāžu apsekojuma rezultāti, (2) Civic Consulting veiktās kompetento iestāžu, līdztiesības organizāciju un rūpniecības asociāciju aptaujas rezultāti. Piezīmes: (a) Tabulā norādīts, attiecībā uz kuriem finanšu produktiem dalībvalstu tiesību akti saskaņā ar Dzimumu līdztiesības direktīvas 5. panta 2. punktu katrā dalībvalstī atļauj izmantot dzimumu kā riska novērtēšanas faktoru; (b) Apkopotas mirstības tabulas par abiem dzimumiem obligāti finansējamo pensiju iemaksu gadījumos; (c) Apdrošinātāji aprēķinos var ņemt vērā dzimumu, bet tas nedrīkst radīt atšķirības vīriešu un sieviešu apdrošināšanas prēmijās. n. p: informācija nav pieejama.

---

2. PIELIKUMS

Paziņotā informācija par riska novērtēšanas faktoru izmantošanu sadalījumā pa produktiem (pamatojoties uz ieinteresēto personu paziņoto izmantošanas biežumu)

| Produktu kategorijas | Produktu kategoriju definīcijas | Faktori |
| --- | --- | --- |
| | | Dzimums | Vecums | Invaliditāte |
| Apdrošināšanas produkti |
| Privātā veselības apdrošināšana | Privātā veselības apdrošināšana aptver veselības riskus papildus valsts veselības aprūpes sistēmai (vai riskus, ko valsts sistēma neaptver). | ++ | ++ | ++ |
| Nopietnu slimību apdrošināšana | Nopietnu slimību apdrošināšanas gadījumā apdrošinātais saņem apdrošinājuma summu, ja polises darbības termiņā viņam diagnosticē konkrētu nopietnu slimību. | ++ | ++ | ++ |
| Invaliditātes/ienākumu aizsardzības apdrošināšana | Invaliditātes/ienākumu aizsardzības apdrošināšana nodrošina maksājumus zaudētu ienākumu aizstāšanai, ja apdrošinātais ir ieguvis invaliditāti un tāpēc kļuvis darba nespējīgs. | ++ | ++ | ++ |
| Dzīvības apdrošināšana | Dzīvības apdrošināšana apdrošinātajam nodrošina maksājumus līdz noteiktam vecumam vai apdrošinātā nāves gadījumā nodrošina maksājumus šīs personas labuma guvējiem. | ++ | ++ | ++ |
| Mūža rentes produkti | Mūža rentes produkti (tostarp privātās pensijas) nodrošina regulārus maksājumus nākotnē apmaiņā pret vienreizēju maksājumu vai regulāru maksājumu sēriju pirms mūža rentes izmaksas termiņa sākuma. | ++ | ++ | + |
| Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana | Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana ir privātu automobiļu apdrošināšana, kas aptver vismaz civiltiesisko atbildību. | ++ | ++ | + |
| Ceļojumu apdrošināšana | Ceļojumu apdrošināšana ir īstermiņa apdrošināšana, kas tikai ceļojuma laikā sedz vismaz medicīniskos izdevumus un var segt ceļošanas laikā radušos finansiālos un cita veida zaudējumus. | + | ++ | + |
| Nelaimes gadījumu apdrošināšana | Nelaimes gadījumu apdrošināšana sedz fiziskas traumas dēļ radušos zaudējumus vai fiziskas traumas ārstēšanai nepieciešamos medicīniskos izdevumus. | + | + | + |
| Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana | Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana pēc iepriekš noteikta laikposma sedz ilgtermiņa aprūpes izmaksas, ko nesedz veselības apdrošināšana. | + | + | + |
| Aizdevumu apdrošināšana/maksājumu aizsardzības apdrošināšana | Aizdevumu apdrošināšana/maksājumu aizsardzības apdrošināšana aizsargā ikmēneša aizdevuma maksājumus, ja apdrošinātais zaudē darbu, cieš nelaimes gadījumā vai saslimst. | + | + | + |
| Mājokļa apdrošināšana | Mājokļa apdrošināšana ir nekustamā īpašuma apdrošināšana, kas sedz ar privātām ēkām un iedzīvi saistītus zaudējumus. | o | + | o |
| Privātpersonu civiltiesiskās atbildības apdrošināšana | Privātpersonu civiltiesiskās atbildības apdrošināšana nodrošina aizsardzību pret trešo personu prasījumiem, t. i., atlīdzību parasti izmaksā personai, kurai apdrošinātais ir radījis zaudējumus. | o | + | o |
| Banku/aizdevumu produkti (1) |
| Hipotekārais kredīts | Hipotekārais kredīts ir ar nekustamo īpašumu nodrošināts kredīts. | o | + | o |
| Patēriņa kredīts (2) | Patēriņa kredīts ir īstermiņa kredīts patērētājiem preču iegādei, tostarp kredīta konti mazumtirdzniecības vietās, privāti aizņēmumi, īrējumpirkumi, izņemot kredītkartes. | o | + | o |
| Kredītkartes | Kredītkarte ir karte, kas tās īpašniekam dod tiesības iegādāties preces un pakalpojumus, pamatojoties uz kartes īpašnieka solījumu samaksāt par šim precēm un pakalpojumiem vēlāk. | o | + | o |
| Noguldījuma konts | Noguldījuma konts ir bankas iestādes norēķinu konts, krājkonts vai cita veida bankas konts, kas konta īpašniekam ļauj noguldīt un izņemt naudu. | o | o | o |
| Piezīmes: | ++ | = | izmanto bieži (50 % vai vairāk no visām pētījumā iesaistītajām rūpniecības asociācijām, aktuāru asociācijām un kompetentajām iestādēm un līdztiesības organizācijām). |
| + | = | izmanto reizēm (10–50 % visām pētījumā iesaistītajām rūpniecības asociācijām, aktuāru asociācijām un kompetentajām iestādēm un līdztiesības organizācijām). |
| o | = | izmanto reti (mazāk nekā 10 % visām pētījumā iesaistītajām rūpniecības asociācijām, aktuāru asociācijām un kompetentajām iestādēm un līdztiesības organizācijām). |

Produktu kategorijas

Produktu kategoriju definīcijas

Faktori

Dzimums

Vecums

Invaliditāte

Apdrošināšanas produkti

Privātā veselības apdrošināšana

Privātā veselības apdrošināšana aptver veselības riskus papildus valsts veselības aprūpes sistēmai (vai riskus, ko valsts sistēma neaptver).

