# Euroopa Liidu C 10E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.010.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 10E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide12. jaanuar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.010.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 10E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide12. jaanuar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2012/C 010E/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2012 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohtaNõukogu poolt vastu võetud 24. novembril 2011 | 1 |
| 2012/C 010E/02 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2012 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohtaNõukogu poolt vastu võetud 24. novembril 2011 | 14 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2012/C 010E/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2012 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohtaNõukogu poolt vastu võetud 24. novembril 2011

1

2012/C 010E/02

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2012 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohtaNõukogu poolt vastu võetud 24. novembril 2011

14

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 10/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 1/2012

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta

Nõukogu poolt vastu võetud 24. novembril 2011

2012/C 10 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõike 2 punkte a ja b,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks näeb Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping) ette meetmed, mis võetakse varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks näeb Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping) ette meetmed, mis võetakse varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas.

| (2) | Euroopa Ülemkogu tõdes oma 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta erakorralisel kohtumisel Tamperes vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike riiki lubamise ja seal elamise tingimusi käsitlevat siseriiklikku õigust. Sellega seoses tõdeti ülemkogul eelkõige, et Euroopa Liit peaks tagama seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning et tuleks taotleda nendele kodanikele liidu kodanikega võrreldavate õiguste ja kohustuste andmist tõhusama integreerumispoliitika abil. Sellest tulenevalt palus Euroopa Ülemkogu võtta nõukogul komisjoni ettepanekute põhjal vastu asjakohased õigusaktid. Tamperes sõnastatud eesmärkide täitmise vajadust kinnitati ka Euroopa Ülemkogu poolt 10. ja 11. detsembri 2009. aasta kohtumisel vastuvõetud Stockholmi programmis. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu tõdes oma 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta erakorralisel kohtumisel Tamperes vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike riiki lubamise ja seal elamise tingimusi käsitlevat siseriiklikku õigust. Sellega seoses tõdeti ülemkogul eelkõige, et Euroopa Liit peaks tagama seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning et tuleks taotleda nendele kodanikele liidu kodanikega võrreldavate õiguste ja kohustuste andmist tõhusama integreerumispoliitika abil. Sellest tulenevalt palus Euroopa Ülemkogu võtta nõukogul komisjoni ettepanekute põhjal vastu asjakohased õigusaktid. Tamperes sõnastatud eesmärkide täitmise vajadust kinnitati ka Euroopa Ülemkogu poolt 10. ja 11. detsembri 2009. aasta kohtumisel vastuvõetud Stockholmi programmis.

| (3) | Liikmesriikides seni kehtivate eeskirjade lihtsustamisele ja ühtlustamisele aitaks kaasa, kui sätestataks ühtne taotlemise menetlus, mille tulemusel üheainsa haldustoiminguga antakse välja üksainus luba, milles on ühendatud elamis- ja tööluba. Mitu liikmesriiki on lihtsustamist juba alustanud ja see on toonud kaasa tõhusama menetluse nii võõrtöötajatele kui ka tööandjatele ning lihtsustanud elamise ja töötamise seaduslikkuse kontrollimist. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikides seni kehtivate eeskirjade lihtsustamisele ja ühtlustamisele aitaks kaasa, kui sätestataks ühtne taotlemise menetlus, mille tulemusel üheainsa haldustoiminguga antakse välja üksainus luba, milles on ühendatud elamis- ja tööluba. Mitu liikmesriiki on lihtsustamist juba alustanud ja see on toonud kaasa tõhusama menetluse nii võõrtöötajatele kui ka tööandjatele ning lihtsustanud elamise ja töötamise seaduslikkuse kontrollimist.

| (4) | Selleks et võimaldada esmakordset sisenemist riigi territooriumile, peaks liikmesriik olema võimeline välja andma ühtse loa või, kui neid lube antakse välja ainult pärast riiki sisenemist, viisa. Liikmesriik peaks sellise ühtse loa või viisa välja andma õigeaegselt. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võimaldada esmakordset sisenemist riigi territooriumile, peaks liikmesriik olema võimeline välja andma ühtse loa või, kui neid lube antakse välja ainult pärast riiki sisenemist, viisa. Liikmesriik peaks sellise ühtse loa või viisa välja andma õigeaegselt.

| (5) | Tuleks kehtestada eeskirjad ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav, võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks kehtestada eeskirjad ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav, võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus.

| (6) | Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil.

| (7) | Käesolevat direktiivi ei peaks kohaldama kolmandate riikide lähetuses viibivate kodanike suhtes. See ei tohiks takistada kohtlemast kolmandate riikide kodanikke, kes liikmesriigis seaduslikult elavad ja töötavad ja keda lähetatakse teise liikmesriiki, võrdsena algse liikmesriigi kodanikega kogu lähetuse kestel nende töötingimuste osas, mida ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (4) (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) kohaldamine. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat direktiivi ei peaks kohaldama kolmandate riikide lähetuses viibivate kodanike suhtes. See ei tohiks takistada kohtlemast kolmandate riikide kodanikke, kes liikmesriigis seaduslikult elavad ja töötavad ja keda lähetatakse teise liikmesriiki, võrdsena algse liikmesriigi kodanikega kogu lähetuse kestel nende töötingimuste osas, mida ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (4) (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) kohaldamine.

| (8) | Käesolevas direktiivis ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on saanud pikaajalise elaniku staatuse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ (5) (pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta) kohaselt, kuna neil on rohkem õigusi ja erinev elamisluba (pikaajalise elaniku EL elamisluba). |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas direktiivis ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on saanud pikaajalise elaniku staatuse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ (5) (pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta) kohaselt, kuna neil on rohkem õigusi ja erinev elamisluba (pikaajalise elaniku EL elamisluba).

| (9) | Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele, kuna nad viibivad riigis ajutiselt. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele, kuna nad viibivad riigis ajutiselt.

| (10) | Liikmesriikide kohustus määrata kindlaks, kas taotluse peaks esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja, ei tohiks piirata mis tahes sellise korra kohaldamist, mille puhul nõutakse mõlema poole kaasamist menetlusse. Liikmesriigid peaksid otsustama, kas ühtse loa taotlus tuleb esitada sihtliikmesriigis või kolmandas riigis. Juhul, kui kolmanda riigi kodanikul ei lubata avaldust kolmandas riigis esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et tööandja võib taotluse esitada sihtliikmesriigis. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide kohustus määrata kindlaks, kas taotluse peaks esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja, ei tohiks piirata mis tahes sellise korra kohaldamist, mille puhul nõutakse mõlema poole kaasamist menetlusse. Liikmesriigid peaksid otsustama, kas ühtse loa taotlus tuleb esitada sihtliikmesriigis või kolmandas riigis. Juhul, kui kolmanda riigi kodanikul ei lubata avaldust kolmandas riigis esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et tööandja võib taotluse esitada sihtliikmesriigis.

| (11) | Ühtset taotlemise menetlust ja ühtset luba käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid ei tohiks kohaldada ühtsete või pikaajaliste viisade suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Ühtset taotlemise menetlust ja ühtset luba käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid ei tohiks kohaldada ühtsete või pikaajaliste viisade suhtes.

| (12) | Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei peaks piirama teiste ametiasutuste ning, kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei peaks piirama teiste ametiasutuste ning, kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega.

| (13) | Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks hõlmata kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega ega viisa väljastamiseks nõutavat aega. Käesolev direktiiv ei peaks piirama siseriiklike menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks hõlmata kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega ega viisa väljastamiseks nõutavat aega. Käesolev direktiiv ei peaks piirama siseriiklike menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks.

| (14) | Ühtse loa vorm tuleks koostada vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks, (6) ja liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada sellel lisateavet eelkõige selle kohta, kas isikul on lubatud töötada. Muu hulgas selleks, et rännet paremini ohjata, peaks liikmesriik esitama teabe töötamise õiguse kohta kõigil väljaantavatel elamislubadel (mitte ainult ühtsel loal), sõltumata loa või liikmesriigis elamise õigust tõendava dokumendi liigist, mille alusel kolmanda riigi kodanik on lubatud liikmesriiki ja mille alusel saab ta juurdepääsu selle liikmesriigi tööturule. |
| --- | --- |

(14)

Ühtse loa vorm tuleks koostada vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks, (6) ja liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada sellel lisateavet eelkõige selle kohta, kas isikul on lubatud töötada. Muu hulgas selleks, et rännet paremini ohjata, peaks liikmesriik esitama teabe töötamise õiguse kohta kõigil väljaantavatel elamislubadel (mitte ainult ühtsel loal), sõltumata loa või liikmesriigis elamise õigust tõendava dokumendi liigist, mille alusel kolmanda riigi kodanik on lubatud liikmesriiki ja mille alusel saab ta juurdepääsu selle liikmesriigi tööturule.

| (15) | Käesoleva direktiivi sätted, mis puudutavad muul kui töötamise eesmärgil väljastatavaid elamislube, tuleks kohaldada üksnes selliste lubade vormi suhtes ning see ei peaks piima liidu ega siseriiklikke eeskirju riiki lubamise menetluste ja selliste lubade väljastamise menetluste kohta. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiivi sätted, mis puudutavad muul kui töötamise eesmärgil väljastatavaid elamislube, tuleks kohaldada üksnes selliste lubade vormi suhtes ning see ei peaks piima liidu ega siseriiklikke eeskirju riiki lubamise menetluste ja selliste lubade väljastamise menetluste kohta.

| (16) | Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad ühtset luba ja elamisluba, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil, ei tohiks takistada liikmesriikidel täiendava dokumendi väljastamist, et anda töösuhte kohta täpsemat teavet kui see, mis mahub elamisloale. Sellise dokumendi abil saab ära hoida kolmandate riikide kodanike ekspluateerimist ning võidelda ebaseadusliku töötamisega, kuid nende kasutamine peaks olema liikmesriikide jaoks vabatahtlik ja sellised dokumendid ei tohiks asendada tööluba, kuna see kahjustaks ühtse loa kontseptsiooni. Samuti on sellise teabe elektroonilisel kujul säilitamiseks võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 1030/2002 artikliga 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktiga a pakutavaid tehnilisi lahendusi. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad ühtset luba ja elamisluba, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil, ei tohiks takistada liikmesriikidel täiendava dokumendi väljastamist, et anda töösuhte kohta täpsemat teavet kui see, mis mahub elamisloale. Sellise dokumendi abil saab ära hoida kolmandate riikide kodanike ekspluateerimist ning võidelda ebaseadusliku töötamisega, kuid nende kasutamine peaks olema liikmesriikide jaoks vabatahtlik ja sellised dokumendid ei tohiks asendada tööluba, kuna see kahjustaks ühtse loa kontseptsiooni. Samuti on sellise teabe elektroonilisel kujul säilitamiseks võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 1030/2002 artikliga 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktiga a pakutavaid tehnilisi lahendusi.

| (17) | Tingimused ja kriteeriumid, mille alusel saab ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse rahuldamata jätta, või mille alusel saab ühtse loa tühistada, peaksid olema objektiivsed ja peaksid olema kehtestatud siseriiklike õigusaktidega hõlmates kohustust järgida liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtet, mis on sõnastatud eeskätt 2003. aasta ja 2005. aasta ühinemisaktides. Rahuldamata jätmise ja tühistamise otsused peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(17)

Tingimused ja kriteeriumid, mille alusel saab ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse rahuldamata jätta, või mille alusel saab ühtse loa tühistada, peaksid olema objektiivsed ja peaksid olema kehtestatud siseriiklike õigusaktidega hõlmates kohustust järgida liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtet, mis on sõnastatud eeskätt 2003. aasta ja 2005. aasta ühinemisaktides. Rahuldamata jätmise ja tühistamise otsused peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud.

| (18) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006 (7) (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) ning 14. juuni 1985. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (Schengeni konventsioon)) (8) artikliga 21 tuleks kolmandate riikide kodanikud, kellel on kehtiv reisidokument ja Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi välja antud ühtne luba, lubada vabalt siseneda Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile ja liikuda nende piires kuni kolme kuu jooksul iga kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006 (7) (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) ning 14. juuni 1985. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (Schengeni konventsioon)) (8) artikliga 21 tuleks kolmandate riikide kodanikud, kellel on kehtiv reisidokument ja Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi välja antud ühtne luba, lubada vabalt siseneda Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile ja liikuda nende piires kuni kolme kuu jooksul iga kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.

| (19) | Kuna liidul ei ole asjakohaseid horisontaalseid õigusakte, võib kolmandate riikide kodakondsusega töötajate õiguste vahel olla erinevusi sõltuvalt liikmesriigist, kus nad töötavad, ja kodakondsusest. Selleks et arendada sidusat sisserändepoliitikat ning vähendada liidu kodanike ja liikmesriigis seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste erinevust ning täiendada olemasolevat sisserände alast acquis’d, tuleks kehtestada ühised õigused ja eeskätt täpsustada valdkonnad, kus kolmandate riikide kodanikke, kellel veel ei ole pikaajalise elaniku staatust, käsitletakse võrdselt liikmesriigi kodanikega. Nende sätete eesmärk on kehtestada liidus ühtsed miinimumtingimused, tunnustada panust, mille kolmandate riikide kodanikud annavad liidu majandusse oma töö ja maksude maksmisega, ning vähendada kolmandate riikide kodanike võimalikust ekspluateerimisest tulenevat ebaõiglast konkurentsi liikmesriigi kodanike ja kolmandate riikide kodanike vahel. Ilma et see piiraks töösuhte tõlgendamist muudes liidu õigusnormides, peaks „kolmandast riigist pärit töötaja” käesoleva direktiivi kohaselt tähendama kolmanda riigi kodanikku, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba töötada tasulise suhte raames siseriikliku õiguse või tava kohaselt. |
| --- | --- |

(19)

Kuna liidul ei ole asjakohaseid horisontaalseid õigusakte, võib kolmandate riikide kodakondsusega töötajate õiguste vahel olla erinevusi sõltuvalt liikmesriigist, kus nad töötavad, ja kodakondsusest. Selleks et arendada sidusat sisserändepoliitikat ning vähendada liidu kodanike ja liikmesriigis seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste erinevust ning täiendada olemasolevat sisserände alast acquis’d, tuleks kehtestada ühised õigused ja eeskätt täpsustada valdkonnad, kus kolmandate riikide kodanikke, kellel veel ei ole pikaajalise elaniku staatust, käsitletakse võrdselt liikmesriigi kodanikega. Nende sätete eesmärk on kehtestada liidus ühtsed miinimumtingimused, tunnustada panust, mille kolmandate riikide kodanikud annavad liidu majandusse oma töö ja maksude maksmisega, ning vähendada kolmandate riikide kodanike võimalikust ekspluateerimisest tulenevat ebaõiglast konkurentsi liikmesriigi kodanike ja kolmandate riikide kodanike vahel. Ilma et see piiraks töösuhte tõlgendamist muudes liidu õigusnormides, peaks „kolmandast riigist pärit töötaja” käesoleva direktiivi kohaselt tähendama kolmanda riigi kodanikku, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba töötada tasulise suhte raames siseriikliku õiguse või tava kohaselt.

| (20) | Kõigil liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema sihtliikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule muude liidu või siseriiklike õigusnormide alusel, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmetele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ (9) (perekonna taasühinemise õiguse kohta) kohaselt, kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/114/EÜ (10) (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) kohaselt ning teadlastele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ (kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta) (11) kohaselt. |
| --- | --- |

(20)

