# Euroopan unionin C 1/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.001.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 1 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta4. tammikuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.001.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 1

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta4. tammikuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 001/01 | Euron kurssi | 1 |
| 2012/C 001/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2012/C 001/03 | Huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 001/04 | Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2012/C 001/01

Euron kurssi

1

2012/C 001/02

Euron kurssi

2

2012/C 001/03

Huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)
   (
  1
  )

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

1

3

2012/C 001/04

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

10

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2012/C 001/05 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 12 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2012/C 001/05

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 4.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 1/1

---

Euron kurssi (1)

2. tammikuuta 2012

2012/C 1/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2935 |
| JPY | Japanin jeniä | 99,52 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4335 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83514 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9275 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2155 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,754 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,505 |
| HUF | Unkarin forinttia | 314,38 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6998 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4733 |
| RON | Romanian leuta | 4,3325 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,4376 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2662 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3195 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0473 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6623 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6781 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 494,27 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,4599 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,1529 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5343 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 1 174, |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1033 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,703 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,6448 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,758 |
| BRL | Brasilian realia | 2,4178 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,021 |
| INR | Intian rupiaa | 68,95 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2935

JPY

Japanin jeniä

99,52

DKK

Tanskan kruunua

7,4335

GBP

Englannin puntaa

0,83514

SEK

Ruotsin kruunua

8,9275

CHF

Sveitsin frangia

1,2155

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,754

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,505

HUF

Unkarin forinttia

314,38

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6998

PLN

Puolan zlotya

4,4733

RON

Romanian leuta

4,3325

TRY

Turkin liiraa

2,4376

AUD

Australian dollaria

1,2662

CAD

Kanadan dollaria

1,3195

HKD

Hongkongin dollaria

10,0473

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6623

SGD

Singaporin dollaria

1,6781

KRW

Etelä-Korean wonia

1 494,27

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,4599

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,1529

HRK

Kroatian kunaa

7,5343

IDR

Indonesian rupiaa

1 174,

MYR

Malesian ringgitiä

4,1033

PHP

Filippiinien pesoa

56,703

RUB

Venäjän ruplaa

41,6448

THB

Thaimaan bahtia

40,758

BRL

Brasilian realia

2,4178

MXN

Meksikon pesoa

18,021

INR

Intian rupiaa

68,95

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 4.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 1/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 1/2

---

Euron kurssi (1)

3. tammikuuta 2012

2012/C 1/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3014 |
| JPY | Japanin jeniä | 99,86 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4360 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83510 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9283 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2183 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,7350 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,688 |
| HUF | Unkarin forinttia | 315,55 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6993 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4744 |
| RON | Romanian leuta | 4,3185 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,4505 |
| AUD | Australian dollaria | 1,2595 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3170 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,1102 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6541 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6737 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 496,00 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,4925 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,1941 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5360 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 017,70 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0857 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,914 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,3199 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,916 |
| BRL | Brasilian realia | 2,4069 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,9613 |
| INR | Intian rupiaa | 69,1300 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3014

JPY

Japanin jeniä

99,86

DKK

Tanskan kruunua

7,4360

GBP

Englannin puntaa

0,83510

SEK

Ruotsin kruunua

8,9283

CHF

Sveitsin frangia

1,2183

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,7350

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,688

HUF

Unkarin forinttia

315,55

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6993

PLN

Puolan zlotya

4,4744

RON

Romanian leuta

4,3185

TRY

Turkin liiraa

2,4505

AUD

Australian dollaria

1,2595

CAD

Kanadan dollaria

1,3170

HKD

Hongkongin dollaria

10,1102

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6541

SGD

Singaporin dollaria

1,6737

KRW

Etelä-Korean wonia

1 496,00

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,4925

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,1941

HRK

Kroatian kunaa

7,5360

IDR

Indonesian rupiaa

12 017,70

MYR

Malesian ringgitiä

4,0857

PHP

Filippiinien pesoa

56,914

RUB

Venäjän ruplaa

41,3199

THB

Thaimaan bahtia

40,916

BRL

Brasilian realia

2,4069

MXN

Meksikon pesoa

17,9613

INR

Intian rupiaa

69,1300

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 4.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 1/3

---

Huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/25/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