++

++

++

Nopietnu slimību apdrošināšana

Nopietnu slimību apdrošināšanas gadījumā apdrošinātais saņem apdrošinājuma summu, ja polises darbības termiņā viņam diagnosticē konkrētu nopietnu slimību.

++

++

++

Invaliditātes/ienākumu aizsardzības apdrošināšana

Invaliditātes/ienākumu aizsardzības apdrošināšana nodrošina maksājumus zaudētu ienākumu aizstāšanai, ja apdrošinātais ir ieguvis invaliditāti un tāpēc kļuvis darba nespējīgs.

++

++

++

Dzīvības apdrošināšana

Dzīvības apdrošināšana apdrošinātajam nodrošina maksājumus līdz noteiktam vecumam vai apdrošinātā nāves gadījumā nodrošina maksājumus šīs personas labuma guvējiem.

++

++

++

Mūža rentes produkti

Mūža rentes produkti (tostarp privātās pensijas) nodrošina regulārus maksājumus nākotnē apmaiņā pret vienreizēju maksājumu vai regulāru maksājumu sēriju pirms mūža rentes izmaksas termiņa sākuma.

++

++

+

Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana

Mehānisko transportlīdzekļu apdrošināšana ir privātu automobiļu apdrošināšana, kas aptver vismaz civiltiesisko atbildību.

++

++

+

Ceļojumu apdrošināšana

Ceļojumu apdrošināšana ir īstermiņa apdrošināšana, kas tikai ceļojuma laikā sedz vismaz medicīniskos izdevumus un var segt ceļošanas laikā radušos finansiālos un cita veida zaudējumus.

+

++

+

Nelaimes gadījumu apdrošināšana

Nelaimes gadījumu apdrošināšana sedz fiziskas traumas dēļ radušos zaudējumus vai fiziskas traumas ārstēšanai nepieciešamos medicīniskos izdevumus.

+

+

+

Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana

Ilgtermiņa aprūpes apdrošināšana pēc iepriekš noteikta laikposma sedz ilgtermiņa aprūpes izmaksas, ko nesedz veselības apdrošināšana.

+

+

+

Aizdevumu apdrošināšana/maksājumu aizsardzības apdrošināšana

Aizdevumu apdrošināšana/maksājumu aizsardzības apdrošināšana aizsargā ikmēneša aizdevuma maksājumus, ja apdrošinātais zaudē darbu, cieš nelaimes gadījumā vai saslimst.

+

+

+

Mājokļa apdrošināšana

Mājokļa apdrošināšana ir nekustamā īpašuma apdrošināšana, kas sedz ar privātām ēkām un iedzīvi saistītus zaudējumus.

o

+

o

Privātpersonu civiltiesiskās atbildības apdrošināšana

Privātpersonu civiltiesiskās atbildības apdrošināšana nodrošina aizsardzību pret trešo personu prasījumiem, t. i., atlīdzību parasti izmaksā personai, kurai apdrošinātais ir radījis zaudējumus.

o

+

o

Banku/aizdevumu produkti (1)

Hipotekārais kredīts

Hipotekārais kredīts ir ar nekustamo īpašumu nodrošināts kredīts.

o

+

o

Patēriņa kredīts (2)

Patēriņa kredīts ir īstermiņa kredīts patērētājiem preču iegādei, tostarp kredīta konti mazumtirdzniecības vietās, privāti aizņēmumi, īrējumpirkumi, izņemot kredītkartes.

o

+

o

Kredītkartes

Kredītkarte ir karte, kas tās īpašniekam dod tiesības iegādāties preces un pakalpojumus, pamatojoties uz kartes īpašnieka solījumu samaksāt par šim precēm un pakalpojumiem vēlāk.

o

+

o

Noguldījuma konts

Noguldījuma konts ir bankas iestādes norēķinu konts, krājkonts vai cita veida bankas konts, kas konta īpašniekam ļauj noguldīt un izņemt naudu.

o

o

o

Piezīmes:

++

=

izmanto bieži (50 % vai vairāk no visām pētījumā iesaistītajām rūpniecības asociācijām, aktuāru asociācijām un kompetentajām iestādēm un līdztiesības organizācijām).

+

=

izmanto reizēm (10–50 % visām pētījumā iesaistītajām rūpniecības asociācijām, aktuāru asociācijām un kompetentajām iestādēm un līdztiesības organizācijām).

o

=

izmanto reti (mazāk nekā 10 % visām pētījumā iesaistītajām rūpniecības asociācijām, aktuāru asociācijām un kompetentajām iestādēm un līdztiesības organizācijām).

Gadījumos, kad paziņotās izmantošanas biežums to trīs grupu starpā, kuru paziņotā informācija ir novērtējuma pamatā (rūpniecības asociācijas/aktuāru asociācijas/kompetentās iestādes un līdztiesības organizācijas), atšķiras, tabulā sniegtais novērtējums atspoguļo divu vienā kategorijā ietilpstošu grupu rezultātus.

Produktu kategorijas var ietvert daudzus dažāda veida produktus, kas tiek piedāvāti tirgū. Kompleksi produkti nav iekļauti (piemēram, norēķinu konts kombinācijā ar apdrošināšanas produktu).

---

(1)  Vecumu un dzimumu reizēm izmanto kredītspējas novērtēšanā, un tas var ietekmēt banku/aizdevumu produktu nodrošinājumu.

(2)  Patēriņa kredīts ietver kredītu mehāniskā transportlīdzekļa iegādei un privātus aizņēmumus.