Kõigil liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema sihtliikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule muude liidu või siseriiklike õigusnormide alusel, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmetele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ (9) (perekonna taasühinemise õiguse kohta) kohaselt, kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/114/EÜ (10) (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) kohaselt ning teadlastele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ (kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta) (11) kohaselt.

| (21) | Õigus võrdsele kohtlemisele teatavates valdkondades tuleks tagada vaid neile kolmandate riikide kodanikele, kes elavad liikmesriigis seaduslikult ning kellele on võimaldatud juurdepääs liikmesriigi tööturule, mis on märgitud elamis- ja töötamisõigust andvas ühtses loas või muul eesmärgil antud elamisloas, milles on märge töötamise lubamise kohta. |
| --- | --- |

(21)

Õigus võrdsele kohtlemisele teatavates valdkondades tuleks tagada vaid neile kolmandate riikide kodanikele, kes elavad liikmesriigis seaduslikult ning kellele on võimaldatud juurdepääs liikmesriigi tööturule, mis on märgitud elamis- ja töötamisõigust andvas ühtses loas või muul eesmärgil antud elamisloas, milles on märge töötamise lubamise kohta.

| (22) | Käesolevas direktiivis osutatud töötingimused peaksid hõlmama vähemalt palka ja töölt vabastamist, töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja puhkust, võttes arvesse kehtivaid kollektiivlepinguid. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas direktiivis osutatud töötingimused peaksid hõlmama vähemalt palka ja töölt vabastamist, töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja puhkust, võttes arvesse kehtivaid kollektiivlepinguid.

| (23) | Liikmesriik peaks tunnustama kolmanda riigi kodaniku kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, samal viisil kui liidu kodanike omi ning kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36 kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (12). Kolmandatest riikidest pärit töötajate õigus võrdsele kohtlemisele seoses diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamisega riigi asjaomase menetluse kohaselt ei peaks piirama liikmesriigi pädevust lubada kõnealused kolmandatest riikidest pärit töötajad oma tööturule. |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriik peaks tunnustama kolmanda riigi kodaniku kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, samal viisil kui liidu kodanike omi ning kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36 kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (12). Kolmandatest riikidest pärit töötajate õigus võrdsele kohtlemisele seoses diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamisega riigi asjaomase menetluse kohaselt ei peaks piirama liikmesriigi pädevust lubada kõnealused kolmandatest riikidest pärit töötajad oma tööturule.

| (24) | Kolmandatest riikidest pärit töötajaid tuleks kohelda võrdsena ka sotsiaalkindlustuse vallas. Sotsiaalkindlustuse liigid on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (13). Sotsiaalkindlustuse valdkonnas võrdset kohtlemist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada ka töötajate suhtes, kes on lubatud liikmesriiki otse kolmandast riigist. Siiski ei tohiks käesoleva direktiiviga anda kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on piiriüleseid seoseid, ulatuslikumaid õigusi sotsiaalkindlustuse valdkonnas kui need, mis on ette nähtud kehtivate liidu õigusega. Lisaks sellele ei tohiks käesoleva direktiiviga anda õigusi olukordades, mis jäävad liidu õiguse reguleerimisalast välja, näiteks seoses kolmandas riigis elavate pereliikmetega. Käesolev direktiiv peaks andma õigused ainult nende pereliikmete suhtes, kes kolivad elama liikmesriigis asuva kolmanda riigi töötaja juurde seoses perekonna taasühinemisega, või nende pereliikmete suhtes, kes juba elavad koos kolmanda riigi töötajaga seaduslikult kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

(24)

Kolmandatest riikidest pärit töötajaid tuleks kohelda võrdsena ka sotsiaalkindlustuse vallas. Sotsiaalkindlustuse liigid on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (13). Sotsiaalkindlustuse valdkonnas võrdset kohtlemist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada ka töötajate suhtes, kes on lubatud liikmesriiki otse kolmandast riigist. Siiski ei tohiks käesoleva direktiiviga anda kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on piiriüleseid seoseid, ulatuslikumaid õigusi sotsiaalkindlustuse valdkonnas kui need, mis on ette nähtud kehtivate liidu õigusega. Lisaks sellele ei tohiks käesoleva direktiiviga anda õigusi olukordades, mis jäävad liidu õiguse reguleerimisalast välja, näiteks seoses kolmandas riigis elavate pereliikmetega. Käesolev direktiiv peaks andma õigused ainult nende pereliikmete suhtes, kes kolivad elama liikmesriigis asuva kolmanda riigi töötaja juurde seoses perekonna taasühinemisega, või nende pereliikmete suhtes, kes juba elavad koos kolmanda riigi töötajaga seaduslikult kõnealuses liikmesriigis.

| (25) | Liikmesriigid peaksid tagama võrdse kohtlemise vähemalt kolmandate riikide kodanike suhtes, kes töötavad või kes on pärast mõnda aega kestnud töötamist registreeritud töötuna. Sotsiaalkindlustuse valdkonna võrdse kohtlemise piirangud käesoleva direktiivi alusel ei tohiks piirata õigusi, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusele (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (14). |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid tagama võrdse kohtlemise vähemalt kolmandate riikide kodanike suhtes, kes töötavad või kes on pärast mõnda aega kestnud töötamist registreeritud töötuna. Sotsiaalkindlustuse valdkonna võrdse kohtlemise piirangud käesoleva direktiivi alusel ei tohiks piirata õigusi, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusele (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu (14).

| (26) | Liidu õigusaktid ei piira liikmesriikide õigust korraldada oma sotsiaalkindlustussüsteeme. Kuna kõnealune valdkond on liidu tasandil ühtlustamata, kehtestavad liikmesriigid ise sotsiaalkindlustushüvitiste saamise tingimused ning selliste hüvitiste suuruse ja saamise ajavahemiku. Seda õigust teostades peaksid liikmesriigid siiski järgima liidu õigust. |
| --- | --- |

(26)

Liidu õigusaktid ei piira liikmesriikide õigust korraldada oma sotsiaalkindlustussüsteeme. Kuna kõnealune valdkond on liidu tasandil ühtlustamata, kehtestavad liikmesriigid ise sotsiaalkindlustushüvitiste saamise tingimused ning selliste hüvitiste suuruse ja saamise ajavahemiku. Seda õigust teostades peaksid liikmesriigid siiski järgima liidu õigust.

| (27) | Kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdne kohtlemine ei peaks hõlmama kutseõppe valdkonnas sotsiaalabiskeemide abil rahastatavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(27)

Kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdne kohtlemine ei peaks hõlmama kutseõppe valdkonnas sotsiaalabiskeemide abil rahastatavaid meetmeid.

| (28) | Käeolevat direktiivi tuleks kohaldada liidu õiguse ja kohaldatavate rahvusvaheliste aktide soodsamate sätete kohaldamist piiramata. |
| --- | --- |

(28)

Käeolevat direktiivi tuleks kohaldada liidu õiguse ja kohaldatavate rahvusvaheliste aktide soodsamate sätete kohaldamist piiramata.

| (29) | Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (15) ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (16). |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (15) ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (16).

| (30) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kehtestada kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamiseks ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus ja liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguste ühtne kogum, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(30)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kehtestada kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamiseks ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus ja liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguste ühtne kogum, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (31) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid kooskõlas ELi lepingu artikli 6 lõikega 1. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid kooskõlas ELi lepingu artikli 6 lõikega 1.

| (32) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(32)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

| (33) | Vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli (nr 21) artiklitele 1 ja 2 ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli (nr 21) artiklitele 1 ja 2 ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

| (34) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(34)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse:

| a) | kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamise eesmärgil viibimise ühtse loa väljastamise ühtne menetlus, et lihtsustada nende riiki lubamise menetlust ja nende staatuse kontrollimist, ning |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamise eesmärgil viibimise ühtse loa väljastamise ühtne menetlus, et lihtsustada nende riiki lubamise menetlust ja nende staatuse kontrollimist, ning

| b) | liikmesriigi kodanikega võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvad ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, sõltumata sellest, millised olid nende töötajate asjaomasesse liikmesriiki lubamise esmased põhjused. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi kodanikega võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvad ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, sõltumata sellest, millised olid nende töötajate asjaomasesse liikmesriiki lubamise esmased põhjused.

2.   Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust lubada kolmandate riikide kodanikke oma tööturule.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kolmanda riigi kodanik”– isik, kes ei ole liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses;

b)   „kolmandast riigist pärit töötaja”– kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba selles liikmesriigis töötada tasulise suhte raames siseriikliku õiguse või tava kohaselt;

c)   „ühtne luba”– liikmesriigi ametiasutuste väljastatud elamisluba, mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul asjaomase liikmesriigi territooriumil töötamise eesmärgil seaduslikult elada;

d)   „ühtne taotlemise menetlus”– menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku või tema tööandja üheainsa liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluse alusel tehakse otsus selle ühtse loa andmise taotluse kohta.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

| a) | kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad töötamise eesmärgil liikmesriigis elamist; |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad töötamise eesmärgil liikmesriigis elamist;

| b) | kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud liidu või siseriikliku õiguse alusel muul eesmärgil kui töö, kellel lubatakse töötada ja kellel on elamisluba määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohaselt, ning |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud liidu või siseriikliku õiguse alusel muul eesmärgil kui töö, kellel lubatakse töötada ja kellel on elamisluba määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohaselt, ning

| c) | kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud töö eesmärgil liidu või siseriikliku õiguse alusel. |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud töö eesmärgil liidu või siseriikliku õiguse alusel.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste kolmandate riikide kodanike suhtes:

| a) | kes on liidu kodaniku pereliikmed, kellel on olnud või on liidus vaba liikumise õigus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (17); |
| --- | --- |

a)

kes on liidu kodaniku pereliikmed, kellel on olnud või on liidus vaba liikumise õigus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (17);

| b) | kellel ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel; |
| --- | --- |

b)

kellel ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel;

| c) | keda loetakse lähetatuks nii kaua kui nad viibivad lähetuses; |
| --- | --- |

c)

keda loetakse lähetatuks nii kaua kui nad viibivad lähetuses;

| d) | kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajatena; |
| --- | --- |

d)

kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajatena;

| e) | kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki hooajatöölistena või au pair-lepingu alusel; |
| --- | --- |

e)

kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki hooajatöölistena või au pair-lepingu alusel;

| f) | kellele on antud luba elada liikmesriigis ajutise kaitsekava alusel või kes on taotlenud sel põhjusel elamisluba ja kelle taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud; |
| --- | --- |

f)

kellele on antud luba elada liikmesriigis ajutise kaitsekava alusel või kes on taotlenud sel põhjusel elamisluba ja kelle taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud;

| g) | kes kasutavad nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (18) (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) kohast rahvusvahelist kaitset või kes on taotlenud rahvusvahelist kaitset vastavalt nimetatud direktiivile ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust; |
| --- | --- |

g)

kes kasutavad nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (18) (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) kohast rahvusvahelist kaitset või kes on taotlenud rahvusvahelist kaitset vastavalt nimetatud direktiivile ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

| h) | kes kasutavad kaitset vastavalt siseriiklikule õigusele, rahvusvahelistele kohustustele või liikmesriigi tavale või kes on taotlenud kaitset vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, rahvusvahelistele kohustustele või liikmesriigi tavale ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust; |
| --- | --- |

h)

kes kasutavad kaitset vastavalt siseriiklikule õigusele, rahvusvahelistele kohustustele või liikmesriigi tavale või kes on taotlenud kaitset vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, rahvusvahelistele kohustustele või liikmesriigi tavale ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

| i) | kes on pikaajaline elanik vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ; |
| --- | --- |

i)

kes on pikaajaline elanik vastavalt nõukogu direktiivile 2003/109/EÜ;

| j) | kelle väljasaatmine riigist on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes; |
| --- | --- |

j)

kelle väljasaatmine riigist on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes;

| k) | kes on taotlenud riiki lubamist või kes on lubatud liikmesriigi territooriumile füüsilisest isikust ettevõtjana; |
| --- | --- |

k)

kes on taotlenud riiki lubamist või kes on lubatud liikmesriigi territooriumile füüsilisest isikust ettevõtjana;

| l) | kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on liikmesriiki lubatud liikmesriigis registreeritud või liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötava meremehe või muu töötajana. |
| --- | --- |

l)

kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on liikmesriiki lubatud liikmesriigis registreeritud või liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötava meremehe või muu töötajana.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et II peatükki ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle on antud luba töötamiseks liikmesriigis mitte kauemaks kui kuueks kuuks või kes on liikmesriiki lubatud õppimise eesmärgil.

4.   II peatükki ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kellele on antud luba töötamiseks viisa alusel.

II   PEATÜKK

ÜHTNE TAOTLEMISE MENETLUS JA ÜHTNE LUBA

Artikkel 4

Ühtne taotlemise menetlus

1.   Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotlus esitatakse ühtse taotlemise menetluse korras. Liikmesriik määrab kindlaks, kas ühtse loa taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja. Liikmesriik võib samuti otsustada, et taotluse võib esitada ükskõik kumb neist. Kui taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik, lubab liikmesriik taotluse esitamist kolmandast riigist, või kui see on riiklike õigusaktidega ette nähtud, selles liikmesriigis, kus kolmanda riigi kodanik seaduslikult viibib.

2.   Kui taotluse esitaja vastab liidu või siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele, vaatavad liikmesriigid lõike 1 kohaselt esitatud taotluse läbi ja võtavad vastu otsuse ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise kohta. Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise otsus esitatakse ühtses haldusdokumendis, mis ühendab nii elamis- kui ka tööluba.

3.   Ühtne taotlemise menetlus ei mõjuta viisamenetlust, mida võidakse esmakordsel sisenemisel nõuda.

4.   Kui nõutavad tingimused on täidetud, väljastab liikmesriik ühtse loa nendele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad riiki sisenemist, ning nendele liikmesriigis juba seaduslikult viibivatele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad elamisloa uuendamist või muutmist pärast siseriiklike rakendussätete jõustumist.

Artikkel 5

Pädev asutus

1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja väljastada ühtne luba.

2.   Pädev asutus võtab vastu otsuse täieliku taotluse kohta võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.

Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud tähtaega pikendada.

Kui käesolevas lõikes ette nähtud ajavahemiku lõpuks otsust ei tehta, määratakse õiguslikud tagajärjed kindlaks siseriikliku õigusega.

3.   Pädev asutus teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud teatamismenetluse kohaselt.

4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud, teatab pädev asutus taotlejale kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja võib määrata mõistliku tähtaja nende esitamiseks. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui pädev asutus või muud asjaomased ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. Kui täiendavat teavet või dokumente ei ole tähtaja jooksul esitatud, võib pädev asutus taotluse tagasi lükata.

Artikkel 6

Ühtne luba

1.   Liikmesriigid väljastavad ühtse loa, kasutades ühtset vormi, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 1030/2002, ning esitavad sellel teabe töötamisloa kohta vastavalt selle lisa punkti a alapunktile 7.5–9.

Liikmesriik võib esitada kolmanda riigi kodaniku töösuhte kohta lisateavet (näiteks tööandja nimi ja aadress, töötamise koht, töö liik, tööaeg, tasu) kas paberkandjal või säilitada sellist teavet elektroonilisel kujul vastavalt määruse (EÜ) 1030/2002 artiklile 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktile a.

2.   Ühtse loa väljastamisel ei väljasta liikmesriik tööturule juurdepääsu andmise tõendamiseks täiendavaid lube.

Artikkel 7

Elamisload, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil

1.   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1030/2002 väljastatud elamislubadel esitab liikmesriik teabe töötamise õiguse kohta sõltumata loa liigist.

