# Eiropas Savienības C 8/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.008.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 8 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 11. janvāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.008.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 8

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 11. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 008/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 008/02 | Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (
  2
  ) | 4 |
| 2012/C 008/03 | Komisijas paziņojums – Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) (
  2
  ) | 15 |
| 2012/C 008/04 | Komisijas paziņojums – Projekta satura apstiprinājums Komisijas regulai par de minimis atbalsta piešķiršanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (
  2
  ) | 23 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 008/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2012/C 008/02

Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (
  2
  )

2

4

2012/C 008/03

Komisijas paziņojums – Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) (
  2
  )

2

15

2012/C 008/04

Komisijas paziņojums – Projekta satura apstiprinājums Komisijas regulai par de minimis atbalsta piešķiršanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (
  2
  )

de minimis

2

23

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 008/05 | Euro maiņas kurss | 28 |
| 2012/C 008/06 | Paziņojums par Eiropas Savienības labas prakses rokasgrāmatām | 29 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2012/C 008/07 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (
  2
  ) | 30 |
| 2012/C 008/08 | Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 31 |
| 2012/C 008/09 | Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 32 |
| 2012/C 008/10 | Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 33 |
| 2012/C 008/11 | Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 34 |
| 2012/C 008/12 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (
  2
  ) | 35 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 008/05

Euro maiņas kurss

28

2012/C 008/06

Paziņojums par Eiropas Savienības labas prakses rokasgrāmatām

29

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2012/C 008/07

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (
  2
  )

2

30

2012/C 008/08

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

31

2012/C 008/09

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

32

2012/C 008/10

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

33

2012/C 008/11

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

34

2012/C 008/12

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (
  2
  )

2

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2012/C 8/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.7.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32705 (11/N) |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk) |
| Juridiskais pamats | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Lauku attīstība (AGRI), mežsaimniecība, mežsaimniecība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: HUF 413 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.7.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32705 (11/N)

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk)

Juridiskais pamats

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Lauku attīstība (AGRI), mežsaimniecība, mežsaimniecība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: HUF 413 (miljonos)

| | Gada budžets: HUF 137,67 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: HUF 137,67 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Citu koku un krūmu augļu un riekstu audzēšana, jauktā lauksaimniecība (augkopība un lopkopība)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.7.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32706 (11/N) |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk) |
| Juridiskais pamats | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Lauku attīstība (AGRI), mežsaimniecība, vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: HUF 21 241,40 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.7.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32706 (11/N)

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk)

Juridiskais pamats

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Lauku attīstība (AGRI), mežsaimniecība, vides aizsardzība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: HUF 21 241,40 (miljonos)

| | Gada budžets: HUF 7,08 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: HUF 7,08 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 18.10.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32707 (11/N) |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk) |
| Juridiskais pamats | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Mežsaimniecība, vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | Kopējais budžets: HUF 11 034 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Lēmuma pieņemšanas datums

18.10.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32707 (11/N)

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk)

Juridiskais pamats

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Mežsaimniecība, vides aizsardzība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: HUF 11 034 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 29.7.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.32709 (11/N) |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk) |
| Juridiskais pamats | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Lauku attīstība (AGRI), mežsaimniecība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: HUF 40 879,19 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

29.7.2011.

Atbalsts Nr.

SA.32709 (11/N)

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk)

Juridiskais pamats

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Lauku attīstība (AGRI), mežsaimniecība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: HUF 40 879,19 (miljonos)

| | Gada budžets: HUF 13 262,39 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: HUF 13 262,39 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Mežkopība un citas mežsaimniecības darbības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/4

---

Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 8/02

1.   PAZIŅOJUMA MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

| 1. | Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (VTNP) balstās ne tikai uz Savienības kopīgajām vērtībām, bet tiem ir arī būtiska nozīme sociālās un teritoriālās kohēzijas sekmēšanā. Savienībai un dalībvalstīm, izmantojot savas attiecīgās pilnvaras, jārūpējas par to, lai šādi pakalpojumi tiktu sniegti saskaņā ar principiem un nosacījumiem, kas noteikti, lai tie varētu kalpot savam mērķim. |
| --- | --- |

1.

Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi (VTNP) balstās ne tikai uz Savienības kopīgajām vērtībām, bet tiem ir arī būtiska nozīme sociālās un teritoriālās kohēzijas sekmēšanā. Savienībai un dalībvalstīm, izmantojot savas attiecīgās pilnvaras, jārūpējas par to, lai šādi pakalpojumi tiktu sniegti saskaņā ar principiem un nosacījumiem, kas noteikti, lai tie varētu kalpot savam mērķim.

| 2. | Atsevišķus VTNP var sniegt valsts vai privāti uzņēmumi (1), nesaņemot nekādu īpašu finansiālu atbalstu no dalībvalstu iestādēm. Citus pakalpojumus var sniegt tikai tad, ja attiecīgā iestāde pakalpojuma sniedzējam piedāvā finansiālu kompensāciju. Ja Savienības līmenī nav izstrādāti konkrēti noteikumi, dalībvalstis parasti pašas var noteikt savu VTNP organizēšanas un finansēšanas kārtību. |
| --- | --- |

2.

Atsevišķus VTNP var sniegt valsts vai privāti uzņēmumi (1), nesaņemot nekādu īpašu finansiālu atbalstu no dalībvalstu iestādēm. Citus pakalpojumus var sniegt tikai tad, ja attiecīgā iestāde pakalpojuma sniedzējam piedāvā finansiālu kompensāciju. Ja Savienības līmenī nav izstrādāti konkrēti noteikumi, dalībvalstis parasti pašas var noteikt savu VTNP organizēšanas un finansēšanas kārtību.

| 3. | Šā paziņojuma mērķis ir precizēt galvenos jēdzienus, kas ir pamatā valsts atbalsta noteikumiem attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu (2). Tādēļ galvenā uzmanība šajā paziņojumā tiks pievērsta tām valsts atbalsta prasībām, kuras ir visbūtiskākās saistībā ar kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

3.

Šā paziņojuma mērķis ir precizēt galvenos jēdzienus, kas ir pamatā valsts atbalsta noteikumiem attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu (2). Tādēļ galvenā uzmanība šajā paziņojumā tiks pievērsta tām valsts atbalsta prasībām, kuras ir visbūtiskākās saistībā ar kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem.

| 4. | Paralēli šim paziņojumam Komisija plāno pieņemt regulu par de minimis atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz VTNP, kurā precizēts, ka atsevišķi kompensācijas pasākumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta nozīmē (3); un pieņem lēmumu (4), kurā noteikts, ka daži VTPN kompensācijas veidi, kas ir valsts atbalsts, ir saderīgi ar Līgumu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un ir atbrīvoti no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās prasības ziņot; un nostādnes (5), kurā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu VTNP, uz kuriem šis lēmums neattiecas, var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

Paralēli šim paziņojumam Komisija plāno pieņemt regulu par de minimis atbalstu, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz VTNP, kurā precizēts, ka atsevišķi kompensācijas pasākumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta nozīmē (3); un pieņem lēmumu (4), kurā noteikts, ka daži VTPN kompensācijas veidi, kas ir valsts atbalsts, ir saderīgi ar Līgumu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un ir atbrīvoti no Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās prasības ziņot; un nostādnes (5), kurā izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu VTNP, uz kuriem šis lēmums neattiecas, var uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu.

| 5. | Šis paziņojums neskar pārējo Savienības tiesību, īpaši tiesību publiskā iepirkuma jomā, piemērošanu un to tiesību piemērošanu, kas izriet no Līguma un Savienības nozaru tiesību aktiem. Ja valsts iestāde pakalpojuma sniegšanu izvēlas uzticēt trešai personai, tai ir jāievēro Savienības tiesības publiskā iepirkuma jomā, kas izriet no Līguma 49. līdz 56. pantam, Savienības direktīvām par publisko iepirkumu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (7)) un nozaru noteikumiem (8). Arī gadījumos, kad direktīvas par publisko iepirkumu neattiecas vai tikai daļēji attiecas (piemēram, attiecībā uz Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikumā uzskaitītajām pakalpojumu koncesijām un pakalpojumu līgumiem, tostarp dažāda veida sociālajiem pakalpojumiem), tomēr tiesības sniegt pakalpojumu jāpiešķir saskaņā ar Līgumā noteiktajām pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un savstarpējas atzīšanas prasībām (9). |
| --- | --- |

5.

Šis paziņojums neskar pārējo Savienības tiesību, īpaši tiesību publiskā iepirkuma jomā, piemērošanu un to tiesību piemērošanu, kas izriet no Līguma un Savienības nozaru tiesību aktiem. Ja valsts iestāde pakalpojuma sniegšanu izvēlas uzticēt trešai personai, tai ir jāievēro Savienības tiesības publiskā iepirkuma jomā, kas izriet no Līguma 49. līdz 56. pantam, Savienības direktīvām par publisko iepirkumu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (7)) un nozaru noteikumiem (8). Arī gadījumos, kad direktīvas par publisko iepirkumu neattiecas vai tikai daļēji attiecas (piemēram, attiecībā uz Direktīvas 2004/18/EK IIB pielikumā uzskaitītajām pakalpojumu koncesijām un pakalpojumu līgumiem, tostarp dažāda veida sociālajiem pakalpojumiem), tomēr tiesības sniegt pakalpojumu jāpiešķir saskaņā ar Līgumā noteiktajām pārredzamības, vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un savstarpējas atzīšanas prasībām (9).

| 6. | Papildus šajā paziņojumā aplūkotajiem jautājumiem, Lēmumam 2012/21/ES un Komisijas paziņojumam par Eiropas Savienības nostādnēm par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) Komisija atbildēs uz individuāliem jautājumiem, kas rodas saistībā ar valsts atbalsta noteikumu piemērošanu VTNP. Uz jautājumiem cita starpā Komisija atbildēs ar Interaktīvā informācijas dienesta vispārējas nozīmes pakalpojumu jautājumos starpniecību, ar kuru var sazināties Komisijas tīmekļa vietnē (10). |
| --- | --- |

6.