---

3. PIELIKUMS

Piemēri par tādu ar dzimumu saistītu apdrošināšanas praksi, kas pēc nolēmuma Test-Achats lietā joprojām ir iespējama (dzīvības un veselības apdrošināšanas risku parakstīšana)

Riska parakstīšanas process ir ar pieteikuma iesniedzēju saistītā riska novērtējums, ko apdrošinātājs veic pirms tā iekļaušanas apdrošināto risku portfelī. Tas ir nošķirts no apdrošināšanas produktu bāzes cenām un ir paredzēts, lai ņemtu vērā katra indivīda riska profilu. Ja konkrēts pieteikuma iesniedzējs iepriekš noteikto standarta risku portfelim, kurā viņš būtu jāiekļauj, rada paaugstinātu risku, apdrošinātājs parasti nosaka papildu riska prēmiju (atkarībā no novērtējuma). Lai iegūtu informāciju par riska faktoriem, apdrošinātāji izmanto pieteikumu veidlapas, kurās iekļauj jautājumus, sākot no vienkāršu jautājumu saraksta (vienkāršota riska parakstīšana) un beidzot ar sīki izstrādātām veselības stāvokļa aptaujas anketām. Sniedzamās informācijas detalizētības pakāpe ir atkarīga no vairākiem faktoriem, tostarp no attiecīgā produkta un apdrošinātās summas. Šajā procesā var būt paredzēta arī veselības pārbaude.

Turpmākajā sarakstā ir iekļauti piemēri par tādu ar dzimumu saistītu apdrošināšanas praksi, kas saskaņā ar direktīvas 5. panta 1. punktu ir atļauta, tāpēc nolēmums Test-Achats lietā to neietekmē. Jautājumos un pārbaudēs, kā arī medicīnisko pārbaužu rezultātu interpretācijā joprojām ir iespējams atspoguļot vīriešu un sieviešu fizioloģiskās atšķirības. Turpmākie piemēri neskar dalībvalstu tiesību aktus, kas reglamentētu dažus direktīvā neaplūkotus aspektus.

| Pieteikumu veidlapas | Apdrošinātājiem ir atļauts vākt informāciju par dzimumu un uzdot jautājumus par dzimumspecifiskām slimībām. Pieteikumu veidlapās var iekļaut dažādus attiecīgus katra dzimuma personām paredzētus jautājumus (izņemot jautājumus par grūtniecību).
  Piemēram, ģimenes vēsture ir riska faktors, kas dažu apdrošināšanas produktu, piemēram, nopietnu slimību apdrošināšanas gadījumā, ir īpaši būtisks.
  Sievietēm ar krūts vēža gadījumiem ģimenes vēsturē parasti jāmaksā papildu riska prēmija atšķirībā no sievietēm, kuru ģimenes vēsturē šādi gadījumi nav bijuši, jo gadījumi ģimenē būtiski palielina sievietes risku saslimt ar šo slimību. Taču nav iemesla noteikt šādu papildu prēmiju vīriešiem ar tādu pašu ģimenes vēsturi, jo pastāv ļoti maza varbūtība, ka vīrietis varētu saslimt ar krūts vēzi. |
| --- | --- |
| Medicīniskās pārbaudes | Vīriešiem un sievietēm vienmēr nav jāveic vienas un tās pašas medicīniskās pārbaudes, un apdrošināšanas veselības pārbaudēs vajadzības gadījumā joprojām ir iespējams izmantot dzimumspecifiskus testus (mamogrāfiju, prostatas skrīningu utt.).
  Apdrošinātājiem ir arī atļauts turpināt izmantot pēc dzimuma diferencētus pārbaužu ierobežojumus, lai atspoguļotu dažādas slimību pirmstesta varbūtības iespējas. Piemēram, vecumā, kad indivīdi parasti iegādājas apdrošināšanas polises, sirds išēmiskā slimība galvenokārt ir sastopama vīriešu vidū, bet sievietes pirms menopauzes ar to slimo ļoti reti. Tāpēc sirds išēmiskās slimības pārbaudes ir daudz lietderīgāk veikt vīriešiem nekā sievietēm. Ņemot vērā šo faktoru, var izvairīties no nevajadzīgām pārbaudēm. |
| Medicīnisko pārbaužu rezultātu interpretācija
  Atšķirīgas references vērtības
  Atšķirīga vienas un tās pašas slimības prognoze | Medicīniskās references vērtības/prognozes vīriešiem un sievietēm var atšķirties, tāpēc, interpretējot medicīnisko pārbaužu rezultātus, jāņem vērā personas dzimums, piemēram:






  — | lai atklātu anēmiju, parasti veic hemoglobīna analīzi. Hemoglobīna normas robežas vīriešiem un sievietēm nav vienādas, un tas nozīmē, ka vīrietis un sieviete, kuru absolūtais rezultāts ir vienāds, neatrodas vienādā situācijā, raugoties no medicīnas viedokļa. Tāpēc ir saprotams, ka rezultātus novērtē, ievērojot atšķirīgās vīriešu un sieviešu normas robežas, |

Pieteikumu veidlapas

Apdrošinātājiem ir atļauts vākt informāciju par dzimumu un uzdot jautājumus par dzimumspecifiskām slimībām. Pieteikumu veidlapās var iekļaut dažādus attiecīgus katra dzimuma personām paredzētus jautājumus (izņemot jautājumus par grūtniecību).

Piemēram, ģimenes vēsture ir riska faktors, kas dažu apdrošināšanas produktu, piemēram, nopietnu slimību apdrošināšanas gadījumā, ir īpaši būtisks.

Sievietēm ar krūts vēža gadījumiem ģimenes vēsturē parasti jāmaksā papildu riska prēmija atšķirībā no sievietēm, kuru ģimenes vēsturē šādi gadījumi nav bijuši, jo gadījumi ģimenē būtiski palielina sievietes risku saslimt ar šo slimību. Taču nav iemesla noteikt šādu papildu prēmiju vīriešiem ar tādu pašu ģimenes vēsturi, jo pastāv ļoti maza varbūtība, ka vīrietis varētu saslimt ar krūts vēzi.

Medicīniskās pārbaudes

Vīriešiem un sievietēm vienmēr nav jāveic vienas un tās pašas medicīniskās pārbaudes, un apdrošināšanas veselības pārbaudēs vajadzības gadījumā joprojām ir iespējams izmantot dzimumspecifiskus testus (mamogrāfiju, prostatas skrīningu utt.).

Apdrošinātājiem ir arī atļauts turpināt izmantot pēc dzimuma diferencētus pārbaužu ierobežojumus, lai atspoguļotu dažādas slimību pirmstesta varbūtības iespējas. Piemēram, vecumā, kad indivīdi parasti iegādājas apdrošināšanas polises, sirds išēmiskā slimība galvenokārt ir sastopama vīriešu vidū, bet sievietes pirms menopauzes ar to slimo ļoti reti. Tāpēc sirds išēmiskās slimības pārbaudes ir daudz lietderīgāk veikt vīriešiem nekā sievietēm. Ņemot vērā šo faktoru, var izvairīties no nevajadzīgām pārbaudēm.