Liikmesriik võib esitada kolmanda riigi kodaniku töösuhte kohta lisateavet (näiteks tööandja nimi ja aadress, töötamise koht, töö liik, tööaeg, tasu) kas paberkandjal või säilitada sellist teavet elektroonilisel kujul vastavalt määruse (EÜ) nr 1030/2002 artiklile 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktile a.

2.   Elamisloa väljastamisel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1030/2002 ei väljasta liikmesriik tööturule juurdepääsu andmise tõendamiseks täiendavaid lube.

Artikkel 8

Menetlustagatised

1.   Kirjalikus teates ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse tagasilükkamise otsuse kohta või ühtse loa tühistamise kohta liidu või siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumide alusel, esitatakse põhjendused.

2.   Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse rahuldamata jätmise või ühtse loa tühistamise otsuse võib vaidlustada asjaomase liikmesriigi kohtus siseriikliku õiguse kohaselt. Lõikes 1 osutatud kirjalikus teates osutatakse kohtule või haldusasutusele, kuhu otsuse saab edasi kaevata, ja selle esitamisega seotud tähtaegadele.

3.   Taotluse võib tunnistada vastuvõetamatuks ning seega ei ole seda vaja läbi vaadata, kui põhjuseks on tööhõive eesmärgil riiki sisenemist taotlevate kolmandate riikide kodanike arv.

Artikkel 9

Teabe kättesaadavus

Liikmesriigid esitavad avalduse alusel kolmanda riigi kodanikule ja tema tulevasele tööandjale asjakohase teabe taotluse esitamiseks vajalike dokumentide kohta.

Artikkel 10

Tasud

Vajadusel võib liikmesriik võib nõuda taotlejalt tasu maksmist taotluste läbivaatamiseks käesoleva direktiivi kohaselt. Sellise tasu suurus on proportsionaalne ja selle suuruse kindlaksmääramisel võib lähtuda teenuste maksumusest, mida on tegelikult osutatud taotluste läbivaatamisel ja loa väljaandmisel.

Artikkel 11

Ühtse loa alusel saadavad õigused

Kui ühtne luba on siseriikliku õiguse kohaselt väljastatud, annab see oma kehtivusaja jooksul omanikule vähemalt õiguse:

| a) | siseneda ühtse loa väljastanud liikmesriigi territooriumile ja seal elada, eeldusel, et loa omanik vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõigile sisenemise tingimustele; |
| --- | --- |

a)

siseneda ühtse loa väljastanud liikmesriigi territooriumile ja seal elada, eeldusel, et loa omanik vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõigile sisenemise tingimustele;

| b) | liikuda vabalt loa väljastanud liikmesriigi kogu territooriumil siseriiklikus õiguses sätestatud piirides; |
| --- | --- |

b)

liikuda vabalt loa väljastanud liikmesriigi kogu territooriumil siseriiklikus õiguses sätestatud piirides;

| c) | teha ühtse loaga lubatud spetsiifilist tööd siseriikliku õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

c)

teha ühtse loaga lubatud spetsiifilist tööd siseriikliku õiguse kohaselt;

| d) | saada teavet loa omaniku õiguste kohta, mis on loaga seotud ja mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja/või siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

d)

saada teavet loa omaniku õiguste kohta, mis on loaga seotud ja mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja/või siseriiklikus õiguses.

III   PEATÜKK

ÕIGUS VÕRDSELE KOHTLEMISELE

Artikkel 12

Õigus võrdsele kohtlemisele

1.   Artikli 3 lõike 1 punktides b ja c osutatud kolmandatest riikidest pärit töötajaid koheldakse võrdselt selle liikmesriigi kodanikega, kus nad elavad, järgmistes valdkondades:

| a) | töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine ning töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

a)

töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine ning töötervishoid ja tööohutus;

| b) | ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohaldamist;

| c) | haridus ja kutseõpe; |
| --- | --- |

c)

haridus ja kutseõpe;

| d) | diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine asjaomaste siseriiklike menetluste kohaselt; |
| --- | --- |

d)

diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine asjaomaste siseriiklike menetluste kohaselt;

| e) | sotsiaalkindlustusliigid, mis on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 883/2004; |
| --- | --- |

e)

sotsiaalkindlustusliigid, mis on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 883/2004;

| f) | maksusoodustused, eeldusel et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks; |
| --- | --- |

f)

maksusoodustused, eeldusel et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks;

| g) | juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused siseriikliku õiguse kohaselt, piiramata lepinguvabadust liidu ja siseriikliku õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

g)

juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused siseriikliku õiguse kohaselt, piiramata lepinguvabadust liidu ja siseriikliku õiguse kohaselt;

| h) | tööhõiveametite pakutavad nõustamisteenused. |
| --- | --- |

h)

tööhõiveametite pakutavad nõustamisteenused.

2.   Liikmesriigid võivad võrdset kohtlemist piirata järgmiselt:

| a) | lõike 1 punkti c alusel:






  i) | piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on või on olnud töökoht ja kes on registreeritud töötuna; |
| --- | --- | --- |

a)

lõike 1 punkti c alusel:

i)

piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on või on olnud töökoht ja kes on registreeritud töötuna;

| ii) | jättes välja need kolmandatest riikidest pärit töötajad, kes on lubatud liikmesriiki vastavalt direktiivile 2004/114/EÜ; |
| --- | --- |

ii)

jättes välja need kolmandatest riikidest pärit töötajad, kes on lubatud liikmesriiki vastavalt direktiivile 2004/114/EÜ;

| iii) | jättes välja õppe- ja toimetulekutoetused ning -laenud või muud toetused ja laenud; |
| --- | --- |

iii)

jättes välja õppe- ja toimetulekutoetused ning -laenud või muud toetused ja laenud;

| iv) | kehtestades vastavalt siseriiklikule õigusele teatavad eeltingimused (sealhulgas keeleoskus ja õppemaksu tasumine) juurdepääsuks ülikooli ja keskkoolijärgsele haridusele ning kutseharidusele, mis ei ole otseselt seotud spetsiifilise tööga; |
| --- | --- |

iv)

kehtestades vastavalt siseriiklikule õigusele teatavad eeltingimused (sealhulgas keeleoskus ja õppemaksu tasumine) juurdepääsuks ülikooli ja keskkoolijärgsele haridusele ning kutseharidusele, mis ei ole otseselt seotud spetsiifilise tööga;

| b) | piirates lõike 1 punkti e alusel kolmandatest riikidest pärit töötajatele antud õigusi, kuid mitte piirates neid õigusi nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht või kes on töötanud vähemalt kuus kuud ja on registreeritud töötutena.
  Lisaks võivad liikmesriigid otsustada, et lõike 1 punkti e ei kohaldata perehüvitiste osas nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel ei ole luba töötada liikmesriigis rohkem kui kuus kuud, nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on luba õpinguteks, või nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lubatud töötada viisa alusel; |
| --- | --- |

b)

piirates lõike 1 punkti e alusel kolmandatest riikidest pärit töötajatele antud õigusi, kuid mitte piirates neid õigusi nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht või kes on töötanud vähemalt kuus kuud ja on registreeritud töötutena.

Lisaks võivad liikmesriigid otsustada, et lõike 1 punkti e ei kohaldata perehüvitiste osas nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel ei ole luba töötada liikmesriigis rohkem kui kuus kuud, nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on luba õpinguteks, või nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lubatud töötada viisa alusel;

| c) | lõike 1 punkti f alusel piirates selle kohaldamist maksusoodustuste osas nende juhtudega, kus kolmandast riigist pärit töötaja perekonnaliikmetel, kellele see töötaja soodustusi taotleb, on registreeritud või alaline elukoht asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punkti f alusel piirates selle kohaldamist maksusoodustuste osas nende juhtudega, kus kolmandast riigist pärit töötaja perekonnaliikmetel, kellele see töötaja soodustusi taotleb, on registreeritud või alaline elukoht asjaomases liikmesriigis;

| d) | lõike 1 punkti g alusel:






  i) | piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 1 punkti g alusel:

i)

piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht;

| ii) | piirates juurdepääsu eluasemele. |
| --- | --- |

ii)

piirates juurdepääsu eluasemele.

3.   Lõikes 1 sätestatud õigus võrdsele kohtlemisele ei piira liikmesriigi õigust tühistada käesoleva direktiivi kohaselt väljastatud elamisluba, muul kui töötamise eesmärgil väljastatud elamisluba või mis tahes muu liikmesriigis töötamise luba või keelduda nende pikendamisest.

4.   Vanaduse, töövõimetuse või surma korral makstakse kolmandasse riiki ümber asuvatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele või selliste töötajate ülalpidamisel olnud isikutele, kelle õigused tulenevad kõnealusest töötajast, kohustuslikke hüvitisi, mis põhinevad töötaja varasemal tööga hõivatusel ja mis teeniti välja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 3 osutatud õigusaktide kohaselt, samadel tingimustel ja samal määral kui asjaomase liikmesriigi kodanikele kolmandasse riiki ümberasumise korral.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Soodsamad sätted

1.   Käesolev direktiiv ei piira järgmiste soodsamate sätete kohaldamist:

| a) | liidu õigus, sealhulgas liidu või liidu ja tema liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel sõlmitud kahe- ja mitmepoolsed lepingud, ja |
| --- | --- |

a)

liidu õigus, sealhulgas liidu või liidu ja tema liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel sõlmitud kahe- ja mitmepoolsed lepingud, ja

| b) | kahe- või mitmepoolsed lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

b)

kahe- või mitmepoolsed lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel.

2.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust võtta vastu või jätta kehtima sätteid, mis on direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate isikute suhtes soodsamad.

Artikkel 14

Üldsuse teavitamine

Iga liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks korrapäraselt ajakohastatava teabe kolmandate riikide kodanike töötamise eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta.

Artikkel 15

Aruandlus

1.   Komisjon esitab korrapäraselt ja esimest korda hiljemalt ... (19) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi liikmesriikides kohaldamise kohta ning vajaduse korral teeb muudatusettepanekud.

2.   Igal aastal ja esimest korda hiljemalt ... (20) esitavad liikmesriigid komisjonile statistilised andmed selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ühtne luba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat (21).

Artikkel 16

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (22). Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende sätete teksti.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 114.

1

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. novembri 2011. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

4

(5)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

5

(6)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1.

6

(7)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

8

(9)  ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.

9

(10)  ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.

10

(11)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 15.

11

(12)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

12

(13)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

13

(14)  ELT L 344, 29.12.2010, lk 1.

14

(15)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

15

(16)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

16

(17)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

17

(18)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

18

(19)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

(20)  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

20

(21)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

21

(22)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

22

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 23. oktoobril 2007 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee võtsid oma arvamuse ettepaneku kohta vastu vastavalt 9. juulil 2008 ja 18. juunil 2008.

Euroopa Parlament võttis 24. märtsil 2011 vastu oma esimese lugemise seisukoha, eesmärgiga võtta direktiiv vastu. Nõukogu ei saanud parlamendi seisukohta heaks kiita ja võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 24. novembril 2011, kooskõlas aluslepingu artikliga 294.

II.   ETTEPANEKU EESMÄRK

Ettepaneku eesmärk on võtta kasutusele ühtne taotlemise menetlus ning ühtne elamis- ja tööluba kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad elada liikmesriigis töötamise eesmärgil, ning pakkuda kõigile liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele ühiseid õigusi.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldine taust

Läbirääkimised toimusid poliitilises kontekstis, mida kujundas Haagi programm, millega kehtestati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eesmärgid ja vahendid ajavahemikuks 2005–2010, ning pärast seda ajavahemikku 2010–2014 hõlmav Stockholmi programm. Euroopa Ülemkogu tunnistas Stockholmi programmis tööjõu sisserände tähtsust konkurentsivõime ja majandusaktiivsuse suurenemise toetamise seisukohalt ning julgustas selleks paindliku vastuvõtukorra loomist, millega võetakse arvesse iga liikmesriigi määratletud prioriteete, vajadusi ja arvnäitajaid. Täpsemalt kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni ja nõukogu jätkama 2005. aasta seadusliku rände poliitikakava elluviimist, milles nähakse muu hulgas ette horisontaalne meede, kus on sätestatud õigusi käsitlev raamistik kõigile liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandate riikide kodanikele ja millega võetakse kasutusele ühtne taotlemise menetlus ning ühtne töö- ja elamisluba.

Nõukogu alustas ettepaneku arutamist 2008. aasta algul, kuid ei jõudnud selle suhtes ühehäälsele kokkuleppele. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb ettepanekut käsitleda seadusandliku tavamenetluse raames ja võtta see nõukogus vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid ühtset luba käsitleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani direktiivi vastuvõtmises ning see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

Peamised küsimused

Kooskõlas kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitleva ühise deklaratsiooni (1) sätetega sõlmisid nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad kontakte, et saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmise etapis. Mõlema institutsiooni seisukohtade lepitamise eesmärgil ning võttes arvesse nimetatud kontaktide tulemusel saavutatud kokkulepet, võtab nõukogu ühtset luba käsitleva direktiivi ettepaneku suhtes esimesel lugemisel vastu oma seisukoha, mis sisaldab järgmisi peamisi muudatusi komisjoni ettepanekus.

Reguleerimisala (artikkel 3)

Nõukogu muudab komisjoni ettepanekut eesmärgiga täpsustada direktiivi reguleerimisala. Selguse huvides eristab nõukogu kahte kolmandatest riikidest pärit töötajate liiki – need kolmandate riikide kodanikud, kellel elamisluba määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohaselt ning kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel kui töötamine, kuid kellel on lubatud töötada, ja need, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil. Kui teisel kategoorial on kõnealuse direktiivi alusel õigus ühtsele loale ja võrdsele kohtlemisele, siis esimesel kategoorial on õigus võrdsele kohtlemisele, kuid nende suhtes ei kohaldata ühtse taotlemise menetlust. Artikli 12 sissejuhatavas lauses on vastavalt viidatud mõlemale kategooriale seoses õigusega võrdsele kohtlemisele.

Võrreldes komisjoni ettepanekuga, lisab nõukogu kolmandate riikide kodanike kategooriad, mis on direktiivi reguleerimisalast välja jäetud. Kuna rahvusvahelise kaitse saajate, ajutise kaitse saajate või siseriikliku õiguse alusel kaitse saajate õigusi reguleeritakse muude liidu õigusaktidega, peaksid need kategooriad olema õigusselguse huvides selgesõnaliselt kõnealuse direktiivi reguleerimisalast välja jäetud. Samal põhjusel jätab nõukogu direktiivi reguleerimisalast välja meremehed. Kuigi see tuleneb ka kolmandatest riikidest pärit töötajate määratlusest kõnealuses direktiivis, eelistab nõukogu jätta füüsilisest isikust ettevõtjad selgesõnaliselt direktiivi reguleerimisalast välja.

Nõukogu näeb ka vajadust anda liikmesriikidele võimalus mitte väljastada ühtset luba üliõpilastele ja neile kolmandate riikide kodanikele, kellel on lubatud töötada liikmesriigis vähem kui kuus kuud, ega neile, kellel on lubatud töötada viisa alusel. Sellest hoolimata kehtib nimetatud kategooriate suhtes õigus võrdsele kohtlemisele.

Taotlemise menetlus (artiklid 4, 5, 8 ja 10)

Seoses ühtse loa taotluse esitamisega oli nõukogu ja Euroopa Parlamendi vaheliste mitteametlike kontaktide tulemuseks sätestada üksikasjalikumalt, kes peaksid taotluse esitama ja kus nad seda tegema peaksid. Üldreeglina on liikmesriik kohustatud kindlaks määrama, kas taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja. Erandina võib siiski olla teatavaid olukordi, kus teisel poolel on lubatud taotlus esitada.