2012/C 1/03

| ESO:n viitenumero (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa
  Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 1: Veneet, joiden suurin moottoriteho on 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 2: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 4,5 kW ja enintään 15 kW (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 3: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 15 kW (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Ilmatäytteiset veneet. Osa 4: Veneet, joiden runkopituus on 8 m 24 m ja suurin moottoriteho 15 kW tai enemmän (ISO 6185-4:2011) | Tämä on ensimmäinen julkaisu | | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Veneet. Palonkestävät polttoaineletkut (ISO 7840:2004) | 8.1.2005 | EN ISO 7840:1995
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Veneet. Käymäläjäteveden varastointijärjestelmät (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Veneet. Ei palonkestävät polttoaineletkut (ISO 8469:2006) | 12.12.2006 | EN ISO 8469:1995
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Veneet. Moottorit ja propulsiojärjestelmät. Tehon mittaus ja ilmoittaminen (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Veneet. Perustiedot (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Veneet. Ohjauslaitteet. Vaijeriohjausjärjestelmät (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Veneet. Tasasähkökäyttöiset pilssipumput (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Veneet. Pohjaventtiilit ja runkoläpiviennit. Osa 1: Metalliset (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Veneet. Pohjaventtiilit ja rungon läpiviennit. Osa 2: Ei-metalliset (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Veneet. Palontorjunta. Osa 1: Veneet, joiden runkopituus on enintään 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Veneet. Palontorjunta. Osa 2: Veneet, joiden runkopituus on yli 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Veneet. Sähkökäyttöiset puhaltimet (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Veneet. Veneen merkintäjärjestelmä (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2009
  Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainejärjestelmät (ISO 10088:2009) | 17.4.2010 | EN ISO 10088:2001
  Huomautus 2.3 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Veneet. Sähköjärjestelmät. Matalajänniteasennukset tasavirtajärjestelmässä (ISO 10133:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Veneet. Nestekaasulaitteet (LPG) (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Veneet. Omistajan käsikirja (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Veneet. Hydrauliset ohjauslaitteet (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Veneet. Bensiinimoottoreita ja/tai bensiinisäiliöitä sisältävien tilojen tuuletus (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Navires de plaisance – Symboles graphiques (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Veneet. Ulkolaitamoottorin käynnistämisen esto (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Moottoriveneet. Näkyvyys ohjauspaikasta (ISO 11591:2011) | Tämä on ensimmäinen julkaisu | EN ISO 11591:2000
  Huomautus 2.1 | 31.3.2012 |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Veneet, joiden runkopituus on alle 8 m. Suurimman propulsiokonetehon määritys (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Veneet. Vesitiiviit istuinkaukalot ja nopeasti tyhjentyvät istuinkaukalot (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 1: Materiaalit. Kertamuovihartsit, lasikuitulujitteet, vertailulaminaatti (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 2: Materiaalit: Kerrosrakenteen sisusmateriaalit, sisäänvaletut materiaalit (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 3: Materiaalit: Teräs, alumiiniseokset, puu, muut materiaalit (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 4: Valmistusolosuhteet (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 5: Yksirunkoisten veneiden suunnittelupaineet, suunnittelurasitukset, mitoituksen määrittely (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Veneet. Rungon rakenne ja mitoitus. Osa 6: Rakennejärjestelyt ja niiden yksityiskohdat (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 8: Peräsimet (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Veneet. Ikkunat, valoventtiilit, kansiluukut, aukot ja ovet. Lujuus- ja tiiveysvaatimukset (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 1: Runkopituudeltaan 6 m tai suuremmat ei-purjeilla kulkevat veneet (ISO 12217-1:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-1:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 2: Runkopituudeltaan 6 m tai suuremmat purjeveneet (ISO 12217-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 3: Runkopituudeltaan alle 6 m veneet (ISO 12217-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-3:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Veneet. Sähköjärjestelmät. Vaihtovirta-asennukset (ISO 13297:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Veneet. Henkilökohtaiset vesikulkuneuvot. Rakenne- ja järjestelmäasennuksia koskevat vaatimukset (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Veneet. Ohjauslaitteet. Veto- ja vipuvarsijärjestelmät (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 1: Mittaukset ohi ajettaessa (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Huomautus 2.1 | Voimassaolo lakkaa
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 2: äänen arviointi malliveneen avulla (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 3: Äänen arviointi laskelmien ja mittausten avulla (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Veneet. Nestemäisellä polttoaineella toimivat liedet (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Veneet. Valmistajan kilpi (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Veneet. Suurin kuormankantokyky (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Veneet. Pilssipumppausjärjestelmät (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Veneet. Ankkurointi, kiinnitys ja hinaus. Kiinnityshelat (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Veneet. Laidan yli putoamisen ehkäiseminen ja veneeseen uudelleen nouseminen (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Veneet. Kiinteästi asennettujen bensiinimoottoreiden polttoaine- ja sähköjärjestelmät (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2008
  Nestekaasulaitteet ja – varusteet. Veneiden, laivojen ja muiden alusten nestekaasua käyttävät propulsiolaitteet. Asennusvaatimukset | 4.3.2009 | | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Veneet. Kaapeliohjausjärjestelmä sisämoottorilla varustetuille Mini Jet -veneille (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Veneet. Diesel-käyttöiset sisämoottorit. Moottoriin asennetut polttoaine- ja sähkökomponentit (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainesäiliöt bensiininille ja dieselöljylle (ISO 21487:2006) | 19.7.2007 | | |
| EN ISO 21487:2006/AC:2009 | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Veneet. Sähkölaitteet. Suojaus tulenarkojen kaasujen syttymistä vastaan | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Veneet. Kauko-ohjauslaitteet | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Veneet. Kauko-ohjauslaitteet yksittäisille ulkolaitamoottoreille, joiden teho on 15 kW 40 kW | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Laivojen sähköasennukset – Osa 507: Huviveneet
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