Papildus šajā paziņojumā aplūkotajiem jautājumiem, Lēmumam 2012/21/ES un Komisijas paziņojumam par Eiropas Savienības nostādnēm par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) Komisija atbildēs uz individuāliem jautājumiem, kas rodas saistībā ar valsts atbalsta noteikumu piemērošanu VTNP. Uz jautājumiem cita starpā Komisija atbildēs ar Interaktīvā informācijas dienesta vispārējas nozīmes pakalpojumu jautājumos starpniecību, ar kuru var sazināties Komisijas tīmekļa vietnē (10).

| 7. | Šis paziņojums neskar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

7.

Šis paziņojums neskar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru.

2.   VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ VALSTS ATBALSTA JĒDZIENU

2.1.   Uzņēmuma un saimnieciskas darbības jēdziens

| 8. | Pamatojoties uz Līguma 107. panta 1. punktu, valsts atbalsta noteikumi parasti piemērojami tikai tad, ja atbalsta saņēmējs ir “uzņēmums”. Tādēļ saistībā ar valsts atbalsta noteikumu piemērošanu būtiski ir tas, vai vispārējas nozīmes pakalpojumu sniedzējs uzskatāms par uzņēmumu. |
| --- | --- |

8.

Pamatojoties uz Līguma 107. panta 1. punktu, valsts atbalsta noteikumi parasti piemērojami tikai tad, ja atbalsta saņēmējs ir “uzņēmums”. Tādēļ saistībā ar valsts atbalsta noteikumu piemērošanu būtiski ir tas, vai vispārējas nozīmes pakalpojumu sniedzējs uzskatāms par uzņēmumu.

2.1.1.   Vispārīgie principi

| 9. | Eiropas Savienības Tiesa par uzņēmumiem konsekventi ir uzskatījusi saimnieciskā darbībā iesaistītas struktūras neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (11). Līdz ar to tas, vai atsevišķa struktūra uzskatāma par uzņēmumu, pilnībā atkarīgs no tās veikto darbību rakstura. Šim vispārējam principam ir trīs būtiskas sekas.
  Pirmkārt, attiecīgās struktūras juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav noteicošais. Piemēram, struktūra, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir klasificēta kā asociācija vai sporta klubs, Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē var būt uzskatāma par uzņēmumu. Vienīgais būtiskais kritērijs šajā saistībā ir tas, vai tā veic saimniecisku darbību.
  Otrkārt, valsts atbalsta noteikumu piemērošana pati par sevi nav atkarīga no tā, vai struktūra ir izveidota ar mērķi gūt peļņu. Balstoties uz Tiesas un Vispārējās tiesas tiesu praksi, bezpeļņas struktūras tirgū arī var piedāvāt preces un pakalpojumus (12). Pretējā gadījumā pakalpojuma sniedzējiem, kuru mērķis nav gūt peļņu, protams, netiek piemērota valsts atbalsta kontrole.
  Treškārt, struktūras klasificēšana par uzņēmumu vienmēr ir saistīta ar konkrētu darbību. Struktūra, kas veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kas nav saimnieciskas darbības, uzskatāma par uzņēmumu vienīgi tad, kad tā veic saimnieciskas darbības. |
| --- | --- |

9.

Eiropas Savienības Tiesa par uzņēmumiem konsekventi ir uzskatījusi saimnieciskā darbībā iesaistītas struktūras neatkarīgi no to juridiskā statusa un finansēšanas veida (11). Līdz ar to tas, vai atsevišķa struktūra uzskatāma par uzņēmumu, pilnībā atkarīgs no tās veikto darbību rakstura. Šim vispārējam principam ir trīs būtiskas sekas.

Pirmkārt, attiecīgās struktūras juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav noteicošais. Piemēram, struktūra, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir klasificēta kā asociācija vai sporta klubs, Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē var būt uzskatāma par uzņēmumu. Vienīgais būtiskais kritērijs šajā saistībā ir tas, vai tā veic saimniecisku darbību.

Otrkārt, valsts atbalsta noteikumu piemērošana pati par sevi nav atkarīga no tā, vai struktūra ir izveidota ar mērķi gūt peļņu. Balstoties uz Tiesas un Vispārējās tiesas tiesu praksi, bezpeļņas struktūras tirgū arī var piedāvāt preces un pakalpojumus (12). Pretējā gadījumā pakalpojuma sniedzējiem, kuru mērķis nav gūt peļņu, protams, netiek piemērota valsts atbalsta kontrole.

Treškārt, struktūras klasificēšana par uzņēmumu vienmēr ir saistīta ar konkrētu darbību. Struktūra, kas veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kas nav saimnieciskas darbības, uzskatāma par uzņēmumu vienīgi tad, kad tā veic saimnieciskas darbības.

| 10. | Divas atsevišķas juridiskās personas valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā var tikt uzskatītas par vienu saimniecisko struktūru. Šādā gadījumā šī saimnieciskā struktūra uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu. Šajā saistībā Eiropas Savienības Tiesa pārbauda, vai tam ir kontrolakcijas vai funkcionālas, saimnieciskas un institucionālas saistības (13). No otras puses, struktūra, kas pati neražo preces vai arī nesniedz pakalpojumus tirgū, nav uzņēmums tikai tāpēc, ka tā ir kapitāldaļu vai pat kontrolpaketes turētāja, ja šādu akciju turēšana ļauj izmantot tikai ar akcionāra vai kopīpašnieka statusu saistītās tiesības, kā arī attiecīgā gadījumā saņemt dividendes – ierastos labumus no īpašuma (14). |
| --- | --- |

10.

Divas atsevišķas juridiskās personas valsts atbalsta noteikumu piemērošanas nolūkā var tikt uzskatītas par vienu saimniecisko struktūru. Šādā gadījumā šī saimnieciskā struktūra uzskatāma par attiecīgo uzņēmumu. Šajā saistībā Eiropas Savienības Tiesa pārbauda, vai tam ir kontrolakcijas vai funkcionālas, saimnieciskas un institucionālas saistības (13). No otras puses, struktūra, kas pati neražo preces vai arī nesniedz pakalpojumus tirgū, nav uzņēmums tikai tāpēc, ka tā ir kapitāldaļu vai pat kontrolpaketes turētāja, ja šādu akciju turēšana ļauj izmantot tikai ar akcionāra vai kopīpašnieka statusu saistītās tiesības, kā arī attiecīgā gadījumā saņemt dividendes – ierastos labumus no īpašuma (14).

| 11. | Lai precizētu atšķirību starp saimnieciskām darbībām un darbībām, kas nav saimnieciskas darbības, Tiesa ir konsekventi spriedusi, ka jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ir saimnieciska darbība (15). |
| --- | --- |

11.

Lai precizētu atšķirību starp saimnieciskām darbībām un darbībām, kas nav saimnieciskas darbības, Tiesa ir konsekventi spriedusi, ka jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu tirgū, ir saimnieciska darbība (15).

| 12. | Tas, vai attiecībā uz konkrētiem pakalpojumiem pastāv tirgus, var būt atkarīgs no veida, kādā attiecīgajā dalībvalstī šie pakalpojumi tiek organizēti (16). Valsts atbalsta noteikumi piemērojami tikai gadījumā, kad konkrēta darbība tiek īstenota tirgus apstākļos. Tādējādi konkrētu pakalpojumu saimnieciskais raksturs dažādās dalībvalstīs var būt atšķirīgs. Turklāt saistībā ar politisko izvēli vai norisēm ekonomikā attiecīgā pakalpojuma klasifikācija laika gaitā var mainīties. Darbība, kas šobrīd nav tirgus darbība, nākotnē par tādu var kļūt, un otrādi. |
| --- | --- |

12.

Tas, vai attiecībā uz konkrētiem pakalpojumiem pastāv tirgus, var būt atkarīgs no veida, kādā attiecīgajā dalībvalstī šie pakalpojumi tiek organizēti (16). Valsts atbalsta noteikumi piemērojami tikai gadījumā, kad konkrēta darbība tiek īstenota tirgus apstākļos. Tādējādi konkrētu pakalpojumu saimnieciskais raksturs dažādās dalībvalstīs var būt atšķirīgs. Turklāt saistībā ar politisko izvēli vai norisēm ekonomikā attiecīgā pakalpojuma klasifikācija laika gaitā var mainīties. Darbība, kas šobrīd nav tirgus darbība, nākotnē par tādu var kļūt, un otrādi.

| 13. | Iestādes lēmums neļaut trešām personām sniegt konkrētu pakalpojumu (piemēram, jo tā vēlas sniegt pakalpojumu, izmantojot iekšējos resursus) neizslēdz to, ka runa ir par saimniecisku darbību. Neatkarīgi no šādas tirgus ierobežošanas saimnieciska darbība var pastāvēt situācijā, kad citi pakalpojuma sniedzēji vēlētos un varētu sniegt konkrēto pakalpojumu attiecīgajā tirgū. Vispārīgi runājot, tas, ka konkrēts pakalpojums tiek sniegts, izmantojot iekšējos resursus (17), nekādi neietekmē konkrētās darbības saimniecisko raksturu (18). |
| --- | --- |

13.