Nende kolmandatest riikidest pärit töötajate käsitlemiseks, keda on liikmesriigi territooriumile lubatud enne kõnealuse direktiivi jõustumist, sätestatakse nõukogu seisukohas, et sellistele töötajatele väljastatakse samuti ühtne luba, kui nad taotlevad oma elamisloa uuendamist või muutmist ja kui nad vastavad direktiivis sätestatud tingimustele.

Nõukogu peab vajalikuks täpsustada, et kõnealuses direktiivis sätestatud ühtne taotlemise menetlus ei mõjuta viisamenetlust, mida liikmesriik võib kohaldada esimest korda riiki sisenemiseks. Samuti on konkreetselt välja toodud, et liikmesriikidel on võimalus tunnistada taotlus vastuvõetamatuks ning seega ei ole seda vaja läbi vaadata, kui põhjuseks on tööhõive eesmärgil riiki sisenemist taotlevate kolmandate riikide kodanike arv.

Selge ja läbipaistva menetluse tagamiseks lisatakse nõukogu seisukohas nõue liikmesriikidele sätestada oma siseriiklikes õigusaktides kõnealuses direktiivis ette nähtud tähtaegade jooksul otsuse tegemata jätmisest tulenevad tagajärjed. Samuti on lisatud üksikasjalikumad menetluseeskirjad olukordadeks, mille puhul taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on riiklikes õigusaktides kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud. Liikmesriigid peavad teavitama taotlejat kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja nad võivad selleks määrata taotlejale mõistliku tähtaja. Selleks et vältida süsteemi võimalikku väärkasutamist, antakse liikmesriikidele võimalus lükata taotlus tagasi, kui määratud tähtaja jooksul ei ole vajalikku teavet esitatud. Samas, et tagada võimalus õiguslikuks vaidlustamiseks, kohustatakse nõukogu seisukohas liikmesriike määratlema kohust või haldusasutust, kuhu asjaomane taotleja saab negatiivse otsuse edasi kaevata.

Mis puudutab tasu, mida võidakse taotlejatelt nõuda taotluse läbivaatamise eest, siis nõukogu seisukohas võimaldatakse liikmesriikidel lähtuda (proportsionaalsuse põhimõtet järgides) tasu suuruse kindlaksmääramisel teenuste maksumusest, mida on tegelikult osutatud taotluste läbivaatamisel ja loa väljaandmisel.

Ühtne luba ja elamisload, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil (artiklid 6 ja 7)

Nõukogu ja Euroopa Parlamendi vaheliste mitteametlike kontaktide tulemusel sätestatakse nõukogu ettepanekus liikmesriikidele võimalus täiendada ühtset luba ja elamisluba, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil, lisateabega, milleks elamisloal ei ole piisavalt ruumi. Asjaomase kolmanda riigi kodaniku töösuhtega seotud teabe võib esitada kas eraldi paberkandjal või salvestada loale elektrooniliselt. Sellise teabe eesmärk on hoida ära kolmandate riikide kodanike ärakasutamist ja võidelda ebaseadusliku töötamisega.

Õigus võrdsele kohtlemisele (artikkel 12)

Arvestades kolmandas riigist pärit töötaja laia määratlust kõnealuses direktiivis ja tulenevalt direktiivi peamisest eesmärgist, milleks on tagada võrdne kohtlemine juba tegelikult töötavatele kolmandatest riikidest pärit kodanikele ning mitte tingimata neile, kellel on lubatud töötada, aga kes ei ole seda kunagi teinud, muudab nõukogu komisjoni ettepanekut, laiendades veelgi liikmesriikide võimalusi piirata kolmandatest riikidest pärit töötajate õigusi liikmesriigi kodanikega võrdsele kohtlemisele.

Samas muudetakse nõukogu seisukohas komisjoni ettepanekut, tagades võrdse kohtlemise kolmandatest riikidest pärit kodanikele sõltumata sellest, kas nad töötavad või mitte, töötingimuste, ühinemisvabaduse ja maksusoodustuste osas (seni kuni töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks).

Nõukogu leiab, et on oluline selgitada, et kolmandate riikide kodanike õigus võrdsele kohtlemisele põhimõtteliselt iseenesest ei mõjuta liikmesriikide õigust tühistada kõnealuse direktiivi alusel väljastatud elamisluba või keelduda selle pikendamisest.

Haridus ja kutseõpe

Hariduse ja kutseõppe osas leppisid nõukogu ja parlament kokku, et liikmesriikidel lubatakse piirata juurdepääsu haridusele ja kutseõppele neile kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht või kes on töötanud ja on registreeritud töötutena. Nõukogu seisukohas võimaldatakse liikmesriikidel jätta välja need kolmandatest riikidest pärit töötajad, kes on liikmesriiki lubatud direktiivi 2004/114/EÜ alusel, kuna selles direktiivis käsitletakse konkreetselt kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud õpingute eesmärgil. Lisaks komisjoni ettepanekus õppetoetuste suhtes tehtud erandile, võimaldatakse nõukogu seisukohas liikmesriikidel eelarvelistel põhjustel jätta välja toimetulekutoetused ning -laenud või muud toetused ja laenud. Liikmesriikidel lubatakse samuti nõuda teatavate eeltingimuste täitmist, enne kui kolmandast riigist pärit töötajale antakse juurdepääs kõrgharidusele ja keskkoolijärgsele haridusele ning kutseharidusele. Nimetatud eeltingimused ei ole ainult haridusalase iseloomuga ja võivad hõlmata keeleoskust ja õppemaksu tasumist. Neid eeltingimusi ei saa siiski kohaldada kutseharidusele, mis on seotud konkreetse tööga.

Sotsiaalkindlustuse liigid

Nõukogu muudab komisjoni ettepanekut, kohustades liikmesriike tagama võrdset kohtlemist sotsiaalkindlustuse valdkonnas mitte ainult neile, kellel on töökoht, vaid ka neile, kes on töötanud vähemalt kuus kuud ja on registreeritud töötutena. Liikmesriikidel on siiski võimalus keelduda perehüvitiste maksmisest neile kolmandate riikide kodanikele, kellel ei ole luba töötada liikmesriigis rohkem kui kuus kuud, neile kolmandate riikide kodanikele, kellel on luba õpinguteks, või neile kolmandate riikide kodanikele, kellel on lubatud töötada viisa alusel. See piirang tuleneb asjaolust, et mitmed liikmesriigid käsitlevad peretoetusi pikaajalise demograafilise mõjuga meetmena, mis on suunatud neile, kes elavad riigis pikaajaliselt.

Kaubad ja teenused ning tööhõiveametite pakutavad nõustamisteenused

Nõukogu muudab komisjoni ettepanekut, lubades liikmesriikidel tagada juurdepääsu kaupadele ja teenustele ainult neile kolmandast riigist pärit töötajatele, kellel on töökoht. Lisaks nähakse nõukogu seiskohas eelarvelistel põhjustel ette, et liikmesriigid võivad kohaldada juurdepääsule elamuasemele üldist piirangut. Samas tuleb kõigile kolmandatest riikidest pärit töötajatele tagada tööhõiveametite pakutavate nõustamisteenuste osas võrdne kohtlemine liikmesriigi kodanikega.

Maksusoodustused

Nõukogu seisukohas täpsustatakse, et maksusoodustuste osas tagatakse võrdne kohtlemine senikaua, kui kolmandast riigist pärit töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks. Perekonnaliikmetele taotletud maksusoodustuste osas võivad liikmesriigid nõuda, et perekonnaliikmete registreeritud või alaline elukoht oleks asjaomases liikmesriigis.

Kohustuslikud hüvitised

Nõukogu seisukohas selgitatakse täiendavalt komisjoni ettepanekut seoses võrdse kohtlemisega kohustuslike hüvitiste osas kolmandate riikide kodanikele, kes kolivad kolmandasse riiki, või nende ülalpidamisel olnud isikutele, kes elavad kolmandas riigis.

Aruandlus (artikkel 15)

Nõukogu seisukohas sätestatakse, et kooskõlas määrusega (EÜ) nr 862/2007, mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat, tuleb esitada statistilised andmed selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on antud ühtne luba.

Ülevõtmine (põhjendus 32 ja artikkel 16)

Pärast Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu selgitavaid dokumente käsitlevate ühiste poliitiliste deklaratsioonide heakskiitmist saatis komisjon nõukogule kirja, milles põhjendatakse vajadust esitada ühtset luba käsitleva direktiivi puhul selgitavad dokumendid (2). Seejärel lisas nõukogu uue põhjenduse 32 ja muutis direktiivi vastavat artiklit.

IV.   JÄRELDUSED

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist komisjon lihtsustas. Coreper kiitis nimetatud kompromissi heaks oma 20. juuli 2011. aasta koosolekul. Eelnevalt on Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimees COREPERi eesistujale 15. juulil 2011 saadetud kirjas märkinud, et juhul kui kompromisstekst edastatakse Euroopa Parlamendile nõukogu esimese lugemise seisukohana, soovitab ta kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmetel ja seejärel täiskogu istungil nõukogu seisukoha pärast selle viimistlemist mõlema institutsiooni õiguskeele ekspertide poolt ilma muudatusteta heaks kiita parlamendi teisel lugemisel. Ühtset luba käsitleva direktiivi vastuvõtmine on selle horisontaalse iseloomu tõttu keskse tähtsusega seadusliku rände valdkonnas ELi tasandil.

---

(1)  EÜT C 148, 28.5.1999, lk 1.

(2)  16058/11 MIGR 164 SOC 917 CODEC 1815 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16058.en11.pdf).

---

| 12.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 10/14

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 2/2012

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta

Nõukogu poolt vastu võetud 24. novembril 2011

2012/C 10 E/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkte a ja d,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 82 lõikes 1 sätestatakse, et liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 82 lõikes 1 sätestatakse, et liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.

| (3) | Vastavalt dokumendile „Stockholmi programm– avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” (2), tuleks vastastikuse tunnustamise põhimõtet laiendada igat liiki kohtulahenditele ja kohtulikele otsustele, mis õigussüsteemist sõltuvalt võivad olla tehtud kriminaalasjades või haldusasjades. Programmis kutsutakse samuti komisjoni ja liikmesriike üles uurima õigusaktide ja ohvrite kaitsmise praktiliste toetusmeetmete täiustamise võimalusi. Kõnealuses programmis märgitakse samuti, et kuriteoohvritele võib pakkuda spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis peaksid olema tõhusad kogu liidus. Käesolev direktiiv on osaks ühtsest ja laiaulatuslikust ohvrite õigusi käsitlevate meetmete kogumist. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt dokumendile „Stockholmi programm– avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” (2), tuleks vastastikuse tunnustamise põhimõtet laiendada igat liiki kohtulahenditele ja kohtulikele otsustele, mis õigussüsteemist sõltuvalt võivad olla tehtud kriminaalasjades või haldusasjades. Programmis kutsutakse samuti komisjoni ja liikmesriike üles uurima õigusaktide ja ohvrite kaitsmise praktiliste toetusmeetmete täiustamise võimalusi. Kõnealuses programmis märgitakse samuti, et kuriteoohvritele võib pakkuda spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis peaksid olema tõhusad kogu liidus. Käesolev direktiiv on osaks ühtsest ja laiaulatuslikust ohvrite õigusi käsitlevate meetmete kogumist.

| (4) | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioonis naistevastase vägivalla kaotamise kohta nõutakse, et liikmesriigid täiustaksid naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid seadusi ja tegevuspõhimõtteid ning võtaksid meetmeid naistevastase vägivalla põhjustega võitlemiseks eelkõige ennetusmeetmete kaudu. Liitu kutsutakse üles tagama kõigile vägivalla ohvritele õigus abile ja toetusele. Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2009. aastal kiideti heaks ettepanek võtta ohvrite suhtes kasutusele Euroopa lähenemiskeeld. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioonis naistevastase vägivalla kaotamise kohta nõutakse, et liikmesriigid täiustaksid naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid seadusi ja tegevuspõhimõtteid ning võtaksid meetmeid naistevastase vägivalla põhjustega võitlemiseks eelkõige ennetusmeetmete kaudu. Liitu kutsutakse üles tagama kõigile vägivalla ohvritele õigus abile ja toetusele. Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2009. aastal kiideti heaks ettepanek võtta ohvrite suhtes kasutusele Euroopa lähenemiskeeld.

| (5) | Nõukogu märkis oma 10. juuni 2011. aasta resolutsioonis, mis käsitleb tegevuskava ohvrite õiguste tugevdamiseks ja kaitseks, eriti kriminaalmenetluses, et liidu tasandil tuleks võtta meetmeid kuriteoohvrite õiguste tugevdamiseks ja kaitseks ning kutsus komisjoni üles esitama sel eesmärgil asjakohaseid ettepanekuid. Sellega seoses tuleks luua mehhanism, millega tagatakse, et liikmesriigid tunnustavad vastastikku kohtuotsuseid, mis käsitlevad kuriteoohvrite kaitsemeetmeid. Resolutsiooni kohaselt tuleks käesolevat direktiivi, mis käsitleb kriminaalasjades võetavate kaitsemeetmete vastastikust tunnustamist, täiendada asjakohase mehhanismiga, mis käsitleb tsiviilasjades võetavaid kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu märkis oma 10. juuni 2011. aasta resolutsioonis, mis käsitleb tegevuskava ohvrite õiguste tugevdamiseks ja kaitseks, eriti kriminaalmenetluses, et liidu tasandil tuleks võtta meetmeid kuriteoohvrite õiguste tugevdamiseks ja kaitseks ning kutsus komisjoni üles esitama sel eesmärgil asjakohaseid ettepanekuid. Sellega seoses tuleks luua mehhanism, millega tagatakse, et liikmesriigid tunnustavad vastastikku kohtuotsuseid, mis käsitlevad kuriteoohvrite kaitsemeetmeid. Resolutsiooni kohaselt tuleks käesolevat direktiivi, mis käsitleb kriminaalasjades võetavate kaitsemeetmete vastastikust tunnustamist, täiendada asjakohase mehhanismiga, mis käsitleb tsiviilasjades võetavaid kaitsemeetmeid.

| (6) | Ühisel sisepiirideta õigusalal on tarvis tagada, et kaitse, mis on füüsilisele isikule tagatud ühes liikmesriigis, oleks jätkuvalt sarnaselt tagatud ka kõigis teistes liikmesriikides, kuhu nimetatud isik liigub või on liikunud. Samuti tuleks tagada, et liidu kodanikud saaksid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõikega 2 ja ELi toimimise lepingu artikliga 21 kasutada oma seaduslikku õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ilma et see ohustaks nende kaitset. |
| --- | --- |

(6)

Ühisel sisepiirideta õigusalal on tarvis tagada, et kaitse, mis on füüsilisele isikule tagatud ühes liikmesriigis, oleks jätkuvalt sarnaselt tagatud ka kõigis teistes liikmesriikides, kuhu nimetatud isik liigub või on liikunud. Samuti tuleks tagada, et liidu kodanikud saaksid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõikega 2 ja ELi toimimise lepingu artikliga 21 kasutada oma seaduslikku õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ilma et see ohustaks nende kaitset.