Medicīnisko pārbaužu rezultātu interpretācija

Atšķirīgas references vērtības

Atšķirīga vienas un tās pašas slimības prognoze

Medicīniskās references vērtības/prognozes vīriešiem un sievietēm var atšķirties, tāpēc, interpretējot medicīnisko pārbaužu rezultātus, jāņem vērā personas dzimums, piemēram:

—

lai atklātu anēmiju, parasti veic hemoglobīna analīzi. Hemoglobīna normas robežas vīriešiem un sievietēm nav vienādas, un tas nozīmē, ka vīrietis un sieviete, kuru absolūtais rezultāts ir vienāds, neatrodas vienādā situācijā, raugoties no medicīnas viedokļa. Tāpēc ir saprotams, ka rezultātus novērtē, ievērojot atšķirīgās vīriešu un sieviešu normas robežas,

| — | paaugstināts kreatinīna līmenis norāda uz nieru saslimšanu. References vērtības vīriešiem un sievietēm nav vienādas, proti, vīriešiem kreatinīna references līmenis ir augstāks, jo viņiem ir lielāka skeleta muskuļu masa, |
| --- | --- |

—

paaugstināts kreatinīna līmenis norāda uz nieru saslimšanu. References vērtības vīriešiem un sievietēm nav vienādas, proti, vīriešiem kreatinīna references līmenis ir augstāks, jo viņiem ir lielāka skeleta muskuļu masa,

| — | hematūrijas (asins šūnu klātbūtne urīnā) prognostiskā vērtība vīriešiem un sievietēm atšķiras, jo sievietēm menstruālo izdalījumu dēļ var būt maldinoši pozitīvi analīžu rezultāti, |
| --- | --- |

—

hematūrijas (asins šūnu klātbūtne urīnā) prognostiskā vērtība vīriešiem un sievietēm atšķiras, jo sievietēm menstruālo izdalījumu dēļ var būt maldinoši pozitīvi analīžu rezultāti,

| — | koronārās sirds slimības diagnostikā parasti izmanto fiziskās slodzes testus. Tā kā gados jaunām sievietēm koronārās sirds slimības pirmstesta varbūtība ir daudz zemāka nekā vīriešiem, pozitīvi rezultāti jāinterpretē, ņemot vērā personas dzimumu, jo, veicot šos testus gados jaunām sievietēm, maldinoši pozitīvi rezultāti būtu sastopami daudz biežāk nekā rezultāti, kas tiešām liecina par saslimšanu, |
| --- | --- |

—

koronārās sirds slimības diagnostikā parasti izmanto fiziskās slodzes testus. Tā kā gados jaunām sievietēm koronārās sirds slimības pirmstesta varbūtība ir daudz zemāka nekā vīriešiem, pozitīvi rezultāti jāinterpretē, ņemot vērā personas dzimumu, jo, veicot šos testus gados jaunām sievietēm, maldinoši pozitīvi rezultāti būtu sastopami daudz biežāk nekā rezultāti, kas tiešām liecina par saslimšanu,

| — | atkarībā no personas dzimuma vienai un tai pašai slimībai var būt atšķirīgas sekas. Tā ir, piemēram, Olporta sindroma (pārmantota nieru iekaisuma veida) gadījumā. Šie nieru darbības traucējumi parasti neietekmē sieviešu paredzamo mūža ilgumu un izpaužas tikai kā hematūrija, kamēr vīriešiem līdz 50 gadu vecumam bieži rodas dzirdes zudums, redzes traucējumi un nieru mazspēja. |
| --- | --- |

—

atkarībā no personas dzimuma vienai un tai pašai slimībai var būt atšķirīgas sekas. Tā ir, piemēram, Olporta sindroma (pārmantota nieru iekaisuma veida) gadījumā. Šie nieru darbības traucējumi parasti neietekmē sieviešu paredzamo mūža ilgumu un izpaužas tikai kā hematūrija, kamēr vīriešiem līdz 50 gadu vecumam bieži rodas dzirdes zudums, redzes traucējumi un nieru mazspēja.

Tāpēc apdrošinātājiem ir atļauts diferencēt risku parakstīšanas lēmumus saskaņā ar ārstu ieteiktajām, pēc dzimuma diferencētajām normas robežām. Risku parakstīšanas procesā apdrošinātāji var turpināt diferencēt arī veselības un riska faktorus, kas ietekmē abus dzimumus, bet atšķirīgā pakāpē un ar atšķirīgām sekām.

Fiziskās atšķirības

Vīriešu un sieviešu fiziskās atšķirības (piemēram, skeleta muskuļu masa) ir par iemeslu tam, ka references vērtības un līdz ar to nodalījums, kuru izmanto, lai noteiktu, vai normas robežas ir ievērotas vai pārsniegtas, atšķiras (sk. iepriekšējo kategoriju). Piemēram, alkohola ietekme uz vīriešu un sieviešu organismu parasti atšķiras, un ieteikumos par drošu alkohola lietošanu valdība, konsultējoties ar ārstiem, parasti nosaka katram dzimumam atšķirīgus pieļaujamos alkohola lietošanas līmeņus. Konkrēts lietošanas līmenis, kas vienam dzimumam ir pieļaujamās robežās, otram dzimumam var pārsniegt drošas lietošanas robežas un radīt klīnisku risku.