ESO:n viitenumero (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa

Huomautus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Ilmatäytteiset veneet. Osa 1: Veneet, joiden suurin moottoriteho on 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Ilmatäytteiset veneet. Osa 2: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 4,5 kW ja enintään 15 kW (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Ilmatäytteiset veneet. Osa 3: Veneet moottorilla, jonka teho on yli 15 kW (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Ilmatäytteiset veneet. Osa 4: Veneet, joiden runkopituus on 8 m 24 m ja suurin moottoriteho 15 kW tai enemmän (ISO 6185-4:2011)

Tämä on ensimmäinen julkaisu

CEN

EN ISO 7840:2004

Veneet. Palonkestävät polttoaineletkut (ISO 7840:2004)

8.1.2005

EN ISO 7840:1995

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Veneet. Käymäläjäteveden varastointijärjestelmät (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2006

Veneet. Ei palonkestävät polttoaineletkut (ISO 8469:2006)

12.12.2006

EN ISO 8469:1995

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Veneet. Moottorit ja propulsiojärjestelmät. Tehon mittaus ja ilmoittaminen (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Veneet. Perustiedot (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Veneet. Ohjauslaitteet. Vaijeriohjausjärjestelmät (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Veneet. Tasasähkökäyttöiset pilssipumput (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Veneet. Pohjaventtiilit ja runkoläpiviennit. Osa 1: Metalliset (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Veneet. Pohjaventtiilit ja rungon läpiviennit. Osa 2: Ei-metalliset (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Veneet. Palontorjunta. Osa 1: Veneet, joiden runkopituus on enintään 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Veneet. Palontorjunta. Osa 2: Veneet, joiden runkopituus on yli 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Veneet. Sähkökäyttöiset puhaltimet (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Veneet. Veneen merkintäjärjestelmä (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2009

Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainejärjestelmät (ISO 10088:2009)

17.4.2010

EN ISO 10088:2001

Huomautus 2.3

31.12.2012

CEN

EN ISO 10133:2000

Veneet. Sähköjärjestelmät. Matalajänniteasennukset tasavirtajärjestelmässä (ISO 10133:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 10239:2008

Veneet. Nestekaasulaitteet (LPG) (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Veneet. Omistajan käsikirja (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Veneet. Hydrauliset ohjauslaitteet (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Veneet. Bensiinimoottoreita ja/tai bensiinisäiliöitä sisältävien tilojen tuuletus (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Navires de plaisance – Symboles graphiques (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Veneet. Ulkolaitamoottorin käynnistämisen esto (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Moottoriveneet. Näkyvyys ohjauspaikasta (ISO 11591:2011)

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN ISO 11591:2000

Huomautus 2.1

31.3.2012

CEN

EN ISO 11592:2001

Veneet, joiden runkopituus on alle 8 m. Suurimman propulsiokonetehon määritys (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Veneet. Vesitiiviit istuinkaukalot ja nopeasti tyhjentyvät istuinkaukalot (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 1: Materiaalit. Kertamuovihartsit, lasikuitulujitteet, vertailulaminaatti (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 2: Materiaalit: Kerrosrakenteen sisusmateriaalit, sisäänvaletut materiaalit (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 3: Materiaalit: Teräs, alumiiniseokset, puu, muut materiaalit (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 4: Valmistusolosuhteet (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 5: Yksirunkoisten veneiden suunnittelupaineet, suunnittelurasitukset, mitoituksen määrittely (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Veneet. Rungon rakenne ja mitoitus. Osa 6: Rakennejärjestelyt ja niiden yksityiskohdat (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Veneet. Rungon rakenne. Mitoitus. Osa 8: Peräsimet (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12216:2002

Veneet. Ikkunat, valoventtiilit, kansiluukut, aukot ja ovet. Lujuus- ja tiiveysvaatimukset (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 1: Runkopituudeltaan 6 m tai suuremmat ei-purjeilla kulkevat veneet (ISO 12217-1:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-1:2002/A1:2009