| (7) | Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eeskirjad, mille kohaselt kaitset, mis tuleneb ühe liikmesriigi („otsuse teinud riik”) õiguse kohaselt võetud teatavatest kaitsemeetmetest, saab laiendada teisele liikmesriigile, kus kaitstav isik otsustab elama asuda või viibida („täidesaatev riik”). |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eeskirjad, mille kohaselt kaitset, mis tuleneb ühe liikmesriigi („otsuse teinud riik”) õiguse kohaselt võetud teatavatest kaitsemeetmetest, saab laiendada teisele liikmesriigile, kus kaitstav isik otsustab elama asuda või viibida („täidesaatev riik”).

| (8) | Käesolev direktiiv arvestab liikmesriikide erinevaid õigustavasid ja asjaolu, et tõhusat kaitset saab pakkuda ka muu asutuse kui kriminaalkohtu poolt välja antud lähenemiskeelu abil. Käesoleva direktiiviga ei kohustata muutma riiklikke süsteeme, millega võetakse kaitsemeetmeid, ning samuti ei kehtestata direktiiviga kohustusi luua või muuta kriminaalõiguse süsteemi Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv arvestab liikmesriikide erinevaid õigustavasid ja asjaolu, et tõhusat kaitset saab pakkuda ka muu asutuse kui kriminaalkohtu poolt välja antud lähenemiskeelu abil. Käesoleva direktiiviga ei kohustata muutma riiklikke süsteeme, millega võetakse kaitsemeetmeid, ning samuti ei kehtestata direktiiviga kohustusi luua või muuta kriminaalõiguse süsteemi Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks.

| (9) | Käesolevat direktiivi kohaldatakse kaitsemeetmete suhtes, mille konkreetne eesmärk on kaitsta isikut teise isiku kuriteo eest, mis võib mis tahes viisil ohustada isiku elu või kehalist, vaimset ja seksuaalset puutumatust (nt hoida ära mis tahes vormis esinevat ahistamist), väärikust või isikuvabadust (nt hoida ära isiku vastu tahtmist teise riiki toimetamist, ebaseaduslikku jälitamist ja muul kujul esinevat kaudset sundimist), ning hoida ära uusi kuritegusid või leevendada toimepandud kuritegude tagajärgi. Need kaitstava isiku isikuõigused vastavad kõigis liikmesriikides tunnistatavatele ja austatavatele põhiväärtustele. Liikmesriik ei ole siiski kohustatud Euroopa lähenemiskeeldu välja andma kriminaalõigusliku meetme alusel, mille konkreetseks eesmärgiks ei ole isiku kaitsmine, vaid mis on välja antud peamiselt teistel eesmärkidel, milleks on näiteks õiguserikkuja sotsiaalne rehabiliteerimine. Oluline on rõhutada, et käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste kaitsemeetmete suhtes, mille eesmärk on kaitsta kõiki ohvreid ning mitte üksnes soopõhise vägivalla ohvreid, võttes arvesse iga asjaomase kuriteoliigi eripära. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kaitsemeetmete suhtes, mille konkreetne eesmärk on kaitsta isikut teise isiku kuriteo eest, mis võib mis tahes viisil ohustada isiku elu või kehalist, vaimset ja seksuaalset puutumatust (nt hoida ära mis tahes vormis esinevat ahistamist), väärikust või isikuvabadust (nt hoida ära isiku vastu tahtmist teise riiki toimetamist, ebaseaduslikku jälitamist ja muul kujul esinevat kaudset sundimist), ning hoida ära uusi kuritegusid või leevendada toimepandud kuritegude tagajärgi. Need kaitstava isiku isikuõigused vastavad kõigis liikmesriikides tunnistatavatele ja austatavatele põhiväärtustele. Liikmesriik ei ole siiski kohustatud Euroopa lähenemiskeeldu välja andma kriminaalõigusliku meetme alusel, mille konkreetseks eesmärgiks ei ole isiku kaitsmine, vaid mis on välja antud peamiselt teistel eesmärkidel, milleks on näiteks õiguserikkuja sotsiaalne rehabiliteerimine. Oluline on rõhutada, et käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste kaitsemeetmete suhtes, mille eesmärk on kaitsta kõiki ohvreid ning mitte üksnes soopõhise vägivalla ohvreid, võttes arvesse iga asjaomase kuriteoliigi eripära.

| (10) | Käesolevat direktiivi kohaldatakse kriminaalasjades kehtestatud kaitsemeetmete suhtes ning seega ei kohaldata seda tsiviilasjades kehtestatud kaitsemeetmete suhtes. Selleks, et kaitsemeede oleks käesoleva direktiivi kohaselt täidetav, ei ole nõutav, et lõplikus otsuses oleks õiguserikkumine tunnistatud kuriteoks. Samuti ei ole oluline, kas kaitsemeetme võtab vastu kriminaal-, haldus- või tsiviilasju lahendav asutus. Käesoleva direktiiviga ei kohustata liikmesriike muutma nende siseriiklikku õigust, et võimaldada neil kehtestada kaitsemeetmeid kriminaalmenetluse kontekstis. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kriminaalasjades kehtestatud kaitsemeetmete suhtes ning seega ei kohaldata seda tsiviilasjades kehtestatud kaitsemeetmete suhtes. Selleks, et kaitsemeede oleks käesoleva direktiivi kohaselt täidetav, ei ole nõutav, et lõplikus otsuses oleks õiguserikkumine tunnistatud kuriteoks. Samuti ei ole oluline, kas kaitsemeetme võtab vastu kriminaal-, haldus- või tsiviilasju lahendav asutus. Käesoleva direktiiviga ei kohustata liikmesriike muutma nende siseriiklikku õigust, et võimaldada neil kehtestada kaitsemeetmeid kriminaalmenetluse kontekstis.

| (11) | Käesolevat direktiivi kohaldatakse kuriteoohvrite või võimalike ohvrite kaitseks kehtestatud kaitsemeetmete suhtes. Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada tunnistajate kaitseks kehtestatud meetmete suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kuriteoohvrite või võimalike ohvrite kaitseks kehtestatud kaitsemeetmete suhtes. Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada tunnistajate kaitseks kehtestatud meetmete suhtes.

| (12) | Kui käesoleva direktiivi kohaselt määratletud kaitsemeede on kehtestatud kaitstava isiku sugulase kaitsmiseks, võib see sugulane taotleda Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist ja tema suhtes võidakse see ka välja anda, tingimusel, et järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(12)

Kui käesoleva direktiivi kohaselt määratletud kaitsemeede on kehtestatud kaitstava isiku sugulase kaitsmiseks, võib see sugulane taotleda Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist ja tema suhtes võidakse see ka välja anda, tingimusel, et järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud tingimusi.

| (13) | Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise taotlusi tuleks menetleda kohase kiirusega ning võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid, sealhulgas küsimuse kiireloomulisust, kaitstava isiku täidesaatva riigi territooriumile kavandatava saabumise kuupäeva ja võimaluse korral kaitstava isiku ohustatuse määra. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise taotlusi tuleks menetleda kohase kiirusega ning võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid, sealhulgas küsimuse kiireloomulisust, kaitstava isiku täidesaatva riigi territooriumile kavandatava saabumise kuupäeva ja võimaluse korral kaitstava isiku ohustatuse määra.

| (14) | Kui käesoleva direktiivi kohaselt tuleb kaitstavale isikule või ohustavale isikule esitada teavet, tuleb see asjakohastel juhtudel esitada ka asjaomase isiku eestkostjale või esindajale. Samuti tuleks nõuetekohast tähelepanu pöörata kaitstava isiku, ohustava isiku või nende eestkostjate või neid menetluses esindavate esindajate vajadusele saada käesolevas direktiivis ettenähtud teavet keeles, mida nad mõistavad. |
| --- | --- |

(14)

Kui käesoleva direktiivi kohaselt tuleb kaitstavale isikule või ohustavale isikule esitada teavet, tuleb see asjakohastel juhtudel esitada ka asjaomase isiku eestkostjale või esindajale. Samuti tuleks nõuetekohast tähelepanu pöörata kaitstava isiku, ohustava isiku või nende eestkostjate või neid menetluses esindavate esindajate vajadusele saada käesolevas direktiivis ettenähtud teavet keeles, mida nad mõistavad.

| (15) | Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise ja tunnustamise menetluse käigus peaksid pädevad asutused pöörama nõuetekohast tähelepanu ohvrite vajadustele, sealhulgas eriti haavatavate isikute, st alaealiste ja puuetega inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise ja tunnustamise menetluse käigus peaksid pädevad asutused pöörama nõuetekohast tähelepanu ohvrite vajadustele, sealhulgas eriti haavatavate isikute, st alaealiste ja puuetega inimeste vajadustele.

| (16) | Käesoleva määruse kohaldamisel võib kaitsemeede olla kehtestatud kohtuotsusega nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/947/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet) (3) tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsusega nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsuse 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) (4) tähenduses. Kui otsuse teinud riigis tehti otsus vastavalt ühele nimetatud raamotsustest, tuleks täidesaatvas riigis läbiviidava tunnustamismenetluse puhul sama teha. Sellega ei tohiks aga välistada võimalust edastada Euroopa lähenemiskeeld liikmesriigile, mille puhul ei ole tegemist riigiga, mis täidab nimetatud raamotsustel põhinevaid otsuseid. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määruse kohaldamisel võib kaitsemeede olla kehtestatud kohtuotsusega nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/947/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet) (3) tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsusega nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsuse 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) (4) tähenduses. Kui otsuse teinud riigis tehti otsus vastavalt ühele nimetatud raamotsustest, tuleks täidesaatvas riigis läbiviidava tunnustamismenetluse puhul sama teha. Sellega ei tohiks aga välistada võimalust edastada Euroopa lähenemiskeeld liikmesriigile, mille puhul ei ole tegemist riigiga, mis täidab nimetatud raamotsustel põhinevaid otsuseid.

| (17) | Kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleks ohustavale isikule anda kas kaitsemeetme võtmiseni viivas menetluses või enne lähenemiskeelu väljaandmist võimalus esitada oma seisukohti ja võimalus kaitsemeede vaidlustada. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tuleks ohustavale isikule anda kas kaitsemeetme võtmiseni viivas menetluses või enne lähenemiskeelu väljaandmist võimalus esitada oma seisukohti ja võimalus kaitsemeede vaidlustada.

| (18) | Selleks et ära hoida ohvri vastu kuriteo toimepanemist täidesaatvas riigis, peaks sellel riigil olema õiguslikud vahendid otsuse teinud riigis ohvri kaitseks varem tehtud otsuse tunnustamiseks, vältides samuti vajadust, et ohver peaks täidesaatvas riigis taas uue menetluse algatama või tõendeid esitama, justkui otsuse teinud riik ei oleks otsust teinud. Euroopa lähenemiskeelu tunnustamine täidesaatva riigi poolt tähendab muu hulgas, et kõnealuse riigi pädev asutus, võttes arvesse käesolevas direktiivis sätestatud piiranguid, tunnistab otsuse teinud riigis kehtestatud kaitsemeetme olemasolu ja kehtivust, kinnitab Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud tegelikku olukorda ning nõustub, et kaitset tuleks pakkuda ja kaitse pakkumist jätkata vastavalt tema siseriiklikule õigusele. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et ära hoida ohvri vastu kuriteo toimepanemist täidesaatvas riigis, peaks sellel riigil olema õiguslikud vahendid otsuse teinud riigis ohvri kaitseks varem tehtud otsuse tunnustamiseks, vältides samuti vajadust, et ohver peaks täidesaatvas riigis taas uue menetluse algatama või tõendeid esitama, justkui otsuse teinud riik ei oleks otsust teinud. Euroopa lähenemiskeelu tunnustamine täidesaatva riigi poolt tähendab muu hulgas, et kõnealuse riigi pädev asutus, võttes arvesse käesolevas direktiivis sätestatud piiranguid, tunnistab otsuse teinud riigis kehtestatud kaitsemeetme olemasolu ja kehtivust, kinnitab Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud tegelikku olukorda ning nõustub, et kaitset tuleks pakkuda ja kaitse pakkumist jätkata vastavalt tema siseriiklikule õigusele.

| (19) | Käesolev direktiiv sisaldab ammendavat loetelu keeldudest ja piirangutest, mida juhul, kui need on kehtestanud otsuse teinud riik ja need sisalduvad Euroopa lähenemiskeelus, tuleks tunnustada ja jõustada täidesaatvas riigis, tingimusel et järgitakse käesoleva direktiiviga kehtestatud piiranguid. Siseriiklikult võib esineda ka teisi kaitsemeetmeid, näiteks võib siseriikliku õigusega kehtestada ohustava isiku kohustuse viibida kindlaksmääratud kohas. Selliseid meetmeid võib otsuse teinud riigis kehtestada sellise menetluse raames, mille tulemusel võetakse kaitsemeede, mis käesoleva direktiivi kohaselt võib olla Euroopa lähenemiskeelu aluseks. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev direktiiv sisaldab ammendavat loetelu keeldudest ja piirangutest, mida juhul, kui need on kehtestanud otsuse teinud riik ja need sisalduvad Euroopa lähenemiskeelus, tuleks tunnustada ja jõustada täidesaatvas riigis, tingimusel et järgitakse käesoleva direktiiviga kehtestatud piiranguid. Siseriiklikult võib esineda ka teisi kaitsemeetmeid, näiteks võib siseriikliku õigusega kehtestada ohustava isiku kohustuse viibida kindlaksmääratud kohas. Selliseid meetmeid võib otsuse teinud riigis kehtestada sellise menetluse raames, mille tulemusel võetakse kaitsemeede, mis käesoleva direktiivi kohaselt võib olla Euroopa lähenemiskeelu aluseks.

| (20) | Kuna liikmesriikides on eri laadi asutustel (kriminaal-, tsiviil- või haldusasjadega tegelevad asutused) pädevus kehtestada ja jõustada kaitsemeetmeid, on asjakohane, et käesoleva direktiivi kohases liikmesriikide vahelise koostöö mehhanismis tuleks võimaldada suurt paindlikkust. Seetõttu ei pea täidesaatva riigi pädev asutus alati kehtestama sama kaitsemeedet mis otsuse teinud asutus ja tal on teatav vabadus kohaldada mis tahes meedet, mis on tema meelest siseriikliku õiguse alusel sarnase juhtumi puhul piisav ja asjakohane, et pakkuda kaitstavale isikule jätkuvat kaitset, võttes arvesse otsuse teinud riigis vastuvõetud kaitsemeedet Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kujul. |
| --- | --- |

(20)

Kuna liikmesriikides on eri laadi asutustel (kriminaal-, tsiviil- või haldusasjadega tegelevad asutused) pädevus kehtestada ja jõustada kaitsemeetmeid, on asjakohane, et käesoleva direktiivi kohases liikmesriikide vahelise koostöö mehhanismis tuleks võimaldada suurt paindlikkust. Seetõttu ei pea täidesaatva riigi pädev asutus alati kehtestama sama kaitsemeedet mis otsuse teinud asutus ja tal on teatav vabadus kohaldada mis tahes meedet, mis on tema meelest siseriikliku õiguse alusel sarnase juhtumi puhul piisav ja asjakohane, et pakkuda kaitstavale isikule jätkuvat kaitset, võttes arvesse otsuse teinud riigis vastuvõetud kaitsemeedet Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kujul.

| (21) | Käesoleva direktiiviga reguleeritavate keeldude või piirangute hulka kuuluvad ka meetmed, mille eesmärk on piirata kaitstava ja ohustava isiku vahelisi isiklikke või kaugkontakte, nt seades isikute omavahelisele suhtlemisele teatavaid tingimusi või kehtestades piiranguid suhtlemise sisule. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiiviga reguleeritavate keeldude või piirangute hulka kuuluvad ka meetmed, mille eesmärk on piirata kaitstava ja ohustava isiku vahelisi isiklikke või kaugkontakte, nt seades isikute omavahelisele suhtlemisele teatavaid tingimusi või kehtestades piiranguid suhtlemise sisule.