Apdrošinājuma summas

Divas personas, kam diagnosticē vienu un to pašu slimību, vienmēr neārstē vienādi, jo no medicīnas viedokļa piemērotākā ārstniecības metode var būt atkarīga no personas dzimuma. Piemēram, dažu vēža veidu (piemēram, nieru vēža) augšanu var ietekmēt hormoni, un hormonu terapija vēža augšanas kavēšanai var būt atkarīga no dzimumspecifiskiem hormoniem. Tāpēc ārstniecības izdevumu segšanai no apdrošinātājiem tiks pieprasītas atšķirīgas summas.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 12. janvāris

2012/C 11/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2736 |
| JPY | Japānas jena | 97,92 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4366 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83055 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8515 |
| CHF | Šveices franks | 1,2112 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6770 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,581 |
| HUF | Ungārijas forints | 307,88 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6999 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4392 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3490 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3545 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2303 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2946 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,8933 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5985 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6441 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 470,72 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,2610 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0467 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5450 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 681,89 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9991 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,076 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,2930 |
| THB | Taizemes bāts | 40,500 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2795 |
| MXN | Meksikas peso | 17,2985 |
| INR | Indijas rūpija | 65,6160 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2736

JPY

Japānas jena

97,92

DKK

Dānijas krona

7,4366

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83055

SEK

Zviedrijas krona

8,8515

CHF

Šveices franks

1,2112

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6770

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,581

HUF

Ungārijas forints

307,88

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6999

PLN

Polijas zlots

4,4392

RON

Rumānijas leja

4,3490

TRY

Turcijas lira

2,3545

AUD

Austrālijas dolārs

1,2303

CAD

Kanādas dolārs

1,2946

HKD

Hongkongas dolārs

9,8933

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5985

SGD

Singapūras dolārs

1,6441

KRW

Dienvidkorejas vona

1 470,72

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,2610

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0467

HRK

Horvātijas kuna

7,5450

IDR

Indonēzijas rūpija

11 681,89

MYR

Malaizijas ringits

3,9991

PHP

Filipīnu peso

56,076

RUB

Krievijas rublis

40,2930

THB

Taizemes bāts

40,500

BRL

Brazīlijas reāls

2,2795

MXN

Meksikas peso

17,2985

INR

Indijas rūpija

65,6160

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/13

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (publicēts OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp., OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp., OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp., OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp., OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp., OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp., OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp., OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp., OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp., OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp., OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp.)

2012/C 11/03

To atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, un kas minētas 5. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis dara zināmu Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī ikmēneša atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

ZVIEDRIJA

Informācija, ar kuru aizstāj OV C 247, 13.10.2006. publicēto informāciju

No 2011. gada 15. novembra robežu šķērsošanas pamatsumma Zviedrijas tiesību aktos ir paredzēta SEK 450 apmēra dienā.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/14

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 11/04

| 1. | Komisija 2011. gada 22. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Lyonnaise des Eaux France (“LDE”, Francija) un Terrena (Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu (“Terre’o”, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 22. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Lyonnaise des Eaux France (“LDE”, Francija) un Terrena (Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu (“Terre’o”, Francija).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | LDE: viss ūdens cikls no dzeramā ūdens ražošanas līdz notekūdeņu attīrīšanai, klientu apkalpošanas pakalpojumi (uzskaite) un darbi saistībā ar izplatīšanas iekārtām un tīkliem. LDE pieder grupai GDF Suez, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

LDE: viss ūdens cikls no dzeramā ūdens ražošanas līdz notekūdeņu attīrīšanai, klientu apkalpošanas pakalpojumi (uzskaite) un darbi saistībā ar izplatīšanas iekārtām un tīkliem. LDE pieder grupai GDF Suez,

| — | Terrena: darbojas lauksaimniecības pārtikas produktu, dārzeņu audzēšanas un specializētas izplatīšanas jomā, kā arī lopkopības un laukaugu audzēšanas jomā. Terrena ir lauksaimniecības kooperatīvā sabiedrība, kuras kapitāls pieder apmēram 18 500 lauksaimnieku un citiem kooperatīviem, |
| --- | --- |

—

Terrena: darbojas lauksaimniecības pārtikas produktu, dārzeņu audzēšanas un specializētas izplatīšanas jomā, kā arī lopkopības un laukaugu audzēšanas jomā. Terrena ir lauksaimniecības kooperatīvā sabiedrība, kuras kapitāls pieder apmēram 18 500 lauksaimnieku un citiem kooperatīviem,

| — | Terre’o: notekūdeņu attīrīšanas un ūdens cikla pārvaldība lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanas vietās. |
| --- | --- |

—

Terre’o: notekūdeņu attīrīšanas un ūdens cikla pārvaldība lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanas vietās.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6444 – Terrena/Lyonnaise des Eaux/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/16

---

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 11/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“JAGNIĘCINA PODHALAŃSKA”

EK Nr. PL-PGI-0005-0837-12.11.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Jagnięcina podhalańska”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Šī ģeogrāfiskās izcelsmes norāde attiecas uz tādu jēru gaļu, kuri pieder pie Polska owca górska (Polijas kalnu aitu) un/vai Polska owca górska odmiany barwnej (Polijas kalnu melno aitu), un/vai Cakiel podhalański (Podhalas aitu) šķirnes. Šīs šķirnes netiek savstarpēji krustotas.

Ar nosaukumu “Jagnięcina podhalańska” apzīmē vienīgi tādu jēru gaļu, kas vēl nav sasnieguši 60 dienu vecumu. Produkts ir piena jēru liemeņi, kas sver 4–8 kg.

“Jagnięcina podhalańska” jābūt šādām raksturīgām īpašībām.

| 1. | Organoleptiskās īpašības:






  — | krāsa gaišsārta, |
| --- | --- | --- |

1.

Organoleptiskās īpašības:

—

krāsa gaišsārta,

| — | konsistence mīksta un elastīga, |
| --- | --- |

—

konsistence mīksta un elastīga,

| — | garša izsmalcināta un sulīga, |
| --- | --- |

—

garša izsmalcināta un sulīga,

| — | smarža atgādina medījumu gaļu (it īpaši stirnas gaļu), |
| --- | --- |

—

smarža atgādina medījumu gaļu (it īpaši stirnas gaļu),

| — | taukaudu noslāņojuma pakāpe zema – 1. taukaudu klase pēc EUROP skalas, |
| --- | --- |

—

taukaudu noslāņojuma pakāpe zema – 1. taukaudu klase pēc EUROP skalas,

| — | balto tauku daudzums ap nierēm neliels – 30 līdz 40 g. |
| --- | --- |

—

balto tauku daudzums ap nierēm neliels – 30 līdz 40 g.

| 2. | Fizikāli ķīmiskās īpašības:






  — | vidējais olbaltumvielu saturs – no 18 % līdz 23 %, |
| --- | --- | --- |

2.