17.4.2010

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 2: Runkopituudeltaan 6 m tai suuremmat purjeveneet (ISO 12217-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Veneet. Vakavuuden ja kelluvuuden arviointi ja luokittelu. Osa 3: Runkopituudeltaan alle 6 m veneet (ISO 12217-3:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-3:2002/A1:2009

17.4.2010

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 13297:2000

Veneet. Sähköjärjestelmät. Vaihtovirta-asennukset (ISO 13297:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 13590:2003

Veneet. Henkilökohtaiset vesikulkuneuvot. Rakenne- ja järjestelmäasennuksia koskevat vaatimukset (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Veneet. Ohjauslaitteet. Veto- ja vipuvarsijärjestelmät (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 1: Mittaukset ohi ajettaessa (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Huomautus 2.1

Voimassaolo lakkaa

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 2: äänen arviointi malliveneen avulla (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Veneet. Moottoriveneiden aiheuttama ilmaääni. Osa 3: Äänen arviointi laskelmien ja mittausten avulla (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Veneet. Nestemäisellä polttoaineella toimivat liedet (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Veneet. Valmistajan kilpi (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Veneet. Suurin kuormankantokyky (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Veneet. Pilssipumppausjärjestelmät (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Veneet. Ankkurointi, kiinnitys ja hinaus. Kiinnityshelat (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Veneet. Laidan yli putoamisen ehkäiseminen ja veneeseen uudelleen nouseminen (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Veneet. Kiinteästi asennettujen bensiinimoottoreiden polttoaine- ja sähköjärjestelmät (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2008

Nestekaasulaitteet ja – varusteet. Veneiden, laivojen ja muiden alusten nestekaasua käyttävät propulsiolaitteet. Asennusvaatimukset

4.3.2009

CEN

EN ISO 15652:2005

Veneet. Kaapeliohjausjärjestelmä sisämoottorilla varustetuille Mini Jet -veneille (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Veneet. Diesel-käyttöiset sisämoottorit. Moottoriin asennetut polttoaine- ja sähkökomponentit (ISO 16147:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 21487:2006

Veneet. Kiinteästi asennetut polttoainesäiliöt bensiininille ja dieselöljylle (ISO 21487:2006)

19.7.2007

EN ISO 21487:2006/AC:2009

17.4.2010

CEN

EN 28846:1993

Veneet. Sähkölaitteet. Suojaus tulenarkojen kaasujen syttymistä vastaan

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Veneet. Kauko-ohjauslaitteet

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Veneet. Kauko-ohjauslaitteet yksittäisille ulkolaitamoottoreille, joiden teho on 15 kW 40 kW

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Laivojen sähköasennukset – Osa 507: Huviveneet

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Huomautus 1: | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 2.1: | Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.1:

Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.2: | Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.2:

Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.3: | Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus direktiivin olennaisten vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

Huomautus 2.3:

Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että direktiivin olennaisia vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus direktiivin olennaisten vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan.

| Huomautus 3: | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta.

HUOM.

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä.

| — | Eurooppalaiset standardointielimet vahvistavat yhdenmukaistettuja standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät yhdenmukaistettujen standardien nimet myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen nimien oikeellisuudesta. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset standardointielimet vahvistavat yhdenmukaistettuja standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät yhdenmukaistettujen standardien nimet myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen nimien oikeellisuudesta.

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

| — | Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa Internet-osoitteesta
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa Internet-osoitteesta

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Eurooppalaiset standardointielimet:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Puh. +32 25500811; Faksi +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Puh. +32 25500811; Faksi +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Puh. +32 25196871; Faksi +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Puh. +32 25196871; Faksi +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Puh. +33 492944200; Faksi +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Puh. +33 492944200; Faksi +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(2)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 4.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 1/10

---

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

2012/C 1/04

Muutetaan tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan nojalla Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön (2) seuraavasti:

Sivu 245

Poistetaan alanimikkeen 6210 10 90 selittävä huomautus ja korvataan se seuraavalla selittävällä huomautuksella:

”6210 10 92   Nimikkeen 5603 kankaista valmistetut kertakäyttöiset takit, jollaisia potilaat tai kirurgit käyttävät kirurgisten toimenpiteiden aikana

Potilaiden ja kirurgien käyttämät leikkaustakit ovat terveydenhuoltolaitoksissa käytettäviä kertakäyttöisiä ja tavallisesti takaa suljettavia tuotteita. Niiden tarkoitus on estää mahdollisten tartunnanaiheuttajien (kuivien, kosteiden tai ilman kautta leviävien) siirtyminen suoran kosketuksen kautta leikkaussalihenkilökunnasta potilaaseen ja päinvastoin. Takit on tavallisesti valmistettu kerroksittaisesta kuitukankaasta ja ne voivat olla osittain kerrostettuja muovikalvolla, joka lisää vahvuutta ja antaa lisäsuojaa alueilla, jotka todennäköisesti joutuvat kosketuksiin kehon eritteiden kanssa (esim. kyynärvarret, vatsa). Leikkaustakit voivat olla kyllästetty hylkivyyttä lisäävällä hiilifluoridilla tai piillä.