| (22) | Täidesaatva riigi pädev asutus peaks teavitama ohustavat isikut, otsuse teinud riigi pädevat asutust ja kaitstavat isikut igast Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmest. Ohustava isiku teavitamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse kaitstava isiku huvi mitte avalikustada tema aadressi või muid kontaktandmeid. Sellised üksikasjad tuleks teatisest välja jätta, kui aadress või muud kontaktandmed ei sisaldu ohustava isiku suhtes täitemeetmena kehtestatud keelus või piirangus. |
| --- | --- |

(22)

Täidesaatva riigi pädev asutus peaks teavitama ohustavat isikut, otsuse teinud riigi pädevat asutust ja kaitstavat isikut igast Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmest. Ohustava isiku teavitamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse kaitstava isiku huvi mitte avalikustada tema aadressi või muid kontaktandmeid. Sellised üksikasjad tuleks teatisest välja jätta, kui aadress või muud kontaktandmed ei sisaldu ohustava isiku suhtes täitemeetmena kehtestatud keelus või piirangus.

| (23) | Kui otsuse teinud riigi pädev asutus võtab Euroopa lähenemiskeelu tagasi, peaks täidesaatva riigi pädev asutus Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks vastuvõetud meetme jõustamise lõpetama, mis tähendab, et täidesaatva riigi pädev asutus võib asjaomase isiku kaitseks võtta iseseisvalt ja oma siseriikliku õiguse alusel vastu oma siseriikliku õiguse kohase kaitsemeetme. |
| --- | --- |

(23)

Kui otsuse teinud riigi pädev asutus võtab Euroopa lähenemiskeelu tagasi, peaks täidesaatva riigi pädev asutus Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks vastuvõetud meetme jõustamise lõpetama, mis tähendab, et täidesaatva riigi pädev asutus võib asjaomase isiku kaitseks võtta iseseisvalt ja oma siseriikliku õiguse alusel vastu oma siseriikliku õiguse kohase kaitsemeetme.

| (24) | Arvestades seda, et käesolevas direktiivis käsitletakse olukordi, kus kaitstav isik liigub teise liikmesriiki, ei tohiks Euroopa lähenemiskeelu väljaandmine ega täitmine tähendada mis tahes volituste üleandmist täidesaatvale riigile seoses põhikaristuste, täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite, tingimisi karistuste või lisakaristustega või seoses turvameetmetega, mida on kohaldatud ohustava isiku suhtes, kui viimane elab jätkuvalt kaitsemeetme välja andnud riigis. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades seda, et käesolevas direktiivis käsitletakse olukordi, kus kaitstav isik liigub teise liikmesriiki, ei tohiks Euroopa lähenemiskeelu väljaandmine ega täitmine tähendada mis tahes volituste üleandmist täidesaatvale riigile seoses põhikaristuste, täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite, tingimisi karistuste või lisakaristustega või seoses turvameetmetega, mida on kohaldatud ohustava isiku suhtes, kui viimane elab jätkuvalt kaitsemeetme välja andnud riigis.

| (25) | Vajaduse korral peaks olema võimalik kasutada elektroonilisi vahendeid käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtestatud meetmete rakendamiseks kooskõlas siseriikliku õiguse ja menetlustega. |
| --- | --- |

(25)

Vajaduse korral peaks olema võimalik kasutada elektroonilisi vahendeid käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtestatud meetmete rakendamiseks kooskõlas siseriikliku õiguse ja menetlustega.

| (26) | Täidesaatva riigi pädev asutus peaks kaitstava isiku kaitse tagamisel osalevate asutuste vahelise koostöö raames teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelu täitmise eesmärgil täidesaatvas riigis vastuvõetud meetmete mis tahes rikkumisest. See teavitamine peaks võimaldama otsuse teinud riigi pädeval asutusel kiiresti otsustada, kuidas tema riigis ohustatud isiku suhtes kehtestatud kaitsemeetmega seoses asjakohaselt reageerida. Selline reageerimine võib vajaduse korral seisneda vabadusekaotusliku meetme kehtestamises algselt määratud vabadusekaotuseta meetme asemel, nt ennetava kinnipidamise alternatiivina või tulenevalt sellest, et karistuse täitmisele pööramine on tingimisi peatatud. Kuna selline otsus ei tähenda uue kuriteoga seoses sanktsiooni kehtestamist ex novo, ei takista see täidesaatval riigil vajaduse korral kehtestada sanktsioone Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks vastuvõetud meetmete rikkumise eest. |
| --- | --- |

(26)

Täidesaatva riigi pädev asutus peaks kaitstava isiku kaitse tagamisel osalevate asutuste vahelise koostöö raames teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelu täitmise eesmärgil täidesaatvas riigis vastuvõetud meetmete mis tahes rikkumisest. See teavitamine peaks võimaldama otsuse teinud riigi pädeval asutusel kiiresti otsustada, kuidas tema riigis ohustatud isiku suhtes kehtestatud kaitsemeetmega seoses asjakohaselt reageerida. Selline reageerimine võib vajaduse korral seisneda vabadusekaotusliku meetme kehtestamises algselt määratud vabadusekaotuseta meetme asemel, nt ennetava kinnipidamise alternatiivina või tulenevalt sellest, et karistuse täitmisele pööramine on tingimisi peatatud. Kuna selline otsus ei tähenda uue kuriteoga seoses sanktsiooni kehtestamist ex novo, ei takista see täidesaatval riigil vajaduse korral kehtestada sanktsioone Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks vastuvõetud meetmete rikkumise eest.

| (27) | Võttes arvesse liikmesriikide erinevaid õigustavasid, peaks juhul, kui täidesaatvas riigis ei oleks Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud tegelikule olukorrale sarnase juhtumi korral olemas kaitsemeedet, täidesaatva riigi pädev asutus teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kaitsemeetme mis tahes rikkumisest, millest ta on teadlik. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse liikmesriikide erinevaid õigustavasid, peaks juhul, kui täidesaatvas riigis ei oleks Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud tegelikule olukorrale sarnase juhtumi korral olemas kaitsemeedet, täidesaatva riigi pädev asutus teavitama otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kaitsemeetme mis tahes rikkumisest, millest ta on teadlik.

| (28) | Käesoleva direktiivi tõrgeteta kohaldamise tagamiseks iga konkreetse juhtumi puhul peaksid otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused teostama oma pädevust kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega, võttes arvesse ne bis in idem põhimõtet. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi tõrgeteta kohaldamise tagamiseks iga konkreetse juhtumi puhul peaksid otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused teostama oma pädevust kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega, võttes arvesse ne bis in idem põhimõtet.

| (29) | Kaitstav isik ei peaks kandma Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisega seotud kulusid, mis on ebaproportsionaalsed sarnase siseriikliku juhtumiga võrreldes. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid liikmesriigid tagama, et pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist ja otseselt sellest tulenevalt ei pea kaitstav isik algatama täiendavaid siseriiklikke menetlusi, et täidesaatva riigi pädev asutus teeks Euroopa lähenemiskeelu tunnustamise otsesel tulemusel otsuse mis tahes meetme kehtestamise kohta, mis oleks sarnase juhtumi korral tema siseriikliku õiguse kohaselt kättesaadav kaitstava isiku kaitse tagamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(29)

Kaitstav isik ei peaks kandma Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisega seotud kulusid, mis on ebaproportsionaalsed sarnase siseriikliku juhtumiga võrreldes. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid liikmesriigid tagama, et pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist ja otseselt sellest tulenevalt ei pea kaitstav isik algatama täiendavaid siseriiklikke menetlusi, et täidesaatva riigi pädev asutus teeks Euroopa lähenemiskeelu tunnustamise otsesel tulemusel otsuse mis tahes meetme kehtestamise kohta, mis oleks sarnase juhtumi korral tema siseriikliku õiguse kohaselt kättesaadav kaitstava isiku kaitse tagamise eesmärgil.

| (30) | Pidades silmas vastastikuse tunnustamise põhimõtet, millele käesolev direktiiv tugineb, peaksid liikmesriigid edendama käesoleva direktiivi kohaldamisel võimalikult suures ulatuses pädevate asutuste vahelisi otsekontakte. |
| --- | --- |

(30)

Pidades silmas vastastikuse tunnustamise põhimõtet, millele käesolev direktiiv tugineb, peaksid liikmesriigid edendama käesoleva direktiivi kohaldamisel võimalikult suures ulatuses pädevate asutuste vahelisi otsekontakte.

| (31) | Ilma et see piiraks kohtulikku sõltumatust ja kohtusüsteemi erinevat korraldust liidus, peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust nõuda neilt, kes vastutavad Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise või tunnustamise menetlustes osalevate kohtunike, prokuröride, politsei- ja kohtutöötajate koolituse eest, käesoleva direktiivi eesmärkide kohase vajaliku koolituse andmist. |
| --- | --- |

(31)

Ilma et see piiraks kohtulikku sõltumatust ja kohtusüsteemi erinevat korraldust liidus, peaksid liikmesriigid kaaluma võimalust nõuda neilt, kes vastutavad Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise või tunnustamise menetlustes osalevate kohtunike, prokuröride, politsei- ja kohtutöötajate koolituse eest, käesoleva direktiivi eesmärkide kohase vajaliku koolituse andmist.

| (32) | Käesoleva direktiivi kohaldamise hindamise hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid edastama komisjonile asjaomased andmed, mis on seotud Euroopa lähenemiskeelu siseriiklike menetluste kohaldamisega ja mis hõlmavad vähemalt taotletud, väljaantud ja/või tunnustatud Euroopa lähenemiskeeldude arvandmeid. Sellega seoses oleksid kasulikud ka muud liiki andmed, näiteks andmed asjaomaste kuriteoliikide kohta. |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva direktiivi kohaldamise hindamise hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid edastama komisjonile asjaomased andmed, mis on seotud Euroopa lähenemiskeelu siseriiklike menetluste kohaldamisega ja mis hõlmavad vähemalt taotletud, väljaantud ja/või tunnustatud Euroopa lähenemiskeeldude arvandmeid. Sellega seoses oleksid kasulikud ka muud liiki andmed, näiteks andmed asjaomaste kuriteoliikide kohta.

| (33) | Käesolev direktiiv peaks tugevdama ohustatud isikute kaitset, sel viisil täiendades, kuid mõjutamata juba selles valdkonnas kehtivaid õigusakte, nt raamotsuseid 2008/947/JSK ja 2009/829/JSK. |
| --- | --- |

(33)

Käesolev direktiiv peaks tugevdama ohustatud isikute kaitset, sel viisil täiendades, kuid mõjutamata juba selles valdkonnas kehtivaid õigusakte, nt raamotsuseid 2008/947/JSK ja 2009/829/JSK.

| (34) | Kui kaitsemeetmega seotud otsus jääb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (5), nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) (6) või vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni (7) kohaldamisalasse, tuleks sellist otsust tunnustada ja jõustada vastavalt asjakohase õigusakti sätetele. |
| --- | --- |

(34)

Kui kaitsemeetmega seotud otsus jääb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (5), nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) (6) või vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni (7) kohaldamisalasse, tuleks sellist otsust tunnustada ja jõustada vastavalt asjakohase õigusakti sätetele.

| (35) | Vajaduse korral peaksid liikmesriigid ja komisjon lisama Euroopa lähenemiskeelu alase teabe olemasolevatesse haridus- ja üldsuse teadlikkuse suurendamise alastesse kampaaniatesse, mis käsitlevad kuriteoohvrite kaitset. |
| --- | --- |

(35)

Vajaduse korral peaksid liikmesriigid ja komisjon lisama Euroopa lähenemiskeelu alase teabe olemasolevatesse haridus- ja üldsuse teadlikkuse suurendamise alastesse kampaaniatesse, mis käsitlevad kuriteoohvrite kaitset.

| (36) | Käesoleva direktiivi rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid tuleks kaitsta vastavalt nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (8) ja vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva direktiivi rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid tuleks kaitsta vastavalt nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusele 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (8) ja vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsioonis üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel.

| (37) | Käesolevas direktiivis austatakse ELi lepingu artikli 6 kohaselt põhiõigusi, nagu need on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(37)

Käesolevas direktiivis austatakse ELi lepingu artikli 6 kohaselt põhiõigusi, nagu need on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.

| (38) | Käesoleva direktiivi rakendamisel innustatakse liikmesriike võtma arvesse õigusi ja põhimõtteid, mis on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1979. aasta konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta. |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva direktiivi rakendamisel innustatakse liikmesriike võtma arvesse õigusi ja põhimõtteid, mis on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1979. aasta konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta.

| (39) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, s.t kaitsta ohustatud isikuid, ning kavandatava meetme ulatuse ja toime tõttu saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(39)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, s.t kaitsta ohustatud isikuid, ning kavandatava meetme ulatuse ja toime tõttu saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (40) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(40)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (41) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnelause protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning seepärast ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(41)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnelause protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning seepärast ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (42) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning seepärast ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(42)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning seepärast ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mis võimaldavad anda selle liikmesriigi õigusasutusel või samaväärsel asutusel, kus on kehtestatud kaitsemeede eesmärgiga kaitsta isikut teise isiku kuriteo eest, mis võib ohustada isiku elu, kehalist või vaimset puutumatust, väärikust, isikuvabadust või seksuaalset puutumatust, välja Euroopa lähenemiskeeld, et võimaldada teise liikmesriigi pädeval asutusel jätkata asjaomase isiku kaitsmist selle teise liikmesriigi territooriumil pärast seda, kui otsuse teinud riigi siseriikliku õiguse kohaselt on toime pandud kuritegu või kuriteo toimepanemist oletatakse.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „Euroopa lähenemiskeeld”– liikmesriigi õigusasutuse või samaväärse asutuse poolt seoses kaitsemeetmega tehtud otsus, mille alusel võtab teise liikmesriigi õigusasutus või samaväärne asutus vastavalt oma siseriiklikule õigusele mis tahes asjakohase meetme või asjakohased meetmed eesmärgiga jätkata kaitstava isiku kaitsmist;

2)   „kaitsemeede”– otsuse teinud riigis siseriikliku õiguse ja menetluste kohaselt kriminaalasjas tehtud otsus, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu artiklis 5 osutatud keeldu või piirangut, et kaitsta kaitstavat isikut ohustava isiku kuriteo eest, mis võib ohustada kaitstava isiku elu, kehalist või vaimset puutumatust, väärikust, isikuvabadust või seksuaalset puutumatust;

3)   „kaitstav isik”– füüsiline isik, kes on kaitse objektiks tulenevalt otsuse teinud riigis kehtestatud kaitsemeetmest;

4)   „ohustav isik”– füüsiline isik, kelle suhtes on kehtestatud üks või mitu artiklis 5 osutatud keeldu või piirangut;

5)   „otsuse teinud riik”– liikmesriik, kus on kehtestatud kaitsemeede, mis on Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks;

6)   „täidesaatev riik”– liikmesriik, kellele Euroopa lähenemiskeeld on tunnustamiseks edastatud;

7)   „järelevalvet teostav riik”– liikmesriik, kellele on edastatud kohtuotsus raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsus raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses.

Artikkel 3

Pädevate asutuste määramine

1.   Iga liikmesriik teatab komisjonile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused) või samaväärne asutus (või millised samaväärsed asutused) on tema siseriikliku õiguse alusel pädev (pädevad) käesoleva direktiivi kohaselt Euroopa lähenemiskeeldu välja andma ja sellist keeldu tunnustama, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.