Fizikāli ķīmiskās īpašības:

—

vidējais olbaltumvielu saturs – no 18 % līdz 23 %,

| — | vidējais sausnas saturs – no 20 % līdz 25 %, |
| --- | --- |

—

vidējais sausnas saturs – no 20 % līdz 25 %,

| — | vidējais jēltauku saturs – no 1,25 % līdz 2,2 %. |
| --- | --- |

—

vidējais jēltauku saturs – no 1,25 % līdz 2,2 %.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Jērus baro vienīgi ar mātes pienu.

Vasarā un rudenī aitas ganās kalnu ganībās, un to pamatbarība ir zāle. Ziemā un agrā pavasarī aitām izēdina sienu, skābsienu un koncentrētu lopbarību. Lopbarība, izņemot koncentrēto lopbarību, jāiegūst 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Jēriem jābūt dzimušiem 4. punktā noteiktajā apgabalā, turpat jānotiek arī to audzēšanai un nobarošanai līdz vēlamajam vecumam un svaram.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Silēzijas vojevodistē: Cieszyn povjata Istebna pašvaldība (gmins);

Živecas (Żywiec) povjatā šādas pašvaldības: Milówka, Węgierska Górka, Rajcza, Ujsoły, Jeleśnia un Koszarawa.

Mazpolijas vojevodistē: Nowy Targ povjats un viss Tatry povjats,

Sucha Beskidzka povjatā šādas pašvaldības: Zawoja, Bystra un Sidzina;

Limanowa povjatā šādas pašvaldības: Niedźwiedź un daļa Kamienica pašvaldības, kas atrodas Gorce nacionālā parka teritorijā uz dienvidiem no Kamienica upes, un šādas Mszana Dolna pašvaldības teritorijas apdzīvotās vietas: Olszówka, Raba Niżna, Łostówka, Łętowe un Lubomierz;

Nowy Sącz povjatā šādas pašvaldības: Piwniczna, Muszyna un Krynica.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

5.1.1.   Dabas faktori

4. punktā noteiktais apgabals atrodas Karpatu rietumdaļā, kurā ietilpst Tatri, Beskidi (Beskidy), Peņini (Pieniny) un Gorce (Gorce). Apgabals, kurā audzē dzīvniekus “Jagnięcina podhalańska” iegūšanai, ir plašāks nekā Podhales (Podhale) pašreizējā teritorija, ar kuras nosaukumu apzīmē mikroreģionu, kas kļuvis par visa ražošanas apgabala centru. Minētais apgabals vēstures, etniskās kultūras un ģeogrāfiskā stāvokļa ziņā veido vienotu veselumu. Savdabīgais aitu audzēšanas veids minētajā apgabalā attīstījies gadsimtu gaitā un ir nesaraujami saistīts ar šā reģiona ainavisko vidu un kultūru.

Reģionam ir raksturīgi skarbi klimatiskie apstākļi: gada vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni 5 °C, ilgi saglabājas sniega sega un ir liels gada vidējais nokrišņu daudzums – no 900 līdz 1 200 mm. Svarīga šā klimata īpatnība ir temperatūras svārstības šaurās robežās, un tas ir saistīts ar apgabala reljefu. Lielā augstuma dēļ virs jūras līmeņa temperatūras šajā reģionā ir zemas.

Podhales reģionam ir raksturīga bagātīga un unikāla augu valsts, ko veido gan vietējo sugu, gan introducēto sugu augi. Podhale ir vienīgais reģions Polijā, kurā cita starpā sastopamas šādas sugas: Tatru zilauši (Delphinium oxysepalum), Karpatu lini (Linum extraaxillare), sniegāju genciāna (Gentiana nivalis), īsstiebru genciāna (Gentiana clusii), Alpu rūgtaudze (Saussurea alpina), mauraglapainā akmeņlauzīte (Saxifraga hieracifolia), Alpu vijolīte (Viola alpina), Alpu pulkstenīte (Campanula alpina), Alpu pērkonamoliņš (Anthyllis alpestris), matainā mauraga (Hieracium villosum), nokarenziedu tragantzirnis (Astragalus penduliflorus).

Pilsko kalna (1 557 m virs jūras līmeņa) masīvs, kas atrodas Živecas (Żywiec) dabas parka teritorijā, līdzīgi Tatriem ir viens no neskartākajiem Polijas subalpu apvidiem. Šis subalpu ģeoloģiskais stāvs stiepjas no aptuveni 1 400 m virs jūras līmeņa līdz Pilsko kalna virsotnei.

4. punktā noteiktajā apgabalā ganās šādu šķirņu aitas: Cakiel podhalański, Polska owca górska, kā arī Polska owca górska odmiany barwnej. “Jagnięcina podhalańska” iegūšanai izmanto vienīgi nosaukto šķirņu jērus, ko audzē neatšķirti no mātēm, kuru turēšanā ievēro tradicionālo paņēmienu. Kalnu ganībās aitas ganās visu sezonu – no aprīļa beigām līdz oktobra sākumam. Jēri dzimst visos gadalaikos. Ziemas mēnešos dzimušie jēri paliek aitu kūtī visu audzēšanas laiku. Ja aitas pārvieto uz ganībām, jērus audzē vienus. Pavasarī atskrējušie jēri var doties līdzi mātēm uz ganībām, ja laika apstākļi to atļauj.

Ganīšanai jānotiek 4. punktā noteiktajā apgabalā.

Cakiel podhalański šķirne 4. punktā noteiktajā apgabalā parādījās laikā, kad valahu ganu ciltis migrēja gar Karpatu kalnu grēdu; šī migrācija sākās XIV gadsimtā un beidzās XVI gadsimtā Morāvijas pievārtē. Šīs šķirnes aitas izceļas ar daudzveidīgām izmantojuma iespējām, kā arī ar lielisku pielāgošanās spēju reģionā valdošajam skarbajam klimatam, izturību pret slimībām, augstu gaļas kvalitāti un stipri attīstītu bara instinktu.