Iestādes lēmums neļaut trešām personām sniegt konkrētu pakalpojumu (piemēram, jo tā vēlas sniegt pakalpojumu, izmantojot iekšējos resursus) neizslēdz to, ka runa ir par saimniecisku darbību. Neatkarīgi no šādas tirgus ierobežošanas saimnieciska darbība var pastāvēt situācijā, kad citi pakalpojuma sniedzēji vēlētos un varētu sniegt konkrēto pakalpojumu attiecīgajā tirgū. Vispārīgi runājot, tas, ka konkrēts pakalpojums tiek sniegts, izmantojot iekšējos resursus (17), nekādi neietekmē konkrētās darbības saimniecisko raksturu (18).

| 14. | Tā kā atšķirība starp tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un ar tautsaimniecību nesaistītiem pakalpojumiem ir atkarīga no politiskajām un ekonomiskajām īpatnībām attiecīgajā dalībvalstī, nav iespējams izveidot pilnīgu to darbību sarakstu, attiecībā uz kurām a priori ir zināms, ka tās nekad nebūs saimnieciskas darbības. Šāds saraksts nesniegtu patiesu tiesisko noteiktību un tādējādi no tā būtu maz labuma. Tā vietā turpmākajos punktos mēģināts precizēt atšķirību attiecībā uz vairākām būtiskām jomām. |
| --- | --- |

14.

Tā kā atšķirība starp tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un ar tautsaimniecību nesaistītiem pakalpojumiem ir atkarīga no politiskajām un ekonomiskajām īpatnībām attiecīgajā dalībvalstī, nav iespējams izveidot pilnīgu to darbību sarakstu, attiecībā uz kurām a priori ir zināms, ka tās nekad nebūs saimnieciskas darbības. Šāds saraksts nesniegtu patiesu tiesisko noteiktību un tādējādi no tā būtu maz labuma. Tā vietā turpmākajos punktos mēģināts precizēt atšķirību attiecībā uz vairākām būtiskām jomām.

| 15. | Tā kā Līgumos nav sniegta saimnieciskas darbības definīcija, tiesu prakse piedāvā atšķirīgus kritērijus iekšējā tirgus noteikumu un konkurences tiesību piemērošanai (19). |
| --- | --- |

15.

Tā kā Līgumos nav sniegta saimnieciskas darbības definīcija, tiesu prakse piedāvā atšķirīgus kritērijus iekšējā tirgus noteikumu un konkurences tiesību piemērošanai (19).

2.1.2.   Valsts varas īstenošana

| 16. | No Tiesas prakses izriet, ka Līguma 107. pants nav piemērojams situācijās, kad valsts rīkojas, “īstenojot valsts varu” (20), vai kad valsts pārvaldes iestādes rīkojas “kā publiskas iestādes” (21). Var uzskatīt, ka struktūra rīkojas, īstenojot valsts varu, situācijā, kad attiecīgā darbība ir uzdevums, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tam piemērojamajiem noteikumiem ar šīm funkcijām ir saistīts (22). Kopumā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav nolēmusi ieviest tirgus mehānismus, darbības, kas ir publiskas iestādes prerogatīvu neatņemama daļa un ko veic valsts, nav saimnieciskas darbības. Kā piemērs ir minamas darbības saistībā ar:






  a) | armiju vai policiju; |
| --- | --- | --- |

16.

No Tiesas prakses izriet, ka Līguma 107. pants nav piemērojams situācijās, kad valsts rīkojas, “īstenojot valsts varu” (20), vai kad valsts pārvaldes iestādes rīkojas “kā publiskas iestādes” (21). Var uzskatīt, ka struktūra rīkojas, īstenojot valsts varu, situācijā, kad attiecīgā darbība ir uzdevums, kas ir daļa no valsts galvenajām funkcijām vai pēc savas būtības, mērķa un tam piemērojamajiem noteikumiem ar šīm funkcijām ir saistīts (22). Kopumā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav nolēmusi ieviest tirgus mehānismus, darbības, kas ir publiskas iestādes prerogatīvu neatņemama daļa un ko veic valsts, nav saimnieciskas darbības. Kā piemērs ir minamas darbības saistībā ar:

a)

armiju vai policiju;

| b) | aeronavigācijas drošību un kontroli (23); |
| --- | --- |

b)

aeronavigācijas drošību un kontroli (23);

| c) | jūras satiksmes kontroli un drošību (24); |
| --- | --- |

c)

jūras satiksmes kontroli un drošību (24);

| d) | piesārņojuma kontroli (25); kā arī |
| --- | --- |

d)

piesārņojuma kontroli (25); kā arī

| e) | cietumsodu organizēšanu, finansēšanu un izpildi (26). |
| --- | --- |

e)

cietumsodu organizēšanu, finansēšanu un izpildi (26).

2.1.3.   Sociālais nodrošinājums

| 17. | Tas, vai sociālā nodrošinājuma sistēmas ir klasificējamas kā darbības, kas ietver saimniecisku darbību, ir atkarīgs no veida, kādā tās ir izveidotas un strukturētas. Pēc būtības Tiesa un Vispārējā tiesa nošķir starp sistēmām, kas balstītas uz solidaritātes principu, un sistēmām ar saimniecisku raksturu. |
| --- | --- |

17.

Tas, vai sociālā nodrošinājuma sistēmas ir klasificējamas kā darbības, kas ietver saimniecisku darbību, ir atkarīgs no veida, kādā tās ir izveidotas un strukturētas. Pēc būtības Tiesa un Vispārējā tiesa nošķir starp sistēmām, kas balstītas uz solidaritātes principu, un sistēmām ar saimniecisku raksturu.

| 18. | Tiesa un Vispārējā tiesa izmanto vairākus kritērijus, lai noteiktu, vai sociālā nodrošinājuma sistēma ir balstīta uz solidaritāti un līdz ar to neietver saimniecisku darbību. Šajā saistībā būtiski var būt daudzi faktori:






  a) | vai dalība sistēmā ir obligāta (27); |
| --- | --- | --- |

18.

Tiesa un Vispārējā tiesa izmanto vairākus kritērijus, lai noteiktu, vai sociālā nodrošinājuma sistēma ir balstīta uz solidaritāti un līdz ar to neietver saimniecisku darbību. Šajā saistībā būtiski var būt daudzi faktori:

a)

vai dalība sistēmā ir obligāta (27);

| b) | vai sistēma kalpo vienīgi sociālam mērķim (28); |
| --- | --- |

b)

vai sistēma kalpo vienīgi sociālam mērķim (28);

| c) | vai sistēmai nav mērķa gūt peļņu (29); |
| --- | --- |

c)

vai sistēmai nav mērķa gūt peļņu (29);

| d) | vai apdrošināšanas pakalpojumi ir neatkarīgi no veiktajām iemaksām (30); |
| --- | --- |

d)

vai apdrošināšanas pakalpojumi ir neatkarīgi no veiktajām iemaksām (30);

| e) | vai sniegtajiem apdrošināšanas pakalpojumiem nav obligāti jābūt samērīgiem ar apdrošinātās personas ieņēmumiem (31); un |
| --- | --- |

e)

vai sniegtajiem apdrošināšanas pakalpojumiem nav obligāti jābūt samērīgiem ar apdrošinātās personas ieņēmumiem (31); un

| f) | vai attiecīgo sistēmu kontrolē valsts (32). |
| --- | --- |

f)

vai attiecīgo sistēmu kontrolē valsts (32).

| 19. | Šādas uz solidaritāti balstītas sistēmas ir jānošķir no sistēmām ar saimniecisku raksturu (33). Atšķirībā no sistēmām, kas balstītas uz solidaritāti, sistēmām ar saimniecisku raksturu parasti ir raksturīgas šādas iezīmes:






  a) | brīvprātīga dalība (34); |
| --- | --- | --- |

19.

Šādas uz solidaritāti balstītas sistēmas ir jānošķir no sistēmām ar saimniecisku raksturu (33). Atšķirībā no sistēmām, kas balstītas uz solidaritāti, sistēmām ar saimniecisku raksturu parasti ir raksturīgas šādas iezīmes:

a)

brīvprātīga dalība (34);

| b) | kapitāla uzkrāšanas princips (tiesības saņemt pakalpojumu ir atkarīgas no veiktajām iemaksām un attiecīgās sistēmas finanšu rezultātiem) (35); |
| --- | --- |

b)

kapitāla uzkrāšanas princips (tiesības saņemt pakalpojumu ir atkarīgas no veiktajām iemaksām un attiecīgās sistēmas finanšu rezultātiem) (35);

| c) | orientēšanās uz peļņas gūšanu (36); kā arī |
| --- | --- |

c)

orientēšanās uz peļņas gūšanu (36); kā arī

| d) | papildu pakalpojumi, kas tiek sniegti papildus pamatsistēmā iekļautajiem pakalpojumiem (37). |
| --- | --- |

d)

papildu pakalpojumi, kas tiek sniegti papildus pamatsistēmā iekļautajiem pakalpojumiem (37).

| 20. | Dažās sistēmās ir apvienotas abu kategoriju iezīmes. Šādos gadījumos sistēmas klasifikācija ir atkarīga no dažādu elementu analīzes un to nozīmīguma pakāpes (38). |
| --- | --- |

20.

Dažās sistēmās ir apvienotas abu kategoriju iezīmes. Šādos gadījumos sistēmas klasifikācija ir atkarīga no dažādu elementu analīzes un to nozīmīguma pakāpes (38).