2.   Komisjon teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist lõikes 1 osutatud teabega seotud muudatustest.

Artikkel 4

Keskasutuste kasutamine

1.   Iga liikmesriik võib määrata oma pädevaid asutusi abistama keskasutuse või, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud, mitu keskasutust.

2.   Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse(d) vastutama Euroopa lähenemiskeelu edastamise ja vastuvõtmise haldamise ning kogu muu sellega seotud ametliku kirjavahetuse eest. Seetõttu võib kogu pädevate asutuste vahelise suhtluse, konsulteerimise, teabevahetuse ning päringute ja teadete esitamise korraldamiseks kasutada vajaduse korral asjaomase liikmesriigi määratud keskasutus(t)e abi.

3.   Liikmesriik, kes soovib kasutada käesolevas artiklis osutatud võimalusi, edastab komisjonile määratud keskasutuse või keskasutustega seotud teabe. Edastatud andmed on otsuse teinud riigi kõigile asutustele siduvad.

Artikkel 5

Vajadus siseriikliku õiguse kohase kaitsemeetme järele

Euroopa lähenemiskeelu võib välja anda üksnes siis, kui varem on otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeede, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu järgmist keeldu või piirangut:

| a) | keeld siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab; |
| --- | --- |

a)

keeld siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab;

| b) | keeld otsida kaitstava isikuga mis tahes kontakti, sealhulgas telefoni, elektrooniliste vahendite, kirja, faksi või mis tahes muude vahendite teel, või selliste kontaktide reguleerimine, või |
| --- | --- |

b)

keeld otsida kaitstava isikuga mis tahes kontakti, sealhulgas telefoni, elektrooniliste vahendite, kirja, faksi või mis tahes muude vahendite teel, või selliste kontaktide reguleerimine, või

| c) | keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele või sellise lähenemise reguleerimine. |
| --- | --- |

c)

keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele või sellise lähenemise reguleerimine.

Artikkel 6

Euroopa lähenemiskeelu väljaandmine

1.   Euroopa lähenemiskeelu võib välja anda, kui kaitstav isik otsustab asuda elama teise liikmesriiki või juba elab seal või kui kaitstav isik otsustab viibida või juba viibib teises liikmesriigis. Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise kohta otsuse tegemisel võtab otsuse teinud riigi pädev asutus muu hulgas arvesse selle ajavahemiku või nende ajavahemike pikkust, mille jooksul kaitstav isik kavatseb viibida täidesaatvas riigis, ja kaitsevajaduse tõsidust.

2.   Otsuse teinud riigi õigusasutus või samaväärne asutus võib Euroopa lähenemiskeelu välja anda ainult kaitstava isiku taotlusel ja pärast seda, kui ta on kontrollinud, et kaitsemeede vastab artiklis 5 sätestatud nõuetele.

3.   Kaitstav isik võib esitada taotluse Euroopa lähenemiskeelu väljaandmiseks kas otsuse teinud riigi pädevale asutusele või täidesaatva riigi pädevale asutusele. Kui selline taotlus esitatakse täidesaatvas riigis, siis edastab selle riigi pädev asutus kõnealuse taotluse otsuse teinud riigi pädevale asutusele.

4.   Enne Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist antakse ohustavale isikule õigus esitada oma seisukohti ja õigus kaitsemeede vaidlustada, kui talle ei antud neid õigusi kaitsemeetme kehtestamiseni viinud menetluses.

5.   Kui pädev asutus võtab vastu kaitsemeetme, mis sisaldab ühte või mitut artiklis 5 osutatud keeldu või piirangut, teavitab ta kaitstavat isikut asjakohasel viisil vastavalt siseriikliku õiguse kohastele menetlustele võimalusest taotleda Euroopa lähenemiskeeldu, kui see isik kavatseb liikuda teise liikmesriiki, ning sellisele taotlusele esitatavatest põhitingimustest. Kõnealune asutus soovitab kaitstaval isikul esitada taotlus enne otsuse teinud riigi territooriumilt lahkumist.

6.   Kui kaitstaval isikul on eestkostja või esindaja, võib kõnealune eestkostja või esindaja esitada lõigetes 2 ja 3 osutatud taotluse kaitstava isiku nimel.

7.   Kui Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise taotlus lükatakse tagasi, teavitab otsuse teinud riigi pädev asutus kaitstavat isikut kõikidest õiguskaitsevahenditest, mida saab vastavalt tema siseriiklikule õigusele sellise otsuse vastu kasutada.

Artikkel 7

Euroopa lähenemiskeelu vorm ja sisu

Euroopa lähenemiskeeld antakse välja käesoleva direktiivi I lisas esitatud kujul. See sisaldab eelkõige järgmisi andmeid:

| a) | kaitstava isiku isikuandmed ja kodakondsus, samuti eestkostja või esindaja isikuandmed ja kodakondsus, kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega; |
| --- | --- |

a)

kaitstava isiku isikuandmed ja kodakondsus, samuti eestkostja või esindaja isikuandmed ja kodakondsus, kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega;

| b) | kuupäev, millest alates kaitstav isik kavatseb asuda elama täidesaatvas riigis või seal viibida, ning teises riigis viibimise ajavahemik(ud), kui see on teada; |
| --- | --- |

b)

kuupäev, millest alates kaitstav isik kavatseb asuda elama täidesaatvas riigis või seal viibida, ning teises riigis viibimise ajavahemik(ud), kui see on teada;

| c) | otsuse teinud riigi pädeva asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress; |
| --- | --- |

c)

otsuse teinud riigi pädeva asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress;

| d) | viide (nt number ja kuupäev) õigusaktile, millega on kehtestatud kaitsemeede, mille alusel antakse välja Euroopa lähenemiskeeld; |
| --- | --- |

d)

viide (nt number ja kuupäev) õigusaktile, millega on kehtestatud kaitsemeede, mille alusel antakse välja Euroopa lähenemiskeeld;

| e) | kokkuvõte faktidest ja asjaoludest, mis on tinginud otsuse teinud riigis kaitsemeetme kehtestamise; |
| --- | --- |

e)

kokkuvõte faktidest ja asjaoludest, mis on tinginud otsuse teinud riigis kaitsemeetme kehtestamise;

| f) | Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetmega ohustava isiku suhtes kehtestatud keelud või piirangud, nende kestus ning viide sanktsioonile, kui see on ette nähtud asjaomase keelu või piirangu rikkumise korral; |
| --- | --- |

f)

Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetmega ohustava isiku suhtes kehtestatud keelud või piirangud, nende kestus ning viide sanktsioonile, kui see on ette nähtud asjaomase keelu või piirangu rikkumise korral;

| g) | vajaduse korral selliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine, mis on antud kaitstava isiku või ohustava isiku käsutusse kaitsemeetme jõustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral selliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine, mis on antud kaitstava isiku või ohustava isiku käsutusse kaitsemeetme jõustamise eesmärgil;

| h) | ohustava isiku isikuandmed, kodakondsus ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

h)

ohustava isiku isikuandmed, kodakondsus ja kontaktandmed;

| i) | teave selle kohta, kas otsuse teinud riigis on kaitstavale isikule ja/või ohustavale isikule osutatud tasuta õigusabi, juhul kui otsuse teinud riigi pädev asutus valdab sellist teavet ning selle saamine ei eelda täiendavat järelepärimist; |
| --- | --- |

i)

teave selle kohta, kas otsuse teinud riigis on kaitstavale isikule ja/või ohustavale isikule osutatud tasuta õigusabi, juhul kui otsuse teinud riigi pädev asutus valdab sellist teavet ning selle saamine ei eelda täiendavat järelepärimist;

| j) | vajaduse korral selliste muude asjaolude kirjeldus, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist; |
| --- | --- |

j)

vajaduse korral selliste muude asjaolude kirjeldus, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist;

| k) | kui see on asjakohane, selgesõnaline viide sellele, et kohtuotsus raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsus raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses on juba edastatud järelevalvet teostavale riigile, mis ei ole Euroopa lähenemiskeeldu täitev riik, ning sellise kohtuotsuse või otsuse jõustamist teostava pädeva asutuse andmed. |
| --- | --- |

k)

kui see on asjakohane, selgesõnaline viide sellele, et kohtuotsus raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsus raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses on juba edastatud järelevalvet teostavale riigile, mis ei ole Euroopa lähenemiskeeldu täitev riik, ning sellise kohtuotsuse või otsuse jõustamist teostava pädeva asutuse andmed.

Artikkel 8

Edastamise kord

1.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus edastab Euroopa lähenemiskeelu täidesaatva riigi pädevale asutusele, teeb ta seda mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil, mis võimaldab täidesaatva riigi pädeval asutusel selle autentsust kindlaks teha. Nimetatud pädevad asutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

2.   Kui kas täidesaatva riigi või otsuse teinud riigi pädev asutus on kõnealuse teise riigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane vajaliku teabe saamiseks kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuses 2008/976/JSK (Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta) (9) osutatud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste, Eurojusti liikmesriikide liikmete või kõnealuse riigi Eurojusti töö koordineerimise riikliku süsteemi kaudu.

3.   Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab Euroopa lähenemiskeelu, ei ole pädev seda tunnustama, edastab kõnealune asutus Euroopa lähenemiskeelu ex officio pädevale asutusele ja teavitab viivitamata otsuse teinud riigi pädevat asutust vastavalt mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil.

Artikkel 9

Täidesaatvas riigis võetavad meetmed

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus tunnustab artikli 8 kohaselt edastatud Euroopa lähenemiskeelu kättesaamisel viivitamata seda lähenemiskeeldu ning teeb otsuse, millega võtab kõik meetmed, mis oleksid võimalikud selle riigi õiguse alusel sarnasel juhul, et tagada kaitstava isiku kaitse, välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele artiklis 10 sätestatud mittetunnustamise põhjusele. Täidesaatev riik võib oma siseriikliku õiguse kohaselt võtta kriminaal-, haldus- või tsiviilmeetmeid.

2.   Täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt lõike 1 kohaselt võetud meede või mis tahes muu artiklis 11 osutatud hilisema otsuse alusel võetud meede vastab võimalikult suures ulatuses otsuse teinud riigis võetud kaitsemeetmele.

3.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab ohustavat isikut, otsuse teinud riigi pädevat asutust ja kaitstavat isikut kõigist lõike 1 kohaselt võetud meetmetest ja selliste meetmete rikkumise võimalikest õiguslikest tagajärgedest vastavalt siseriiklikule õigusele ja kooskõlas artikli 11 lõikega 2. Kaitstava isiku aadressi või muid kontaktandmeid ei avalikustata ohustavale isikule, välja arvatud juhul, kui need andmed on vajalikud lõike 1 kohaldamisel võetud meetme jõustamiseks.

4.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus leiab, et Euroopa lähenemiskeelus vastavalt artiklile 7 edastatud teave ei ole täielik, teavitab ta sellest viivitama otsuse teinud riigi pädevat asutust mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil ning määrab mõistliku tähtaja puuduva teabe esitamiseks.

Artikkel 10

Euroopa lähenemiskeelu mittetunnustamise alused

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib keelduda Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest järgmistel asjaoludel:

| a) | Euroopa lähenemiskeeld ei ole täielik või seda ei ole täiendatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

a)

Euroopa lähenemiskeeld ei ole täielik või seda ei ole täiendatud täidesaatva riigi pädeva asutuse määratud tähtaja jooksul;

| b) | artiklis 5 sätestatud nõuded ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

artiklis 5 sätestatud nõuded ei ole täidetud;

| c) | kaitsemeede on seotud teoga, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel kuritegu; |
| --- | --- |

c)

kaitsemeede on seotud teoga, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse alusel kuritegu;

| d) | kaitse tuleneb sellise karistuse või meetme kohaldamisest, mis on täidesaatva riigi õiguse kohaselt hõlmatud amnestiaga ning seotud teo või käitumisega, mis kuulub kõnealuse õiguse alusel selle riigi pädevusse; |
| --- | --- |

d)

kaitse tuleneb sellise karistuse või meetme kohaldamisest, mis on täidesaatva riigi õiguse kohaselt hõlmatud amnestiaga ning seotud teo või käitumisega, mis kuulub kõnealuse õiguse alusel selle riigi pädevusse;

| e) | täidesaatva riigi õiguse alusel on ohustaval isikul puutumatus, mis muudab Euroopa lähenemiskeelu alusel meetmete võtmise võimatuks; |
| --- | --- |

e)

täidesaatva riigi õiguse alusel on ohustaval isikul puutumatus, mis muudab Euroopa lähenemiskeelu alusel meetmete võtmise võimatuks;

| f) | kriminaalmenetlust ei saa ohustava isiku suhtes alustada, kuna tegu või käitumine, millega seoses on võetud kaitsemeede, on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud, kui tegu või käitumine kuulub siseriikliku õiguse alusel tema pädevusse; |
| --- | --- |

f)

kriminaalmenetlust ei saa ohustava isiku suhtes alustada, kuna tegu või käitumine, millega seoses on võetud kaitsemeede, on täidesaatva riigi õiguse alusel aegunud, kui tegu või käitumine kuulub siseriikliku õiguse alusel tema pädevusse;

| g) | Euroopa lähenemiskeelu tunnustamine on vastuolus ne bis in idem põhimõttega; |
| --- | --- |

g)

Euroopa lähenemiskeelu tunnustamine on vastuolus ne bis in idem põhimõttega;

| h) | täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa ohustavat isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele teo või käitumise eest, millega seoses on võetud kaitsemeede; |
| --- | --- |

h)

täidesaatva riigi õiguse kohaselt ei saa ohustavat isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele teo või käitumise eest, millega seoses on võetud kaitsemeede;

| i) | kaitsemeede on seotud kuriteoga, mis täidesaatva riigi õiguse kohaselt on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil. |
| --- | --- |

i)

kaitsemeede on seotud kuriteoga, mis täidesaatva riigi õiguse kohaselt on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil.

2.   Kui täidesaatva riigi pädev asutus keeldub ühel lõikes 1 osutatud alusel Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab otsuse teinud riiki ja kaitstavat isikut viivitamata sellisest keeldumisest ja selle põhjustest; |
| --- | --- |

a)

teavitab otsuse teinud riiki ja kaitstavat isikut viivitamata sellisest keeldumisest ja selle põhjustest;

| b) | kui see on asjakohane, teavitab kaitstavat isikut oma siseriiklikus õiguses ettenähtud võimalusest taotleda kaitsemeetme võtmist; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, teavitab kaitstavat isikut oma siseriiklikus õiguses ettenähtud võimalusest taotleda kaitsemeetme võtmist;

| c) | kui see on asjakohane, teavitab kaitstavat isikut kõikidest õiguskaitsevahenditest, mida saab vastavalt tema siseriiklikule õigusele sellise otsuse vastu kasutada. |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, teavitab kaitstavat isikut kõikidest õiguskaitsevahenditest, mida saab vastavalt tema siseriiklikule õigusele sellise otsuse vastu kasutada.

Artikkel 11

Kohaldatav õigus ja täidesaatva riigi pädevus

1.   Täidesaatval riigil on pädevus võtta pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist oma riigis meetmeid ja neid jõustada. Täidesaatva riigi õigust kohaldatakse artikli 9 lõikes 1 ettenähtud otsuse vastuvõtmise ja täitmise suhtes, sealhulgas eeskirju, mis käsitlevad õiguskaitsevahendeid otsuste vastu, mis on täidesaatvas riigis tehtud seoses Euroopa lähenemiskeeluga.