Image”

Sivu 247

Sivu 247

Lisätään seuraava selittävä huomautus:

”6307 90 92   Kirurgisten toimenpiteiden aikana käytettävät kertakäyttöiset liinat ja lakanat, jotka on tehty nimikkeeseen 5603 kuuluvista kankaista

Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. kertakäyttöiset, kirurgisten toimenpiteiden aikana käytettäviksi tarkoitetut sovitetut leikkausliinat ja -lakanat, joiden tarkoitus on estää mahdollisten tartunnanaiheuttajien (kuivien, kosteiden tai ilman kautta leviävien) tarttuminen suoran kosketuksen kautta leikkaussalihenkilökunnasta potilaaseen ja päinvastoin. Leikkausliinat ja -lakanat on tavallisesti valmistettu kerroksittaisesta kuitukankaasta ja sovitettu päärmäämällä.

Leikkausliinoja ja -lakanoita käytetään takaamaan mikrobiologisesti puhdas työskentelyalue potilaan ympärillä. Leikkausliinat ja -lakanat on mahdollisesti kyllästetty hylkivyyttä lisäävällä hiilifluoridilla tai piillä. Ne voivat myös olla osittain kerrostettuja muovikalvolla, joka lisää vahvuutta ja antaa lisäsuojaa alueilla, jotka todennäköisesti joutuvat kosketuksiin kehon eritteiden kanssa. Lisäksi ne voivat olla peitettyjä käyttömukavuutta lisäävällä, potilaan ihoa vasten olevalla paperisella pinnalla. Potilaiden leikkausliinoissa ja -lakanoissa voi olla halkioita ja aukkoja kirurgisia toimenpiteitä varten.

Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu:

| — | liinat, jotka on kyllästetty tai päällystetty farmaseuttisilla aineilla tai jotka ovat kirurgiseen tai lääkintä-, myös eläinlääkintä- ja hammaslääkintäkäyttöön tarkoitetuissa vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa (nimike 3005), ja |
| --- | --- |

—

liinat, jotka on kyllästetty tai päällystetty farmaseuttisilla aineilla tai jotka ovat kirurgiseen tai lääkintä-, myös eläinlääkintä- ja hammaslääkintäkäyttöön tarkoitetuissa vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa (nimike 3005), ja

| — | pyyheliinan kaltaiset tuotteet (esim. käsi- tai kasvopyyhkeet) tai keittiöpyyhkeet tai -liinat (nimike 6302).”. |
| --- | --- |

—

pyyheliinan kaltaiset tuotteet (esim. käsi- tai kasvopyyhkeet) tai keittiöpyyhkeet tai -liinat (nimike 6302).”.

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUVL C 137, 6.5.2011, s. 1.

2

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 4.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 1/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 1/12

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 1/05

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”PHÚ QUỐC”

EY-N:o: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Phú Quốc”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Vietnam

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.7 | Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet |
| --- | --- |

Luokka 1.7

Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Phú Quốc -kalakastiketta saadaan kalasta liotuksen, hydrolyysin ja käymisen kautta. Tämä tapahtuu pääasiassa kalan sisäelimissä olevien entsyymien ja tietyissä oloissa korkeassa lämpötilassa Clostridium-bakteerin aiheuttaman pitkäaikaisen käymisen avulla.

Phú Quốc -kalakastikkeen pääominaisuudet ovat seuraavat:

—   Väri: Phú Quốc -kalakastike on tumman punaruskeaa.

—   Tuoksu: erityinen, hienovarainen tuoksu, jossa ei tunnu kalan tai ammoniakin hajua, koska kastike on tehty tuoreista kaloista luonnollisen käymisen avulla. Pitkäkestoisen, puisessa tynnyrissä tapahtuvan luonnollisen käymisen ansiosta kastikkeessa ei ole epämiellyttäviä tuoksuja tai makuja.

—   Maku: suolainen, vahvan makea ja luonnollisen rasvainen. Jälkimaku on luonnollisten proteiinien ja kalanrasvan ansiosta makea ja rasvainen.

—   Typen määrä:

+   Vähintään: 20 g N/litra (valmiissa toisessa ja sitä seuraavissa liemissä).

+   Enintään: 43 g N/litra (ensiliemessä).