2.1.4.   Veselības aprūpe

| 21. | Savienībā veselības aprūpes sistēmas dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Konkurences apmērs starp dažādiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem tirgus apstākļos lielā mērā ir atkarīgs no turpmāk minētajām valsts īpatnībām. |
| --- | --- |

21.

Savienībā veselības aprūpes sistēmas dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Konkurences apmērs starp dažādiem veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem tirgus apstākļos lielā mērā ir atkarīgs no turpmāk minētajām valsts īpatnībām.

| 22. | Dažās dalībvalstīs valsts slimnīcas ir neatņemama valsts veselības aprūpes sistēmas daļa, un to darbība gandrīz pilnībā ir balstīta uz solidaritātes principu (39). Šādas slimnīcas tiek tieši finansētas no sociālās apdrošināšanas iemaksām un citiem valsts līdzekļiem un apdrošinātajām personām, balstoties uz vispārēju nodrošinājumu (40), un pakalpojumus sniedz bez maksas. Tiesa un Vispārējā tiesa ir apstiprinājušas, ka situācijā, kad šāda struktūra pastāv, attiecīgās organizācijas darbību neveic kā uzņēmumi (41). |
| --- | --- |

22.

Dažās dalībvalstīs valsts slimnīcas ir neatņemama valsts veselības aprūpes sistēmas daļa, un to darbība gandrīz pilnībā ir balstīta uz solidaritātes principu (39). Šādas slimnīcas tiek tieši finansētas no sociālās apdrošināšanas iemaksām un citiem valsts līdzekļiem un apdrošinātajām personām, balstoties uz vispārēju nodrošinājumu (40), un pakalpojumus sniedz bez maksas. Tiesa un Vispārējā tiesa ir apstiprinājušas, ka situācijā, kad šāda struktūra pastāv, attiecīgās organizācijas darbību neveic kā uzņēmumi (41).

| 23. | Ja pastāv šāda struktūra, pat darbības, kuras pašas par sevi varēt būt saimnieciska rakstura, bet tiek veiktas vienīgi nolūkā sniegt citu pakalpojumu, kas nav saimniecisks pakalpojums, nav saimnieciska rakstura darbības. Organizācija, kas iepērk preces – pat lielos apjomos – nolūkā sniegt pakalpojumu, kas nav saimnieciska rakstura pakalpojums, neveic darbību kā uzņēmums tikai tā iemesla dēļ, ka tā veic pirkumu attiecīgajā tirgū (42). |
| --- | --- |

23.

Ja pastāv šāda struktūra, pat darbības, kuras pašas par sevi varēt būt saimnieciska rakstura, bet tiek veiktas vienīgi nolūkā sniegt citu pakalpojumu, kas nav saimniecisks pakalpojums, nav saimnieciska rakstura darbības. Organizācija, kas iepērk preces – pat lielos apjomos – nolūkā sniegt pakalpojumu, kas nav saimnieciska rakstura pakalpojums, neveic darbību kā uzņēmums tikai tā iemesla dēļ, ka tā veic pirkumu attiecīgajā tirgū (42).

| 24. | Daudzās citās dalībvalstīs slimnīcas un citi veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji savus pakalpojumus piedāvā par atlīdzību, par kuriem pacienti maksā tieši vai ar savu apdrošinātāju starpniecību (43). Šādās sistēmās saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu starp slimnīcām pastāv zināma konkurence. Šādā gadījumā fakts, ka veselības aprūpes pakalpojumus sniedz valsts slimnīca, nav pietiekams, lai darbību klasificētu kā darbību, kas nav saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

24.

Daudzās citās dalībvalstīs slimnīcas un citi veselības aprūpes pakalpojumu sniedzēji savus pakalpojumus piedāvā par atlīdzību, par kuriem pacienti maksā tieši vai ar savu apdrošinātāju starpniecību (43). Šādās sistēmās saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu starp slimnīcām pastāv zināma konkurence. Šādā gadījumā fakts, ka veselības aprūpes pakalpojumus sniedz valsts slimnīca, nav pietiekams, lai darbību klasificētu kā darbību, kas nav saimnieciska darbība.

| 25. | Tāpat arī Tiesa un Vispārējā tiesa ir precizējušas, ka veselības aprūpes pakalpojumi, ko uz savu risku neatkarīgi ārsti un citi privāti praktizējoši ārsti sniedz par atlīdzību, ir uzskatāmi par saimniecisku darbību (44). Tādi paši principi piemērojami neatkarīgām aptiekām. |
| --- | --- |

25.

Tāpat arī Tiesa un Vispārējā tiesa ir precizējušas, ka veselības aprūpes pakalpojumi, ko uz savu risku neatkarīgi ārsti un citi privāti praktizējoši ārsti sniedz par atlīdzību, ir uzskatāmi par saimniecisku darbību (44). Tādi paši principi piemērojami neatkarīgām aptiekām.

2.1.5.   Izglītība

| 26. | Saskaņā ar Savienības tiesu praksi valsts izglītības sistēmas ietvaros valsts izglītība, ko finansē un uzrauga valsts, var tikt uzskatīta par darbību, kas nav saimnieciska darbība. Šajā saistībā Eiropas Kopienu Tiesa ir norādījusi, ka valsts
  “izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, kas finansējumu galvenokārt saņem no valsts budžeta, nevis skolēniem vai viņu vecākiem (...), nevēlas iesaistīties darījumos par atlīdzību, bet īsteno savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā” (45). |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar Savienības tiesu praksi valsts izglītības sistēmas ietvaros valsts izglītība, ko finansē un uzrauga valsts, var tikt uzskatīta par darbību, kas nav saimnieciska darbība. Šajā saistībā Eiropas Kopienu Tiesa ir norādījusi, ka valsts

“izveidojot un uzturot šādu valsts izglītības sistēmu, kas finansējumu galvenokārt saņem no valsts budžeta, nevis skolēniem vai viņu vecākiem (...), nevēlas iesaistīties darījumos par atlīdzību, bet īsteno savus pienākumus pret iedzīvotājiem sociālajā, kultūras un izglītības jomā” (45).

| 27. | Saskaņā ar to pašu tiesu praksi to, ka valsts izglītība pēc būtības nav saimnieciska darbība, neietekmē fakts, ka skolēniem vai viņu vecākiem dažreiz jāmaksā mācību vai iestāšanās maksa kā ieguldījums sistēmas darbības izdevumiem. Šādas finanšu iemaksas bieži vien sedz tikai daļu no konkrētā pakalpojuma patiesajām izmaksām un līdz ar to nav uzskatāmas par atlīdzību par sniegto pakalpojumu. Līdz ar to tās nemaina to, ka vispārējai izglītībai, ko pārsvarā finansē valsts, nav saimnieciska rakstura (46). Šie principi var attiekties uz valsts izglītības pakalpojumiem, piemēram, arodapmācību (47), privātām un valsts pamatskolām (48) un bērnudārziem (49), izglītības darbībām kā papildu pakalpojumu universitātēs (50), kā arī izglītības nodrošināšanu universitātēs (51). |
| --- | --- |

27.

Saskaņā ar to pašu tiesu praksi to, ka valsts izglītība pēc būtības nav saimnieciska darbība, neietekmē fakts, ka skolēniem vai viņu vecākiem dažreiz jāmaksā mācību vai iestāšanās maksa kā ieguldījums sistēmas darbības izdevumiem. Šādas finanšu iemaksas bieži vien sedz tikai daļu no konkrētā pakalpojuma patiesajām izmaksām un līdz ar to nav uzskatāmas par atlīdzību par sniegto pakalpojumu. Līdz ar to tās nemaina to, ka vispārējai izglītībai, ko pārsvarā finansē valsts, nav saimnieciska rakstura (46). Šie principi var attiekties uz valsts izglītības pakalpojumiem, piemēram, arodapmācību (47), privātām un valsts pamatskolām (48) un bērnudārziem (49), izglītības darbībām kā papildu pakalpojumu universitātēs (50), kā arī izglītības nodrošināšanu universitātēs (51).

| 28. | Šādu valsts izglītības pakalpojumu sniegšana jānošķir no pakalpojumiem, kuru finansēšanu galvenokārt sedz vecāki vai skolēni, vai tā tiek segta no komerciāliem ieņēmumiem. Piemēram, komercuzņēmumi, kas piedāvā augstāko izglītību, kuru pilnībā finansē studenti, nepārprotami ir iekļauti pēdējā minētajā kategorijā. Dažās dalībvalstīs valsts iestādes var piedāvāt izglītības pakalpojumus, kuri savas būtības, finansēšanas struktūras un konkurējošu privātu organizāciju dēļ uzskatāmi par saimnieciskām darbībām. |
| --- | --- |

28.

Šādu valsts izglītības pakalpojumu sniegšana jānošķir no pakalpojumiem, kuru finansēšanu galvenokārt sedz vecāki vai skolēni, vai tā tiek segta no komerciāliem ieņēmumiem. Piemēram, komercuzņēmumi, kas piedāvā augstāko izglītību, kuru pilnībā finansē studenti, nepārprotami ir iekļauti pēdējā minētajā kategorijā. Dažās dalībvalstīs valsts iestādes var piedāvāt izglītības pakalpojumus, kuri savas būtības, finansēšanas struktūras un konkurējošu privātu organizāciju dēļ uzskatāmi par saimnieciskām darbībām.

| 29. | Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (52) Komisija ir precizējusi, ka atsevišķas darbības, ko veic universitātes un pētniecības organizācijas, neietilpst valsts atbalsta noteikumu darbības jomā. Tas attiecas uz pētniecības organizāciju pamatdarbībām, proti:






  a) | izglītība nolūkā panākt personāla skaita un tā kvalifikācijas pieaugumu; |
| --- | --- | --- |

29.

Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (52) Komisija ir precizējusi, ka atsevišķas darbības, ko veic universitātes un pētniecības organizācijas, neietilpst valsts atbalsta noteikumu darbības jomā. Tas attiecas uz pētniecības organizāciju pamatdarbībām, proti:

a)

izglītība nolūkā panākt personāla skaita un tā kvalifikācijas pieaugumu;

| b) | neatkarīgi pētījumi un izstrāde nolūkā gūt plašākas zināšanas un labāku sapratni, tostarp kopīgi pētījumi un izstrāde; kā arī |
| --- | --- |

b)

neatkarīgi pētījumi un izstrāde nolūkā gūt plašākas zināšanas un labāku sapratni, tostarp kopīgi pētījumi un izstrāde; kā arī

| c) | pētījumu rezultātu izplatīšana. |
| --- | --- |

c)

pētījumu rezultātu izplatīšana.

| 30. | Tāpat arī Komisija ir precizējusi, ka tehnoloģiju nodošanas darbības (licencēšana, uzlabojumi vai pētniecības organizācijas radīto zināšanu citi pārvaldības veidi) nav saimnieciskas darbības, ja tās ir iekšējas darbības (53) un visus ienākumus no šīm darbībām atkārtoti iegulda pētniecības organizāciju pamatdarbībā (54). |
| --- | --- |

30.

Tāpat arī Komisija ir precizējusi, ka tehnoloģiju nodošanas darbības (licencēšana, uzlabojumi vai pētniecības organizācijas radīto zināšanu citi pārvaldības veidi) nav saimnieciskas darbības, ja tās ir iekšējas darbības (53) un visus ienākumus no šīm darbībām atkārtoti iegulda pētniecības organizāciju pamatdarbībā (54).

2.2.   Valsts līdzekļi

| 31. | Vienīgi priekšrocības, kas tieši vai netieši piešķirtas no valsts līdzekļiem, var būt valsts atbalsts Līguma 107. panta nozīmē (55). No privātajiem resursiem finansētas priekšrocības var stiprināt dažu uzņēmumu pozīciju, taču tās neietilpst Līguma 107. panta darbības jomā. |
| --- | --- |

31.

Vienīgi priekšrocības, kas tieši vai netieši piešķirtas no valsts līdzekļiem, var būt valsts atbalsts Līguma 107. panta nozīmē (55). No privātajiem resursiem finansētas priekšrocības var stiprināt dažu uzņēmumu pozīciju, taču tās neietilpst Līguma 107. panta darbības jomā.

| 32. | Valsts resursi var tikt piešķirti daudzos dažādos veidos, piemēram, tiešo subsīdiju, nodokļa atlaižu un pabalstu natūrā veidā. Jo īpaši tas, ka valsts par atsevišķiem pakalpojumiem neprasa maksāt tirgus cenas, ir atteikšanās no valsts līdzekļiem. Maija spriedumā lietā C-482/99 Francija pret Komisiju (56) Tiesa arī apstiprināja, ka valsts uzņēmuma līdzekļi ir valsts līdzekļi Līguma 107. panta nozīmē, jo valsts iestādes šos līdzekļus var kontrolēt. Ja uzņēmums, kuram ir uzticēts veikt VTNP, ir finansēts no valsts uzņēmuma līdzekļiem un finansējums ir piedēvējams valstij, šāds finansējums līdz ar to var būt valsts atbalsts. |
| --- | --- |

32.

Valsts resursi var tikt piešķirti daudzos dažādos veidos, piemēram, tiešo subsīdiju, nodokļa atlaižu un pabalstu natūrā veidā. Jo īpaši tas, ka valsts par atsevišķiem pakalpojumiem neprasa maksāt tirgus cenas, ir atteikšanās no valsts līdzekļiem. Maija spriedumā lietā C-482/99 Francija pret Komisiju (56) Tiesa arī apstiprināja, ka valsts uzņēmuma līdzekļi ir valsts līdzekļi Līguma 107. panta nozīmē, jo valsts iestādes šos līdzekļus var kontrolēt. Ja uzņēmums, kuram ir uzticēts veikt VTNP, ir finansēts no valsts uzņēmuma līdzekļiem un finansējums ir piedēvējams valstij, šāds finansējums līdz ar to var būt valsts atbalsts.

| 33. | Bez konkursa izsludināšanas izsniegtas licences aizņemties vai izmantot valsts infrastruktūru vai citas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kam ir saimnieciska vērtība, var nozīmēt atteikšanos no valsts līdzekļiem un atbalsta saņēmējiem radīt priekšrocības (57). |
| --- | --- |

33.

Bez konkursa izsludināšanas izsniegtas licences aizņemties vai izmantot valsts infrastruktūru vai citas īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kam ir saimnieciska vērtība, var nozīmēt atteikšanos no valsts līdzekļiem un atbalsta saņēmējiem radīt priekšrocības (57).

| 34. | Dažos gadījumos dalībvalstis VTNP var finansēt no maksām vai iemaksām, ko veikuši daži uzņēmumi vai lietotāji, kuru peļņa tiek pārvesta uz uzņēmumiem, kam uzticēta VTNP sniegšana. Tiesa ir izskatījusi šāda veida finansēšanu, īpaši savā spriedumā lietā 173/73 Itālija pret Komisiju (58), kurā tā nosprieda, ka
  “Tā kā attiecīgie līdzekļi tiek finansēti no valsts tiesību aktos noteiktajām obligātajām iemaksām un tā kā šī lieta parāda, ka līdzekļi tiek pārvaldīti un iedalīti saskaņā ar attiecīgo tiesību aktu noteikumiem, attiecīgie līdzekļi uzskatāmi par valsts līdzekļiem [Līguma 107. panta] nozīmē, pat ja tos nepārvalda valsts iestādes”. |
| --- | --- |

34.

Dažos gadījumos dalībvalstis VTNP var finansēt no maksām vai iemaksām, ko veikuši daži uzņēmumi vai lietotāji, kuru peļņa tiek pārvesta uz uzņēmumiem, kam uzticēta VTNP sniegšana. Tiesa ir izskatījusi šāda veida finansēšanu, īpaši savā spriedumā lietā 173/73 Itālija pret Komisiju (58), kurā tā nosprieda, ka

“Tā kā attiecīgie līdzekļi tiek finansēti no valsts tiesību aktos noteiktajām obligātajām iemaksām un tā kā šī lieta parāda, ka līdzekļi tiek pārvaldīti un iedalīti saskaņā ar attiecīgo tiesību aktu noteikumiem, attiecīgie līdzekļi uzskatāmi par valsts līdzekļiem [Līguma 107. panta] nozīmē, pat ja tos nepārvalda valsts iestādes”.

| 35. | Tāpat arī spriedumā apvienotajās lietās C-78/90 līdz C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest
   (59) Tiesa apstiprināja, ka pasākumi, kas tiek finansēti no parafiskālajiem maksājumiem, ir pasākumi, kas finansēti no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

35.

Tāpat arī spriedumā apvienotajās lietās C-78/90 līdz C-83/90 Compagnie Commerciale de l’Ouest
   (59) Tiesa apstiprināja, ka pasākumi, kas tiek finansēti no parafiskālajiem maksājumiem, ir pasākumi, kas finansēti no valsts līdzekļiem.

| 36. | Attiecīgi kompensācijas maksājumi par to VTNP darbību, kuri tiek finansēti no parafiskāliem maksājumiem vai valsts noteiktām obligātajām iemaksām un kuri tiek pārvaldīti un iedalīti saskaņā ar tiesību aktiem, ir kompensācijas maksājumi no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

36.

Attiecīgi kompensācijas maksājumi par to VTNP darbību, kuri tiek finansēti no parafiskāliem maksājumiem vai valsts noteiktām obligātajām iemaksām un kuri tiek pārvaldīti un iedalīti saskaņā ar tiesību aktiem, ir kompensācijas maksājumi no valsts līdzekļiem.

2.3.   Ietekme uz tirdzniecību

| 37. | Lai varētu piemērot Līguma 107. pantu, kompensācijai par sabiedriskajiem pakalpojumiem jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm vai jāietver risks, ka šāda tirdzniecība tiks ietekmēta. Lai šāda ietekme varētu būt, parasti kā priekšnoteikums tiek pieņemts, ka tirgus ir atvērts konkurencei. Tādēļ, ja tirgi ir atvērti konkurencei ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai de facto ar ekonomisko attīstību, piemēro valsts atbalsta noteikumus. Šādās situācijās dalībvalstis saglabā rīcības brīvību attiecībā uz veidu, kā noteikt, organizēt un finansēt VTNP, piemērojot valsts atbalsta kontroli gadījumā, ja privātam vai valsts (tostarp iekšējam pakalpojumu sniedzējam) VTNP sniedzējam tiek piešķirta kompensācija. Ja tirgus ir rezervēts vienam uzņēmumam (tostarp iekšējiem pakalpojumu sniedzējiem), uzņēmumam piešķirtajai kompensācijai arī piemēro valsts atbalsta kontroli. Ja saimnieciska darbība ir atvērta konkurencei, lēmums sniegt VTNP, izmantojot citas metodes, nevis publisko iepirkumu procedūru, ar kuru sabiedrībai tiek nodrošinātas zemākās izmaksas, var radīt konkurences traucējumus, neļaujot konkurentiem ienākt tirgū vai ļaujot atbalsta saņēmējiem vieglāk izvērst savu darbību citos tirgos. Atbalsts uzņēmumam neliberalizētā tirgū var ietekmēt tirdzniecību, ja atbalsta saņēmējs uzņēmums darbību veic arī liberalizētos tirgos (60). |
| --- | --- |

37.