Polska owca górska aitu šķirne iegūta, Cakiel podhalański šķirnes aitas krustojot ar Transilvānijas Cakiel karpacki aitām un Frīzijas aitām. Tādējādi tika palielināts pieaugušu aitu dzīvsvars, vilnas iznākums un kvalitāte, kā arī piena izslaukums. Šīs šķirnes aitu produktivitātes rādītāju uzlabošanu ir izdevies apvienot ar vērtīgām īpašībām, kas nosaka šo aitu labo pielāgošanās spēju skarbajiem klimatiskajiem apstākļiem: labu veselību, lielu dzīves ilgumu, izturību pret slimībām, kā arī labu auglību un izslaukumu, ņemot vērā audzēšanas apstākļus. Vienlaikus ir izdevies saglabāt jauno jēru gaļas kvalitāti un īpašības. Polska owca górska šķirnes aitu vilnas krāsa ir balta. Turpretī Polska owca górska odmiany barwnej šķirnes aitu vilnas krāsa ir tumšbrūna, kas ar laiku kļūst pelēka vai rūsgana.

5.1.2.   Vēsturiskie faktori un cilvēku prasme

Valahu cilšu ierašanās bija par iemeslu tam, ka vesela apgabala lauksaimniecībā norisinājās lielas pārmaiņas – aizsākās aitu, kazu un liellopu audzēšana. Valahi atnesa sev līdzi prasmi pārstrādāt pienu, siet sieru, apstrādāt vilnu un ādu. Vissenākās norādes par valahu tautu atrodamas XV gadsimta autora Jana Dlugoša (Jan Długosz) darbā “Żywocie św. Kingi” (Svētās Kingas dzīvesstāsts). 1564. gada uzskaites dati liecina, ka valahi ganījuši aitas Živecas (Żywiec) reģiona Lanckoronas (Lanckorona) apriņķī, kā arī Osvencimas (Oświęcim) un Zatoras (Zator) kņazistē. Podhales reģiona lauku apdzīvoto vietu dibināšanas dokumentos, kas datējami ar XVI gadsimta beigām, atrodama informācija par atļaujām aitu brīvai ganīšanai kalnu ganībās; tas liecina par to, ka ganāmpulki šajā apvidū turēti jau tolaik.

“Jagnięcina podhalańska” iegūšanai vietējie ražotāji izmanto vienīgi 5.1.1. punktā minēto šķirņu jērus, jo šie dzīvnieki ir ģenētiski labi pielāgojušies augstkalnu klimatam un ir izaudzēti vairāku paaudžu selekcijas darba rezultātā. Prasme izmantot šīs šķirnes ir cieši saistīta ar vietējo lopkopju pieredzi. Tās ir Podhales reģionam raksturīgas šķirnes; par to liecina informācija, kas ievietota 1960. gadā iznākušajā astoņsējumu publikācijā “Pasterstwo Tatr Polskich i Podhala” (Podhale un ganību saimniecība Polijas Tatros). Cita raksturīga aitu ganīšanas īpatnība ir tā sauktā “redyk” – sīklopu ganāmpulku pārdzīšana, kas veicina aitām muskuļu attīstību un stiprina organisma imūnsistēmu. Šādi pārvietojoties pa ganībām, aitas var arī baroties ar dažādu sugu augiem atkarībā no pakalna, uz kura tās ganās, un turklāt uzņem daudzveidīgu un uzturvielām bagātu barību. Vietējo kalniešu prasmes un nostiprinājušos aitkopības metožu izmantošanas rezultāts ir “Jagnięcina podhalańska” gaļas labā kvalitāte. “Jagnięcina podhalańska” ražošana ir vietējās saimnieciskās kultūras un aitkopības tradīciju neatņemama daļa un veido ciešu saikni starp paaudzēm, tādējādi saglabājot vietējo iedzīvotāju savdabīgo identitāti, valodas izloksni, kultūru, mākslu un tradīcijas.

5.2.   Produkta specifika:

Produktam “Jagnięcina podhalańska” ir neliels liemeņa aptaukojuma slānis un sevišķs sulīgums, ko tam piešķir cauraugušo jeb intramuskulāro tauku daudzums – marmorējums. Turklāt gaļai ir raksturīga gaiši rozā krāsa, un pēc konsistences tā vienlaikus ir gan mīksta, gan elastīga. Visraksturīgākā un visizteiktākā “Jagnięcina podhalańska” gaļas īpašība ir tās specifiskā garša un smarža, kas atgādina medījumu gaļu, it īpaši stirnas gaļas smaržu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikni starp “Jagnięcina podhalańska” un attiecīgo apgabalu veido produkta raksturīgās īpašības, kas izriet no tā ģeogrāfiskās izcelsmes un reputācijas.

Produkta “Jagnięcina podhalańska” raksturīgās īpašības nosaka izmantotā aitu turēšanas sistēma. Jērus audzē ekstensīvi, optimāli izmantojot ganības, kas atrodas 4. punktā noteiktajā apgabalā. Šīs aitkopības sistēmas pamatā ir nemitīga ganāmpulku pārdzīšana no vienām ganībām uz citām, izņemot ziemā. Ganāmpulka turēšanas veids nodrošina produktam specifisko raksturu, jo aitu mātes ganās zemes gabalos, ko neizmanto intensīvi, un barojas ar dažādiem reti sastopamiem augiem; tas ietekmē pienu, ko zīž jēri, un galarezultātā – “Jagnięcina podhalańska” īpašības. Ziemā, kad aitas tiek turētas kūtī, tām izēdina sienu un skābsienu, kura pamatu veido 4. punktā noteiktā ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes augi. Tādējādi aitu mātes visu gadu uzņem daudz lopbarības ar līdzīgu botānisko sastāvu.

Šīs jēra gaļas zemo aptaukojumu lielā mērā nosaka “Jagnięcina podhalańska” produkcijas iegūšanai tradicionāli izmantoto aitu šķirņu ģenētiskās īpašības līdztekus reģiona dabas faktoru īpatnībām. Lai panāktu šādu zemu taukaudu noslāņojuma pakāpi, sava nozīme ir arī jēru ēdināšanas metodei: tos baro tikai ar mātes pienu. Apgabala dabas apstākļi un jo sevišķi īpatnējā augu valsts, ko aitas izmanto barībai, ietekmē aitu piena kvalitāti un uzturvērtību. Aitu māšu piens, ar ko barojas jēri, tieši ietekmē produkta specifisko smaržu, kas atgādina medījumu smaržu, kura ir visizteiktākā “Jagnięcina podhalańska” gaļas īpašība. Minētā reģiona augu valsts īpašību savdabīgumu jēri saņem ar mātes pienu. “Jagnięcina podhalańska” gaļas specifiku ietekmē arī izmantoto aitu šķirņu genotipa pirmatnīgums.