Kemiallinen koostumus:

—   Typpeä (100 %) (g/l):

+   Special: 40

+   Super-Duper: 35

+   Standard 1: 30

+   Standard 2: 25

+   Standard 3: 20

—   Aminohappojen typen suhde typpeen (%):

+   Special ja Super-Duper: 14

+   Standard 1: 15

—   Etikkahappoa (%): ≥ 12

—   Suolaa (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295

—   Histamiinia (mg/l): ≤ 200

—   Lyijyä (mg/l): ≤ 0,5

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Phú Quốc -kalakastikkeen raaka-aineena käytetään ainoastaan kalaa (anjovis). Kastikkeeseen käytettävät anjovikset pyydetään Siaminlahdella sijaitsevien Kiên Giang- ja Cà Mau -maakuntien aluevesiltä (kalastusalue on Cà Maun niemen länsipuolella Vietnamin rannikolla).

Perinteinen prosessi alkaa, kun kalastajat laskevat verkot veteen. Kun kalat on pyydetty ja nostettu alukseen, kalastajat erottelevat anjovikset käsin muista verkkoon joutuneista kaloista. Perinteinen kalastustapa varmistaa, että kastikkeeseen käytettävät kalat ovat ehjiä ja ettei mukana ole muita lajeja yli 15 %. Anjoviksiin lisätään suolaa (NaCl).

Joidenkin markkinoiden vaatimusten täyttämiseksi Phú Quốc -kalakastikkeen ainesosiin lisätään sokeria 0,5–1,5 %. Tämä ei vaikuta kastikkeen ominaisuuksiin.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Seuraavien Phú Quốc -kalakastikkeen valmistusvaiheiden on tapahduttava maantieteellisellä alueella:

—   Kalastus ja raaka-aineiden esikäsittely: anjovikset kalastetaan perinteisillä pienisilmäisillä tonnikalarysillä. Anjovikset puhdistetaan epäpuhtauksien poistamiseksi heti pyytämisen jälkeen merivedellä, ja niistä erotellaan muut kalat ja vesieläimet. Tuoreeseen kalaan lisätään suolaa aluksen kannella. Tämän jälkeen anjovikset varastoidaan aluksella oleviin säiliöihin, jotka peitetään huolellisesti, ja pohjalle valuva vesi poistetaan käsin.

—   Luonnollinen käyminen: maihin tuonnin jälkeen kalat siirretään tuottajan tiloihin, joissa niitä liotetaan tynnyreissä. Säiliöstä poistetaan vettä 3–4 päivän ajan, minkä jälkeen aloitetaan puristusprosessi, jonka ajaksi tynnyri suljetaan tangoilla. Poistunut vesi kaadetaan takaisin tynnyreihin kala-aineksen päälle. Täysin luonnollinen käymisprosessi tynnyreissä kestää 12–15 kuukautta.

—   Kalakastikkeen laskeminen: käymisprosessi päätyttyä kalakastike voidaan laskea lopputuotteena pois tynnyreistä. Kastikkeita voidaan valmistaa eri pitoisuuksina, joita ovat ensiliemi ja pitkään maseroitunut liemi. Kun tynnyreissä oleva liemi muuttuu kellertävän ruskeaksi ja alkaa tuoksua hyvältä, käyminen on päättynyt ja liemi on valmis laskettavaksi tynnyristä. Tämä tapahtuu valuttamalla kastikeliemi ulos tynnyrissä olevan aukon kautta. Tämän jälkeen puinen kansi irrotetaan ja pestään huolellisesti ennen kuin tynnyri suljetaan sillä uudelleen ja liemi kaadetaan takaisin tynnyriin. Lientä valutetaan ulos ja kaadetaan takaisin tynnyriin, kunnes se on punertavankeltaista, kirkasta ja viskoosista ilman näkyvää sameutta. Kun ensiliemessä on proteiinin heikko tuoksu ja vahva maku, se voidaan valuttaa ulos ja pullottaa lopputuotteena. Pitkään maseroituneen liemen saamiseksi puhtaaseen veteen liotetaan suolaa, kunnes liuos on kylläistä. Liuos kaadetaan samoihin tynnyreihin, joista ensiliemi on poistettu, alkaen matalimmasta konsentraatiosta ja päätyen korkeimpaan. Lopputuote on pitkään maseroitunut liemi 1. Kun pitkään maseroitunut liemi 1 viedään seitsemän käytetyn tynnyrin läpi, menetelmää kutsutaan nimellä ”que long”. Kukin ”que long” on kestoltaan 7–9 päivää. Tämän prosessin avulla saadaan aikaan pitkään maseroituneet liemet 2 ja 3, jotka varastoidaan säiliöissä.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Valmiin Phú Quốc -kastikkeen on oltava suojatun maantieteellisen merkinnän Phú Quốc laatu- ja hygieniavaatimukset varmistavan TCN-standardin 230:2006 mukaista. Kastike voidaan pullottaa erimuotoisiin muovi- tai lasipulloihin, joita voidaan toimittaa suoraan kuluttajille. Pullotettu kalakastike tulisi säilyttää luonnollisissa sääolosuhteissa katetuissa varastoissa.