Lai varētu piemērot Līguma 107. pantu, kompensācijai par sabiedriskajiem pakalpojumiem jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm vai jāietver risks, ka šāda tirdzniecība tiks ietekmēta. Lai šāda ietekme varētu būt, parasti kā priekšnoteikums tiek pieņemts, ka tirgus ir atvērts konkurencei. Tādēļ, ja tirgi ir atvērti konkurencei ar Savienības vai valstu tiesību aktiem vai de facto ar ekonomisko attīstību, piemēro valsts atbalsta noteikumus. Šādās situācijās dalībvalstis saglabā rīcības brīvību attiecībā uz veidu, kā noteikt, organizēt un finansēt VTNP, piemērojot valsts atbalsta kontroli gadījumā, ja privātam vai valsts (tostarp iekšējam pakalpojumu sniedzējam) VTNP sniedzējam tiek piešķirta kompensācija. Ja tirgus ir rezervēts vienam uzņēmumam (tostarp iekšējiem pakalpojumu sniedzējiem), uzņēmumam piešķirtajai kompensācijai arī piemēro valsts atbalsta kontroli. Ja saimnieciska darbība ir atvērta konkurencei, lēmums sniegt VTNP, izmantojot citas metodes, nevis publisko iepirkumu procedūru, ar kuru sabiedrībai tiek nodrošinātas zemākās izmaksas, var radīt konkurences traucējumus, neļaujot konkurentiem ienākt tirgū vai ļaujot atbalsta saņēmējiem vieglāk izvērst savu darbību citos tirgos. Atbalsts uzņēmumam neliberalizētā tirgū var ietekmēt tirdzniecību, ja atbalsta saņēmējs uzņēmums darbību veic arī liberalizētos tirgos (60).

| 38. | Atbalsta pasākumi var arī ietekmēt tirdzniecību, ja atbalsta saņēmējs uzņēmums pats nepiedalās pārrobežu darbību veikšanā. Šādos gadījumos vietējo pakalpojumu sniegšanu var saglabāt vai palielināt, kā rezultātā citās dalībvalstīs izveidotiem uzņēmumiem ir samazinātas iespējas piedāvāt savus pakalpojumus attiecīgajā dalībvalstī (61). |
| --- | --- |

38.

Atbalsta pasākumi var arī ietekmēt tirdzniecību, ja atbalsta saņēmējs uzņēmums pats nepiedalās pārrobežu darbību veikšanā. Šādos gadījumos vietējo pakalpojumu sniegšanu var saglabāt vai palielināt, kā rezultātā citās dalībvalstīs izveidotiem uzņēmumiem ir samazinātas iespējas piedāvāt savus pakalpojumus attiecīgajā dalībvalstī (61).

| 39. | Saskaņā ar Tiesas praksi nav noteikts slieksnis vai procentuālā daļa, zem kuriem var uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nav ietekmēta (62). Salīdzinoši mazā atbalsta summa vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma salīdzinoši nelielais apmērs a priori nenozīmē, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nevar tikt ietekmēta. |
| --- | --- |

39.

Saskaņā ar Tiesas praksi nav noteikts slieksnis vai procentuālā daļa, zem kuriem var uzskatīt, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nav ietekmēta (62). Salīdzinoši mazā atbalsta summa vai atbalsta saņēmēja uzņēmuma salīdzinoši nelielais apmērs a priori nenozīmē, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm nevar tikt ietekmēta.

| 40. | No otras puses, Komisija vairākos gadījumos ir secinājusi, ka darbības pilnībā tika veiktas vietējā līmenī un neietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kā piemērus var minēt:






  a) | peldbaseinus, kas paredzēti izmantošanai galvenokārt vietējiem iedzīvotājiem (63); |
| --- | --- | --- |

40.

No otras puses, Komisija vairākos gadījumos ir secinājusi, ka darbības pilnībā tika veiktas vietējā līmenī un neietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm. Kā piemērus var minēt:

a)

peldbaseinus, kas paredzēti izmantošanai galvenokārt vietējiem iedzīvotājiem (63);

| b) | vietējās slimnīcas, kuras paredzētās vienīgi vietējiem iedzīvotājiem (64); |
| --- | --- |

b)

vietējās slimnīcas, kuras paredzētās vienīgi vietējiem iedzīvotājiem (64);

| c) | vietējos muzejus, kas, maz ticams, piesaistīs pārrobežu apmeklētājus (65); kā arī |
| --- | --- |

c)

vietējos muzejus, kas, maz ticams, piesaistīs pārrobežu apmeklētājus (65); kā arī

| d) | vietējos kultūras pasākumus, kuru potenciālie skatītāji ir vienīgi vietējie iedzīvotāji (66). |
| --- | --- |

d)

vietējos kultūras pasākumus, kuru potenciālie skatītāji ir vienīgi vietējie iedzīvotāji (66).

| 41. | Visbeidzot, Komisijai nav jāpārbauda viss finansiālais atbalsts, ko piešķīrušas dalībvalstis. 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (67) noteikts, ka atbalstam, kas nepārsniedz EUR 200 000 katram uzņēmumam kādā trīs gadu laika posmā, Līguma 107. panta 1. punktu nepiemēro. Īpaši de minimis robežlielumi piemērojami transporta, zivsaimniecības un lauksaimniecības nozarei (68) un Komisija plāno pieņemt regulu, kurā tiktu noteikts īpašs de minimis robežlielums vietējiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

41.

Visbeidzot, Komisijai nav jāpārbauda viss finansiālais atbalsts, ko piešķīrušas dalībvalstis. 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (67) noteikts, ka atbalstam, kas nepārsniedz EUR 200 000 katram uzņēmumam kādā trīs gadu laika posmā, Līguma 107. panta 1. punktu nepiemēro. Īpaši de minimis robežlielumi piemērojami transporta, zivsaimniecības un lauksaimniecības nozarei (68) un Komisija plāno pieņemt regulu, kurā tiktu noteikts īpašs de minimis robežlielums vietējiem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem.

3.   NOSACĪJUMI, SASKAŅĀ AR KURIEM KOMPENSĀCIJA PAR SABIEDRISKIEM PAKALPOJUMIEM NAV VALSTS ATBALSTS

3.1.   Eiropas Kopienu Tiesas noteiktie kritēriji

| 42. | Eiropas Kopienu Tiesa spriedumā Altmark lietā (69) sniedza sīkākus precizējumus par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem kompensācija par sabiedriskiem pakalpojumiem nav valsts atbalsts, ja tā nerada nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

42.

Eiropas Kopienu Tiesa spriedumā Altmark lietā (69) sniedza sīkākus precizējumus par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem kompensācija par sabiedriskiem pakalpojumiem nav valsts atbalsts, ja tā nerada nekādas priekšrocības.

| 43. | No Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma izriet, ka,
  “ja valsts veiktais pasākums uzskatāms par kompensāciju, ko uzņēmums saņem, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, jo šis uzņēmums faktisku finanšu labumu negūst un tādējādi pasākums nerada tam labvēlīgāku pozīciju konkurencē kā uzņēmumiem, kas konkurē ar šo uzņēmumu, uz šādu pasākumu (Līguma 107.) panta 1. punkts neattiecas. Taču, lai šāda kompensācija apskatāmajā lietā netiktu klasificēta par valsts atbalstu, ir jāizpilda virkne noteikumu.






  — | Pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām. (...) |
| --- | --- | --- |

43.

No Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma izriet, ka,

“ja valsts veiktais pasākums uzskatāms par kompensāciju, ko uzņēmums saņem, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, jo šis uzņēmums faktisku finanšu labumu negūst un tādējādi pasākums nerada tam labvēlīgāku pozīciju konkurencē kā uzņēmumiem, kas konkurē ar šo uzņēmumu, uz šādu pasākumu (Līguma 107.) panta 1. punkts neattiecas. Taču, lai šāda kompensācija apskatāmajā lietā netiktu klasificēta par valsts atbalstu, ir jāizpilda virkne noteikumu.