Sevišķo sulīgumu “Jagnięcina podhalańska” gaļai piešķir tās marmorējums – cauraugušie taukaudi. Kulinārās apstrādes laikā šie tauki kūst, taču paliek gaļas iekšpusē, piešķirot tai sulīgumu. Gaļas sulā ietilpst vielas, kas nosaka gaļas garšu un smaržu. Galvenie garšas un smaržas komponenti ir taukos ietilpstošie gaistošie savienojumi. “Jagnięcina podhalańska” kvalitātes īpašību pamatā līdztekus dzīvnieku nelielajam vecumam ir arī barības devas sastāvs.

Produkta reputācija

“Jagnięcina podhalańska” gaļai ir teicama reputācija gan pašmāju, gan ārvalstu patērētāju vidū. Labā slava, ko produkts “Jagnięcina podhalańska” iemantojis patērētāju acīs, pamatojas uz minētajā reģionā pastāvošo vairāku gadsimtu ilgo aitkopības tradīciju. Pateicoties gadsimtiem ilgai kalnu aitu ganīšanas tradīcijas izkopšanai un līdz ar to spēcīga vietējās “markas” tēla izveidei, patērētāji identificē “Jagnięcina podhalańska” gaļu ar reģionu, no kura tā cēlusies. “Jagnięcina podhalańska” labo slavu papildus vairo arī patērētāju informētība par stipri iesakņojušos ganību lopkopības tradīciju, kā arī interese par izdaudzināto kalniešu dzīvesveidu.

Minētajā apgabalā atrodas viens no Polijā iecienītākajiem augstkalnu apvidiem – tas vēl papildus veicina tajā cēlušos produktu atpazīstamību. Patērētāji jau daudzus gadus apzinās, ka visam šim apgabalam raksturīga neskarta dabas vide un unikāla augu valsts, kas labvēlīgi ietekmē produkta “Jagnięcina podhalańska” kvalitāti. Jau uz Češinas Silēzijas (Śląsk Cieszyński) pirmās kartes, kas publicēta 1724. gadā, atzīmētas 50 ganu būdas; kartes otrajā izdevumā ievietots teksts, kas aicina lasītāju apmeklēt šo Češinas kņazistes kalnaino daļu un izmantot izdevību nobaudīt veselīgo aitas pienu, it īpaši maijā, kad zālaugu labvēlīgās īpašības ir visiedarbīgākās. Tā kā patērētāji zina minētā apgabala neskartās dabas pozitīvo ietekmi uz produktu un tā teicamo reputāciju, tie ir gatavi maksāt augstāku cenu, lai iegādātos “Jagnięcina podhalańska”.

Produktu “Jagnięcina podhalańska” patērētāji īpaši iecienījuši tā sevišķās un specifiskās smaržas, kā arī izsmalcinātās gaļas dēļ. “Jagnięcina podhalańska” kvalitāte, kā arī garšas un diētiskās īpašības, bija par iemeslu tam, ka tā kļuva par kalniešu ēdienkartes gardumu.

“Jagnięcina podhalańska” labo reputāciju jo īpaši apstiprina Polijas valsts balvas “Perła” piešķiršana šim produktam 2008. gadā rīkotajā konkursā “Nasze Kulinarne Dziedzictwo” (Mūsu kulinārais mantojums).

Par “Jagnięcina podhalańska” reputāciju liecina cena, par kādu to pārdod un kas ir augstāka salīdzinājumā ar cenu, ko var prasīt par citu reģionu izcelsmes jēra gaļu. Cena, ko ražotāji saņem par “Jagnięcina podhalańska”, ir aptuveni 10–20 % augstāka par citu Polijas reģionu izcelsmes jēra gaļas cenu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/21

---

Atzinums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – termiņa pagarinājums

Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

2012/C 11/06

Komisija 2011. gada 26. oktobrī saņēma pieprasījumu atbilstoši 30. panta 5. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1).

Šo pieprasījumu nozares līgumslēdzēju iestāžu vārdā iesniegusi Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V. (Federālā Enerģētikas un ūdens apsaimniekošanas apvienība), un tas attiecas uz elektroenerģijas ražošanu un vairumtirdzniecību Vācijā. Pieprasījums ir publicēts OV C 337, 18.11.2011., 7. lpp. Sākotnējais termiņš ir 2012. gada 27. janvāris.

Ņemot vērā, ka Komisijas dienestiem ir jāiegūst un jāizvērtē papildu informācija, un saskaņā ar direktīvas 30. panta 6. punkta otro teikumu, Komisijas rīcībā esošo termiņu lēmuma pieņemšanai par šo pieprasījumu pagarina par trim mēnešiem.

Līdz ar to galīgais termiņš ir 2012. gada 27. aprīlis.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

---

| 13.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 11/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 11/22

---

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Atcelšana

Līgumslēdzējas iestādes pieprasījums

2012/C 11/07

Komisija 2011. gada 19. jūlijā saņēma pieprasījumu atbilstoši 30. panta 5. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1).

Šis pieprasījums, ko iesniedzis RWE Gas Storage, s.r.o, attiecas uz gāzes uzglabāšanu Čehijā. Pieprasījums tika publicēts OV C 228, 3.8.2011., 9. lpp. Sākotnējais termiņš bija 2011. gada 20. oktobris. Šis termiņš tika pagarināts līdz 2012. gada 20. janvārim, paziņojums par termiņa pagarinājumu tika publicēts OV C 301, 12.10.2011., 12. lpp.

2011. gada 21. decembrī pieprasījuma iesniedzējs atsauca minēto pieprasījumu, kurš tātad jāuzskata par spēkā neesošu. No tā izriet, ka nav jāpieņem lēmums par iespējamu 30. panta 1. punkta piemērošanu minētajām Čehijas nozarēm. Tāpēc Direktīvu 2004/17/EK turpina piemērot gadījumos, kad līgumslēdzēji subjekti piešķir līgumus, lai nodrošinātu gāzes uzglabāšanu Čehijā, kā arī tad, kad tie organizē konkursus minēto darbību veikšanai šajos ģeogrāfiskajos apgabalos.

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

---