Phú Quốc -kalakastiketta saa tasaisen laadun varmistamiseksi pullottaa vain Phú Quốcin saarella, koska nimenomaan saaren sääolosuhteet ja tuottajien kokemus yhdessä alueelta pyydettyjen anjovisten kanssa saavat aikaan tämän erinomaisen kalakastikkeen.

Pullotus tapahtuu heti, kun sekä ensiliemi että pitkään maseroitunut liemi ovat valmiita. Ensiliemi sekoitetaan pitkään maseroituneisiin liemiin 1, 2 ja 3, jotta valmiiseen kastikkeeseen saadaan vaadittu proteiinipitoisuus. Esimerkiksi valmistettaessa 20 litraa kalakastiketta, jossa on typpeä 35 g/l, tarvitaan 15 litraa 40 g/l typpeä sisältävää ensilientä ja 5 litraa 20 g/l typpeä sisältävää pitkään maseroitunutta lientä.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Merkinnöissä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

| — | Nimi: Phú Quốc |
| --- | --- |

—

Nimi: Phú Quốc

| — | Tuotelaji: Nước mắm. Vientiin tarkoitettuun tuotteeseen lisätään merkintä ”extract of fish” (kalakastike). |
| --- | --- |

—

Tuotelaji: Nước mắm. Vientiin tarkoitettuun tuotteeseen lisätään merkintä ”extract of fish” (kalakastike).

| — | Merkintä: Tên gọi xuất xứ. Vientiin tarkoitettuun tuotteeseenlisätään merkintä ”SAN”. |
| --- | --- |

—

Merkintä: Tên gọi xuất xứ. Vientiin tarkoitettuun tuotteeseenlisätään merkintä ”SAN”.

| — | Pakkausyrityksen nimi ja osoite, jalostusyrityksen nimi ja osoite sekä vientiin tarkoitetun tuotteen alkuperä |
| --- | --- |

—

Pakkausyrityksen nimi ja osoite, jalostusyrityksen nimi ja osoite sekä vientiin tarkoitetun tuotteen alkuperä

| — | Ainesosat |
| --- | --- |

—

Ainesosat

| — | Laatumerkinnät (kokonaisproteiinisisältö grammaa N/l) |
| --- | --- |

—

Laatumerkinnät (kokonaisproteiinisisältö grammaa N/l)

| — | Kalakastikkeen määrä (l tai ml) |
| --- | --- |

—

Kalakastikkeen määrä (l tai ml)

| — | Pullotuspäivä ja viimeinen käyttöpäivä |
| --- | --- |

—

Pullotuspäivä ja viimeinen käyttöpäivä

| — | Säilytys- ja käyttöohjeet |
| --- | --- |

—

Säilytys- ja käyttöohjeet

| — | Pakkausnumerokoodi |
| --- | --- |

—

Pakkausnumerokoodi

| — | Hygieniavaroitukset |
| --- | --- |

—

Hygieniavaroitukset

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Maantieteellinen alue on Phú Quốcin saari, joka on Vietnamin suurin saari ja sijaitsee Siaminlahdella Kiên Giangin ja Cà Maun maakuntien aluevesillä. Sen pituuspiirin koordinaatit ovat 103°29′–104°09′ läntistä pituutta ja leveyspiirin koordinaatit 9°48′–10°26′ pohjoista leveyttä.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

—   Ilmasto-olosuhteet

Alueen lämpötila on tasainen ja korkea ympäri vuoden. Keskilämpötila on noin 27,5 °C, ja kylmimmän ja lämpimimmän kuukauden lämpötiloilla on eroa ainoastaan keskimäärin 2 °C. Aurinkotunteja kertyy vuodessa noin 1 445 ja päivässä noin 6–7. Lisäksi alueella vaikuttaa monsuuni-ilmasto, eli sadekausi, jolloin on viileää ja tuulista (3,0–5,1 m/s), ja kuiva kausi, jolloin on kuumaa ja vain hieman tuulista (2,8–4,0 m/s). Alueen ilmaston erityispiirteet vaikuttavat vahvasti Phú Quốc -kalakastikkeen laatuun. Koska aurinkoa saadaan tasaisesti tuntikausien ajan, olosuhteet ovat ihanteelliset tuoreen kalan käymiselle ja kastikkeen valmistukselle.