2.   Täidesaatva riigi poolt pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist võetud ühe või mitme meetme rikkumise korral on täidesaatva riigi pädeval asutusel lõike 1 kohaselt pädevus teha järgmist:

| a) | määrata sellise meetme rikkumise tulemusena kriminaalkaristusi ja võtta mis tahes muid meetmeid, kui rikkumine on täidesaatva riigi õiguse alusel käsitatav kuriteona; |
| --- | --- |

a)

määrata sellise meetme rikkumise tulemusena kriminaalkaristusi ja võtta mis tahes muid meetmeid, kui rikkumine on täidesaatva riigi õiguse alusel käsitatav kuriteona;

| b) | teha rikkumise kohta muid otsuseid, mis ei ole kriminaalõiguslikud; |
| --- | --- |

b)

teha rikkumise kohta muid otsuseid, mis ei ole kriminaalõiguslikud;

| c) | võtta mis tahes kiireloomulisi ja ajutisi meetmeid rikkumise lõpetamiseks, asjakohastel juhtudel kuni otsuse teinud riigi poolt vastava otsuse tegemiseni. |
| --- | --- |

c)

võtta mis tahes kiireloomulisi ja ajutisi meetmeid rikkumise lõpetamiseks, asjakohastel juhtudel kuni otsuse teinud riigi poolt vastava otsuse tegemiseni.

3.   Kui täidesaatvas riigis ei ole sarnase juhtumi korral võimalik siseriiklikku meedet võtta, teavitab täidesaatva riigi pädev asutus otsuse teinud riigi pädevat asutust Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kaitsemeetme mis tahes rikkumisest, millest ta on teadlik.

Artikkel 12

Rikkumisest teavitamine

Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust või järelevalvet teostava riigi pädevat asutust igast Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetme või meetmete rikkumisest. Teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi.

Artikkel 13

Otsuse teinud riigi pädevus

1.   Otsuse teinud riigi pädeval asutusel on ainupädevus teha otsuseid, mis on seotud järgmisega:

| a) | kaitsemeetme ja sellest tulenevalt Euroopa lähenemiskeelu pikendamine, läbivaatamine, muutmine, tühistamine ja tagasivõtmine; |
| --- | --- |

a)

kaitsemeetme ja sellest tulenevalt Euroopa lähenemiskeelu pikendamine, läbivaatamine, muutmine, tühistamine ja tagasivõtmine;

| b) | kaitsemeetme tühistamise tulemusel vabadusekaotusliku meetme määramine, tingimusel et kaitsemeedet on kohaldatud kohtuotsuse (raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses) või järelevalvemeetmete rakendamise otsuse (raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses) alusel. |
| --- | --- |

b)

kaitsemeetme tühistamise tulemusel vabadusekaotusliku meetme määramine, tingimusel et kaitsemeedet on kohaldatud kohtuotsuse (raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses) või järelevalvemeetmete rakendamise otsuse (raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses) alusel.

2.   Lõike 1 kohaselt tehtud otsuste suhtes kohaldatakse otsuse teinud riigi õigust.

3.   Kui kohtuotsus raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsus raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses on teisele liikmesriigile juba edastatud või edastatakse pärast Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist, võetakse kõnealuste raamotsustega ettenähtud edasised otsused kooskõlas kõnealuste raamotsuste asjakohaste sätetega.

4.   Kui kaitsemeede sisaldub kohtuotsuses raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses ja see on edastatud või see edastatakse teise liikmesriiki pärast Euroopa lähenemiskeelu väljaandmist, ning kui järelevalvet teostava riigi pädev asutus on kõnealuse raamotsuse artikli 14 kohaselt teinud edasisi otsuseid, mis mõjutavad kaitsemeetmes sisalduvaid kohutusi või korraldusi, teeb otsuse teinud riigi pädev asutus viivitamata vastavalt ühe järgmistest toimingutest: pikendab Euroopa lähenemiskeeldu, vaatab selle läbi, muudab seda, tühistab selle või võtab selle tagasi.

5.   Otsuse teinud riigi pädev asutus teavitab täidesaatva riigi pädevat asutust viivitamata kõigist lõigete 1 või 4 kohaselt tehtud otsustest.

6.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on Euroopa lähenemiskeelu vastavalt lõike 1 punktile a või lõikele 4 tühistanud või tagasi võtnud, lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus artikli 9 lõike 1 kohaselt võetud meetmete täitmise kohe, kui otsuse teinud riigi pädev asutus on teda nõuetekohaselt teavitanud.

7.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on Euroopa lähenemiskeeldu lõike 1 punkti a või lõike 4 kohaselt muutnud, teeb täidesaatva riigi pädev asutus vajaduse korral järgmist:

| a) | muudab Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmeid, toimides kooskõlas artikliga 9, või |
| --- | --- |

a)

muudab Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmeid, toimides kooskõlas artikliga 9, või

| b) | keeldub muudetud keelu või piirangu jõustamisest, kui tegemist ei ole artiklis 5 osutatud liiki keelu või piiranguga või kui artikli 7 kohaselt Euroopa lähenemiskeeluga edastatud teave ei ole täielik või kui puuduvat teavet ei ole esitatud tähtajaks, mille täidesaatva riigi pädev asutus on määranud artikli 9 lõike 4 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

keeldub muudetud keelu või piirangu jõustamisest, kui tegemist ei ole artiklis 5 osutatud liiki keelu või piiranguga või kui artikli 7 kohaselt Euroopa lähenemiskeeluga edastatud teave ei ole täielik või kui puuduvat teavet ei ole esitatud tähtajaks, mille täidesaatva riigi pädev asutus on määranud artikli 9 lõike 4 kohaselt.

Artikkel 14

Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmete täitmise lõpetamise alused

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib lõpetada Euroopa lähenemiskeelu alusel võetud meetmete täitmise:

| a) | kui on piisavalt alust arvata, et kaitstav isik ei ela või ei viibi täidesaatva riigi territooriumil või on kõnealuselt territooriumilt lõplikult lahkunud; |
| --- | --- |

a)

kui on piisavalt alust arvata, et kaitstav isik ei ela või ei viibi täidesaatva riigi territooriumil või on kõnealuselt territooriumilt lõplikult lahkunud;

| b) | kui Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks võetud meetmete maksimaalne kehtivus on vastavalt siseriiklikule õigusele lõppenud; |
| --- | --- |

b)

kui Euroopa lähenemiskeelu täitmiseks võetud meetmete maksimaalne kehtivus on vastavalt siseriiklikule õigusele lõppenud;

| c) | artikli 13 lõike 7 punktis b osutatud juhul või |
| --- | --- |

c)

artikli 13 lõike 7 punktis b osutatud juhul või

| d) | kui kohtuotsus raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsus raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses on saadetud täidesaatvale riigile pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist. |
| --- | --- |

d)

kui kohtuotsus raamotsuse 2008/947/JSK artikli 2 tähenduses või järelevalvemeetmete rakendamise otsus raamotsuse 2009/829/JSK artikli 4 tähenduses on saadetud täidesaatvale riigile pärast Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat asutust ja võimaluse korral ka kaitstavat isikut viivitamata sellisest otsusest.

3.   Enne meetmete täitmise lõpetamist lõike 1 punkti b kohaselt võib täidesaatva riigi pädev asutus taotleda otsuse teinud riigi pädevalt asutuselt teavet selle kohta, kas Euroopa lähenemiskeeluga pakutav kaitse on asjaomase juhtumi asjaolusid arvestades jätkuvalt vajalik. Otsuse teinud riigi pädev asutus vastab sellisele palvele viivitamata.

Artikkel 15

Euroopa lähenemiskeelu tunnustamise prioriteetsus

Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist käsitatakse sama prioriteetsena kui sarnase siseriikliku juhtumi menetlemist ning arvesse võetakse juhtumi konkreetseid asjaolusid, sealhulgas küsimuse kiireloomulisust, kaitstava isiku täidesaatva riigi territooriumile kavandatava saabumise kuupäeva ja võimaluse korral kaitstava isiku ohustatuse määra.

Artikkel 16

Pädevate asutuste vahelised konsultatsioonid

Kui see on asjakohane, võivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused üksteisega konsulteerida, et hõlbustada käesoleva direktiivi sujuvat ja tõhusat kohaldamist.

Artikkel 17

Keeled

1.   Otsuse teinud riigi pädev asutus tõlgib Euroopa lähenemiskeelu täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus tõlgib artiklis 12 osutatud vormi otsuse teinud riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest.

3.   Iga liikmesriik võib kas käesoleva direktiivi vastuvõtmisel või hiljem kinnitada avalduses, mille ta annab hoiule komisjoni, et ta tunnistab tõlget ühte või mitmesse liidu ametlikku keelde.

Artikkel 18

Kulud

Käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik vastavalt oma siseriiklikule õigusele, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.

Artikkel 19

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1.   Liikmesriigid võivad jätkata selliste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, mis kehtivad käesoleva direktiivi jõustumise ajal, kui need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad lihtsustada või hõlbustada kaitsemeetmete võtmise menetlusi.

2.   Liikmesriigid võivad pärast käesoleva direktiivi jõustumist sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad lihtsustada või hõlbustada kaitsemeetmete võtmise menetlusi.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt ... (10), milliste lõikes 1 osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata. Samuti teatavad liikmesriigid komisjonile kõigist lõikes 2 osutatud uutest lepingutest või kokkulepetest kolme kuu jooksul pärast neile allakirjutamist.

Artikkel 20

Seos muude õigusaktidega

1.   Käesolev direktiiv ei mõjuta määruse (EÜ) nr 44/2001, määruse (EÜ) nr 2201/2003, vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 1996. aasta Haagi konventsiooni ega rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni kohaldamist.

2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta raamotsuse 2008/947/JSK ega raamotsuse 2009/829/JSK kohaldamist.

Artikkel 21

Rakendamine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (11). Nad teatavad neist viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 22

Andmete kogumine

Käesoleva direktiivi kohaldamise hindamise hõlbustamiseks edastavad liikmesriigid komisjonile asjaomased andmed, mis seonduvad Euroopa lähenemiskeelu siseriiklike menetluste kohaldamisega, mis hõlmavad vähemalt taotletud, väljaantud ja/või tunnustatud Euroopa lähenemiskeeldude arvandmeid.

Artikkel 23

Läbivaatamine

Komisjon esitab ... (12) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 25

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. novembri 2011. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus ...

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 102.

3

(4)  ELT L 294, 11.11.2009, lk 20.

4

(5)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

5

(6)  ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.

6

(7)  ELT L 48, 21.2.2003, lk 3.

7

(8)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

8

(9)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 130.

9

(10)  Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

10

(11)  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

11

(12)  Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

12

---

I LISA

Image

Image

Image

Image

---

II LISA

Image

Image

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

COREPER võttis 7. jaanuaril 2010 teadmiseks Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Poola, Portugali, Rumeenia, Soome ja Rootsi poolt esitatud algatuse võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta (17513/09 COPEN 247 + COR 1 + ADD 1 REV 1 + ADD 2 REV 1).

Nõukogu (justiits- ja siseküsimused) jõudis 4. juunil 2010 järeldusele, et on olemas piisav toetus tekstile, mis võetaks aluseks Euroopa Parlamendiga peetavatel läbirääkimistel (10384/10 COPEN 127 CODEC 498).

Eesistujariik alustas arutelu Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajatega, et jõuda teksti suhtes kokkuleppele esimesel lugemisel. Kokkulepet siiski ei saavutatud ja hääletus Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoha üle toimus 14. detsembril 2010.

Pärast arutelu nõukogu ettevalmistavates organites toimus 20. septembril 2011 uus kolmepoolne kohtumine Euroopa Parlamendiga ja saavutati esialgne kokkulepe õigusakti teksti suhtes.

II.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Saavutamaks nõukogus piisavat toetust, lepiti Euroopa Parlamendiga peetud läbirääkimistel kokku järgmistes muudatustes.

| a) | Õigusakti reguleerimisala on osaliselt muudetud, tihendades seost Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise võimaluse ja kuriteo toimepanemise vahel (artikkel 1). Selle muudatuse eesmärk on selgitada õigusakti seost ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikes 1 sisalduva õigusliku alusega. |
| --- | --- |

a)

Õigusakti reguleerimisala on osaliselt muudetud, tihendades seost Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise võimaluse ja kuriteo toimepanemise vahel (artikkel 1). Selle muudatuse eesmärk on selgitada õigusakti seost ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikes 1 sisalduva õigusliku alusega.

| b) | Samal eesmärgil on veelgi täpsustatud, et Euroopa lähenemiskeelu aluseks olev kaitsemeede peab tulenema kriminaalasjas tehtud otsusest (artikli 2 lõige 2). |
| --- | --- |

b)

Samal eesmärgil on veelgi täpsustatud, et Euroopa lähenemiskeelu aluseks olev kaitsemeede peab tulenema kriminaalasjas tehtud otsusest (artikli 2 lõige 2).

| c) | Tagamaks õigusakti võimalikult ulatuslikku kohandatavust kuriteoohvrite kaitset käsitlevate erinevate õigussüsteemidega liikmesriikides, on lisaks täpsustatud, et kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, siis ei ole oluline, milline asutus Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetme kehtestab (põhjendus 9), ning et Euroopa lähenemiskeeldu täide saatev liikmesriik võib kooskõlas oma siseriikliku süsteemi eripäradega võtta haldus-, tsiviil- või kriminaalmeetmeid (artikkel 9). |
| --- | --- |

c)

Tagamaks õigusakti võimalikult ulatuslikku kohandatavust kuriteoohvrite kaitset käsitlevate erinevate õigussüsteemidega liikmesriikides, on lisaks täpsustatud, et kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, siis ei ole oluline, milline asutus Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetme kehtestab (põhjendus 9), ning et Euroopa lähenemiskeeldu täide saatev liikmesriik võib kooskõlas oma siseriikliku süsteemi eripäradega võtta haldus-, tsiviil- või kriminaalmeetmeid (artikkel 9).

| d) | Direktiivi põhjendusi on vastavalt kohandatud. |
| --- | --- |

d)

Direktiivi põhjendusi on vastavalt kohandatud.

| e) | Artiklile 13 on lisatud uus lõige (vt lõige 4), milles selgitatakse seost Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise ning tingimuslikke meetmeid ja alternatiivseid mõjutusvahendeid käsitlevate otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK kohaste menetluste vahel. |
| --- | --- |

e)

Artiklile 13 on lisatud uus lõige (vt lõige 4), milles selgitatakse seost Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise ning tingimuslikke meetmeid ja alternatiivseid mõjutusvahendeid käsitlevate otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK kohaste menetluste vahel.

III.   KOKKUVÕTE

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist komisjon lihtsustas. Nõukogu (justiits- ja siseküsimused) võttis 23. septembril 2011 kokkuleppe kavandi teadmiseks ja kinnitas oma valmisolekut uus tekst heaks kiita. Kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon (FEMM) otsustasid 4. oktoobril 2011 anda oma esimeestele volituse saata COREPERi eesistujale kiri, milles märgitakse, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha, mis on esitatud kirja lisas esitatud kujul, soovitaksid nad komisjoni esimeestena, et Euroopa Parlamendi täiskogu istungil kiidetaks nõukogu seisukoht pärast õiguskeelelist kontrolli parlamendi teisel lugemisel muudatusteta heaks.

COREPER kinnitas kokkuleppe 6. oktoobril, et edastada tekst nõukogule poliitilise kokkuleppe saavutamiseks.

---