—   Meriolosuhteet

Saarta ympäröi Rach Gia-Ha Tien (Siaminlahti), joka on monien Mekongin suiston ja Kambodžan kuningaskunnassa sijaitsevan Tonle Sapin järvialueen halki virtaavien jokien yhtymäkohta. Joet tuovat mukanaan lietemaata ja orgaanisia yhdisteitä, mikä tekee mutaisesta merivedestä ihanteellisen elinympäristön piikkimakrilleille ja anjoviksille. Alueella elävät kalat ovat laadukkaampia (suurempia ja rasvaisempia) kuin muista kalastuksista saatavat kalat.

—   Inhimilliset tekijät

Lopputuote valmistetaan aina kalastuksesta käymiseen asti käsin. Saaren asukkaat valmistavat perinteistä kalakastiketta käyttämällä anjoviksia noin yhden vuoden ajan valtavissa puutynnyreissä, joita pidetään pimeissä varastoissa. Tekniikan sanotaan tuottavan täyteläistä, kultaista nestettä, jonka pistävä tuoksu ja hienovaraisuus ovat täysin omaa luokkaansa verrattuna kilpaileviin aasialaisiin tuotteisiin, joiden käymisaika on yleensä lyhyempi.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Phú Quốc -kalakastike eroaa selvästi muista vietnamilaisista kalakastikkeista, kuten Phan Thiet- ja Cat Hai -kastikkeista, sillä se on väriltään tumman punaruskeaa, sen tuoksu on hienovarainen ilman kalan tai ammoniakin hajua ja jälkimaku luonnollisen proteiinin ja kalanrasvan ansiosta makea ja rasvainen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Kastikkeeseen käytettävät anjovikset pyydetään Siaminlahdella sijaitsevien Kiên Giang- ja Cà Mau -maakuntien aluevesiltä (kalastusalue on Cà Maun niemen länsipuolella Vietnamin rannikolla). Kalastusalueen erityispiirteiden ansiosta anjovikset ovat suurempia ja rasvaisempia kuin muilla kalastusalueilla, kuten Ba Ria – Vung Tau, Nha Trang ja Tonkininlahti. Kun kalakastike valmistetaan näistä anjoviksista, sen typpipitoisuus on korkeampi ja tasainen, väri hyvä ja tasainen, tuoksu tyypillinen ja maku sellainen, johon muut kalakastikkeet voivat vain pyrkiä. Merialue on melko rauhallinen, se ei ole liian syvällä Siaminlahdella eikä vesi ole siellä niin suolaista kuin muilla merialueilla. Vietnamista ja Kambodžasta virtaavat joet tekevät alueesta kaloille suotuisan ympäristön, josta niiden on hyvä etsiä ravintoa ja suojaa. Kalastus tapahtuu sadekauden aikana. Anjovikset ovat tällöin kasvaneet suuriksi ja niitä tulee valtavia määriä tälle kalastusalueelle etsimään suojaa ja ravintoa. Kalastajien onkin helppo pyytää suuria määriä isoja ja rasvaisia anjoviksia.

Kalakastikkeen tuotanto alkaa anjovisten kalastuksella, joka tapahtuu perinteisillä pienisilmäisillä tonnikalarysillä. Epäpuhtaudet huuhdotaan pois anjoviksista merivedellä heti, kun ne on pyydetty verkoilla tai sokkokalastuksella, ja anjovikset erotellaan muista kaloista ja vesieläimistä. Tämän jälkeen niihin lisätään kannella suolaa puisten työkalujen avulla, jotta ne eivät vaurioituisi.

Kalat säilötään koko prosessin eli raaka-aineiden maseroinnin ja lopullisen kastikkeen valmistuksen ajaksi tukeviin tynnyreihin. Tynnyrit ovat sylinterinmuotoisia, ja ne valmistetaan Phú Quốcin saaren tyypillisistä puulajeista, kuten ho phat, chay, boi loi ja den den, jotka ovat satoja vuosia vanhoja ja joita hyönteiset, termiitit ja muut puuntuhoajat eivät ole vahingoittaneet. Tynnyrit ovat joustavia, ne kestävät pitkää altistusta suolavedelle ja ne toimivat erinomaisina eristeinä, jotka suojaavat kalakastiketta pilaantumiselta.

Perinteinen paikallinen valmistustapa on yksi niistä seikoista, jotka antavat Phú Quốc -kalakastikkeelle sen erityisluonteen.

Phú Quốc -saaren ilmasto-olosuhteet ja tuottajien kokemus yhdessä alueelta pyydettyjen anjovisten kanssa tekevät tästä kalakastikkeesta erinomaisen.

Eritelmän julkaisutiedot:

(asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---