—

Pirmkārt, saņēmējuzņēmumam faktiski ir jābūt uzliktām sabiedrisko pakalpojumu pildīšanas saistībām un šīm saistībām jābūt skaidri definētām. (...)

| — | Otrkārt, lai izvairītos no ekonomisko priekšrocību piešķiršanas saņēmējuzņēmumam salīdzinājumā ar konkurējošajiem uzņēmumiem, kompensāciju aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un caurredzami noteiktiem. Tāpēc dalībvalsts veikts maksājums, lai kompensētu uzņēmuma zaudējumus, ja kompensācijas aprēķināšanas paņēmieni nav iepriekš noteikti un vēlāk izrādās, ka zināmu pakalpojumu sniegšana sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros nav ekonomiski dzīvotspējīga, ir uzskatāms par finanšu pasākumu, kas ietilpst valsts atbalsta jēdzienā (Līguma 107.) panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

—

Otrkārt, lai izvairītos no ekonomisko priekšrocību piešķiršanas saņēmējuzņēmumam salīdzinājumā ar konkurējošajiem uzņēmumiem, kompensāciju aprēķināšanas parametriem jābūt iepriekš objektīvi un caurredzami noteiktiem. Tāpēc dalībvalsts veikts maksājums, lai kompensētu uzņēmuma zaudējumus, ja kompensācijas aprēķināšanas paņēmieni nav iepriekš noteikti un vēlāk izrādās, ka zināmu pakalpojumu sniegšana sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros nav ekonomiski dzīvotspējīga, ir uzskatāms par finanšu pasākumu, kas ietilpst valsts atbalsta jēdzienā (Līguma 107.) panta 1. punkta nozīmē.

| — | Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus [ieņēmumus] un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi (...). |
| --- | --- |

—

Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus [ieņēmumus] un saprātīgu peļņu saistībā ar šo saistību izpildi (...).

| — | Ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemāko cenu, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar transporta līdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus [ieņēmumus] un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi” (70). |
| --- | --- |

—

Ceturtkārt, ja uzņēmums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām konkrētajā gadījumā nav izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spēj šos pakalpojumus piedāvāt par sabiedrībai viszemāko cenu, kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas ir labi vadīts un adekvāti nodrošināts ar transporta līdzekļiem, lai spētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā atbilstošos rēķinus [ieņēmumus] un paredzot saprātīgu peļņu par šo saistību izpildi” (70).

| 44. | 3.2. līdz 3.6. iedaļā apskatītas Altmark tiesu prakses dažādās prasības, proti, vispārējas tautsaimniecības nozīmes pakalpojumu jēdziens Līguma 106. pantā (71), vajadzība pēc pilnvarojuma akta (72), pienākums noteikt kompensācijas parametrus (73), principi, lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas (74), un principi saistībā ar pakalpojuma sniedzēja atlasi (75). |
| --- | --- |

44.

3.2. līdz 3.6. iedaļā apskatītas Altmark tiesu prakses dažādās prasības, proti, vispārējas tautsaimniecības nozīmes pakalpojumu jēdziens Līguma 106. pantā (71), vajadzība pēc pilnvarojuma akta (72), pienākums noteikt kompensācijas parametrus (73), principi, lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas (74), un principi saistībā ar pakalpojuma sniedzēja atlasi (75).

3.2.   Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu esība

| 45. | Jēdziens “vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi” nemitīgi attīstās un cita starpā ir atkarīgs no iedzīvotāju vajadzībām, tehnoloģiskajām un tirgus norisēm, kā arī sociālajām un politiskajām prioritātēm attiecīgajā dalībvalstī. Tiesa ir noteikusi, ka VTNP ir pakalpojumi, kam salīdzinājumā ar citām saimnieciskām darbībām ir īpašas pazīmes (76). |
| --- | --- |

45.

Jēdziens “vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi” nemitīgi attīstās un cita starpā ir atkarīgs no iedzīvotāju vajadzībām, tehnoloģiskajām un tirgus norisēm, kā arī sociālajām un politiskajām prioritātēm attiecīgajā dalībvalstī. Tiesa ir noteikusi, ka VTNP ir pakalpojumi, kam salīdzinājumā ar citām saimnieciskām darbībām ir īpašas pazīmes (76).

| 46. | Tā kā nav izstrādāti konkrēti Savienības noteikumi par to, kad pakalpojums ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, attiecīgo pakalpojumu definējot par VTNP un pakalpojuma sniedzējam piešķirot kompensāciju. Komisijas kompetence šajā saistībā aprobežojas tikai ar pārbaudīšanu, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, konkrēto pakalpojumu definējot par VTNP (77), un izvērtējot valsts atbalstā iesaistīto kompensāciju. Ja ir īpaši Savienības noteikumi, tie attiecināmi uz dalībvalstu rīcības brīvību, neskarot Komisijas pienākumu izvērtēt, vai VTNP ir pareizi definēts valsts atbalsta kontroles nolūkā. |
| --- | --- |

46.

Tā kā nav izstrādāti konkrēti Savienības noteikumi par to, kad pakalpojums ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, dalībvalstīm ir plaša rīcības brīvība, attiecīgo pakalpojumu definējot par VTNP un pakalpojuma sniedzējam piešķirot kompensāciju. Komisijas kompetence šajā saistībā aprobežojas tikai ar pārbaudīšanu, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu, konkrēto pakalpojumu definējot par VTNP (77), un izvērtējot valsts atbalstā iesaistīto kompensāciju. Ja ir īpaši Savienības noteikumi, tie attiecināmi uz dalībvalstu rīcības brīvību, neskarot Komisijas pienākumu izvērtēt, vai VTNP ir pareizi definēts valsts atbalsta kontroles nolūkā.

| 47. | Pirmais Altmark kritērijs ietver prasību par VTNP pakalpojuma definēšanu. Šī prasība atbilst Līguma 106. panta 2. punktā ietvertajai prasībai (78). No Līguma 106. panta 2. punkta izriet, ka uzņēmumi, kam uzticēts sniegt VTNP, ir uzņēmumi, kam uzticēts “īpašs uzdevums” (79). Parasti “īpaša sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma” uzticēšana nozīmē tādu pakalpojumu nodrošināšanu, ko tirgus dalībnieks, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem (80). Piemērojot vispārējas nozīmes kritēriju, dalībvalstis vai Savienība šādus pakalpojumus var saistīt ar īpašiem pienākumiem. |
| --- | --- |

47.

Pirmais Altmark kritērijs ietver prasību par VTNP pakalpojuma definēšanu. Šī prasība atbilst Līguma 106. panta 2. punktā ietvertajai prasībai (78). No Līguma 106. panta 2. punkta izriet, ka uzņēmumi, kam uzticēts sniegt VTNP, ir uzņēmumi, kam uzticēts “īpašs uzdevums” (79). Parasti “īpaša sabiedriskā pakalpojuma uzdevuma” uzticēšana nozīmē tādu pakalpojumu nodrošināšanu, ko tirgus dalībnieks, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem (80). Piemērojot vispārējas nozīmes kritēriju, dalībvalstis vai Savienība šādus pakalpojumus var saistīt ar īpašiem pienākumiem.

| 48. | Tādējādi Komisija uzskata, ka nebūtu lietderīgi noteikt īpašu sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu darbībai, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos (81), jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi attiecīgajam pakalpojumam. Attiecībā uz to, vai pakalpojumu var piedāvāt tirgus, Komisijas vērtējums aprobežojas ar to, ka tiek pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu. |
| --- | --- |

48.

Tādējādi Komisija uzskata, ka nebūtu lietderīgi noteikt īpašu sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu darbībai, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos (81), jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi attiecīgajam pakalpojumam. Attiecībā uz to, vai pakalpojumu var piedāvāt tirgus, Komisijas vērtējums aprobežojas ar to, ka tiek pārbaudīts, vai attiecīgā dalībvalsts ir pieļāvusi acīmredzamu kļūdu.

| 49. | Būtisks šā principa piemērs ir platjoslas pakalpojumu nozare, kurā Komisija jau ir sniegusi skaidras norādes par to, kuras darbības var uzskatīt par VTNP. Komisija uzskata, ka jomās, kurās privātie ieguldītāji jau ir ieguldījuši platjoslas tīkla infrastruktūrā (vai turpina paplašināt savu tīkla infrastruktūru) un jau sniedz konkurētspējīgus platjoslas pakalpojumus ar pienācīgu pārklājumu, paralēlas platjoslas infrastruktūras izveide nav uzskatāma par VTNP. Turpretim, ja ieguldītāji nespēj nodrošināt piemērotu platjoslas pārklājumu, ievērojot īpašus nosacījumus, var piešķirt kompensāciju par VTNP (82). |
| --- | --- |

49.

Būtisks šā principa piemērs ir platjoslas pakalpojumu nozare, kurā Komisija jau ir sniegusi skaidras norādes par to, kuras darbības var uzskatīt par VTNP. Komisija uzskata, ka jomās, kurās privātie ieguldītāji jau ir ieguldījuši platjoslas tīkla infrastruktūrā (vai turpina paplašināt savu tīkla infrastruktūru) un jau sniedz konkurētspējīgus platjoslas pakalpojumus ar pienācīgu pārklājumu, paralēlas platjoslas infrastruktūras izveide nav uzskatāma par VTNP. Turpretim, ja ieguldītāji nespēj nodrošināt piemērotu platjoslas pārklājumu, ievērojot īpašus nosacījumus, var piešķirt kompensāciju par VTNP (82).

| 50. | Tāpat arī Komisija uzskata, ka pakalpojumiem, kas klasificējami kā VTNP, jābūt vērstiem uz iedzīvotājiem vai jābūt visas sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

50.

Tāpat arī Komisija uzskata, ka pakalpojumiem, kas klasificējami kā VTNP, jābūt vērstiem uz iedzīvotājiem vai jābūt visas sabiedrības interesēs.

3.3.   Pilnvarojuma akts

| 51. | Lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, VTNP sniegšana jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Tāpēc valstij ir attiecīgajiem uzņēmumiem jāuztic īpašs uzdevums (83). Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju attiecīgajam uzņēmumam ir noteikts sabiedriskā pakalpojuma pienākuma izpildes uzdevums. Attiecīgi, lai rīkotos saskaņā ar spriedumu Altmark lietā, nepieciešams sabiedriska pakalpojuma sniegšanas tiesību piešķiršanas akts, lai definētu attiecīgā uzņēmuma un iestādes pienākumus. |
| --- | --- |

51.

Lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, VTNP sniegšana jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Tāpēc valstij ir attiecīgajiem uzņēmumiem jāuztic īpašs uzdevums (83). Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju attiecīgajam uzņēmumam ir noteikts sabiedriskā pakalpojuma pienākuma izpildes uzdevums. Attiecīgi, lai rīkotos saskaņā ar spriedumu Altmark lietā, nepieciešams sabiedriska pakalpojuma sniegšanas tiesību piešķiršanas akts, lai definētu attiecīgā uzņēmuma un iestādes pienākumus.

| 52. | Tiesības sniegt sabiedrisko pakalpojumu jāpiešķir ar aktu, kas atkarībā no tā, par kuru dalībvalsti ir runa, var būt likumdošanas vai regulatīvs instruments vai līgums. Tiesību sniegt sabiedrisko pakalpojumu piešķiršana var būt noteikta arī vairākos dokumentos. Balstoties uz Komisijas pieeju šādos gadījumos, attiecīgajā dokumentā vai dokumentos vismaz jānorāda:






  a) | sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma raksturs un ilgums; |
| --- | --- | --- |

52.

Tiesības sniegt sabiedrisko pakalpojumu jāpiešķir ar aktu, kas atkarībā no tā, par kuru dalībvalsti ir runa, var būt likumdošanas vai regulatīvs instruments vai līgums. Tiesību sniegt sabiedrisko pakalpojumu piešķiršana var būt noteikta arī vairākos dokumentos. Balstoties uz Komisijas pieeju šādos gadījumos, attiecīgajā dokumentā vai dokumentos vismaz jānorāda:

a)

sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma raksturs un ilgums;

| b) | attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā skartā teritorija; |
| --- | --- |

b)

attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā skartā teritorija;

| c) | jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko attiecīgā iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam; |
| --- | --- |

c)

jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko attiecīgā iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam;

| d) | kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri; kā arī |
| --- | --- |

d)

kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri; kā arī

| e) | kārtība, kādā atmaksāt un novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu. |
| --- | --- |

e)

kārtība, kādā atmaksāt un novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu.

| 53. | Pakalpojumu sniedzēja iesaiste šajā procesā, ar kuru tam tiek piešķirtas tiesības sniegt sabiedriskā pakalpojuma uzdevumu, nenozīmē, ka attiecīgais uzdevums neizriet no valsts iestādes izdota akta, pat ja pilnvarojums ir izsniegts pēc pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma (84). Dažās dalībvalstīs situācija, kad iestādes finansē pakalpojumus, kurus pakalpojuma sniedzējs pats ir izstrādājis un ierosinājis, nav nekas neparasts. Taču attiecīgajai iestādei, pirms tā drīkst piešķirt jebkādu kompensāciju, jāpieņem lēmums par to, vai tā apstiprina pakalpojumu sniedzēja priekšlikumu. Nav nozīmes tam, vai vajadzīgie pilnvarojuma akta elementi lēmumā par pakalpojumu sniedzēja priekšlikuma apstiprināšanu ir iekļauti tieši vai arī tie ir norādīti atsevišķā tiesību aktā, piemēram, līgumā ar pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

53.

Pakalpojumu sniedzēja iesaiste šajā procesā, ar kuru tam tiek piešķirtas tiesības sniegt sabiedriskā pakalpojuma uzdevumu, nenozīmē, ka attiecīgais uzdevums neizriet no valsts iestādes izdota akta, pat ja pilnvarojums ir izsniegts pēc pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma (84). Dažās dalībvalstīs situācija, kad iestādes finansē pakalpojumus, kurus pakalpojuma sniedzējs pats ir izstrādājis un ierosinājis, nav nekas neparasts. Taču attiecīgajai iestādei, pirms tā drīkst piešķirt jebkādu kompensāciju, jāpieņem lēmums par to, vai tā apstiprina pakalpojumu sniedzēja priekšlikumu. Nav nozīmes tam, vai vajadzīgie pilnvarojuma akta elementi lēmumā par pakalpojumu sniedzēja priekšlikuma apstiprināšanu ir iekļauti tieši vai arī tie ir norādīti atsevišķā tiesību aktā, piemēram, līgumā ar pakalpojumu sniedzēju.

3.4.   Kompensācijas parametri

| 54. | Parametri, pamatojoties uz kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā, lai novērstu to, ka kompensācija ietver ekonomisku priekšrocību par labu kompensācijas saņēmējam uzņēmumam attiecībā pret konkurences uzņēmumiem. |
| --- | --- |

54.

Parametri, pamatojoties uz kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā, lai novērstu to, ka kompensācija ietver ekonomisku priekšrocību par labu kompensācijas saņēmējam uzņēmumam attiecībā pret konkurences uzņēmumiem.

| 55. | Vajadzība noteikt kompensācijas parametrus iepriekš nenozīmē, ka kompensācijas aprēķināšanā jāizmanto īpaša formula (piemēram, noteikta cena par dienu, maltīti, pasažieri vai lietotāju skaitu). Būtiski ir tikai tas, lai no paša sākuma būtu skaidrs, kā kompensācija aprēķināma. |
| --- | --- |

55.

Vajadzība noteikt kompensācijas parametrus iepriekš nenozīmē, ka kompensācijas aprēķināšanā jāizmanto īpaša formula (piemēram, noteikta cena par dienu, maltīti, pasažieri vai lietotāju skaitu). Būtiski ir tikai tas, lai no paša sākuma būtu skaidrs, kā kompensācija aprēķināma.

| 56. | Ja iestāde nolemj kompensēt visus pakalpojuma sniedzēja izmaksu posteņus, tai no paša sākuma jānosaka, kā šīs izmaksas tiks noteiktas un aprēķinātas. Šajā saistībā vērā var ņemt tikai ar VTNP sniegšanu tieši saistītās izmaksas. Jāatskaita visi ieņēmumi, ko uzņēmums saņem no attiecīgā VTNP sniegšanas. |
| --- | --- |

56.

Ja iestāde nolemj kompensēt visus pakalpojuma sniedzēja izmaksu posteņus, tai no paša sākuma jānosaka, kā šīs izmaksas tiks noteiktas un aprēķinātas. Šajā saistībā vērā var ņemt tikai ar VTNP sniegšanu tieši saistītās izmaksas. Jāatskaita visi ieņēmumi, ko uzņēmums saņem no attiecīgā VTNP sniegšanas.

| 57. | Ja uzņēmumam saistībā ar kompensāciju tiek piedāvāta saprātīga peļņa, pilnvarojumā arī jānosaka kritēriji šīs peļņas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

57.

Ja uzņēmumam saistībā ar kompensāciju tiek piedāvāta saprātīga peļņa, pilnvarojumā arī jānosaka kritēriji šīs peļņas aprēķināšanai.

| 58. | Ja pilnvarojuma periodā ir paredzēta kompensācijas summas pārskatīšana, pilnvarojumā jānosaka pārskatīšanas kārtība un tās iespējamā ietekme uz kompensācijas kopējo summu. |
| --- | --- |

58.

Ja pilnvarojuma periodā ir paredzēta kompensācijas summas pārskatīšana, pilnvarojumā jānosaka pārskatīšanas kārtība un tās iespējamā ietekme uz kompensācijas kopējo summu.

| 59. | Ja VTNP tiek piešķirts konkursa procedūras kārtībā, kompensācijas aprēķināšanas metode ir jāiekļauj informācijā, kas tiek sniegta visiem uzņēmumiem, kuri šajā procedūrā vēlas piedalīties. |
| --- | --- |

59.

Ja VTNP tiek piešķirts konkursa procedūras kārtībā, kompensācijas aprēķināšanas metode ir jāiekļauj informācijā, kas tiek sniegta visiem uzņēmumiem, kuri šajā procedūrā vēlas piedalīties.

3.5.   Izvairīšanās no pārmērīgas kompensācijas

| 60. | Saskaņā ar trešo Altmark kritēriju kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Tādēļ mehānismi attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju atlasi jāizvēlas tādā veidā, lai kompensācijas līmenis tiktu noteikts, balstoties uz šiem elementiem. |
| --- | --- |

60.

Saskaņā ar trešo Altmark kritēriju kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai nosegtu visus vai daļu izdevumu, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, ņemot vērā atbilstošos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Tādēļ mehānismi attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju atlasi jāizvēlas tādā veidā, lai kompensācijas līmenis tiktu noteikts, balstoties uz šiem elementiem.

| 61. | Ar saprātīgu peļņu jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients (85), kāds visu pilnvarojuma periodu būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu, ņemot vērā riska pakāpi. Riska pakāpe ir atkarīga no attiecīgās nozares, pakalpojuma veida un kompensācijas sistēmas raksturīgajām iezīmēm. Šis koeficients pēc iespējas būtu jānosaka, atsaucoties uz pašu kapitāla atdevi, kāda konkurences apstākļos (piemēram, līgumi tiek piešķirti konkursa kārtībā) tiek gūta attiecībā uz līdzīgiem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līgumu veidiem. Nozarēs, kurās nav uzņēmumu, kas pielīdzināmi uzņēmumam, kuram uzticēta VTNP sniegšana, var izdarīt atsauci uz līdzīgiem uzņēmumiem citās dalībvalstīs vai vajadzības gadījumā citās nozarēs ar nosacījumu, ka tiek ņemtas vērā katras attiecīgās nozares raksturīgās iezīmes. Nosakot peļņu, kas uzskatāma par saprātīgu peļņu, dalībvalstis var ieviest stimulējošus kritērijus, jo īpaši attiecībā uz sniegtā pakalpojuma kvalitāti un produktivitātes efektivitāti. Efektivitātes pieaugumu nevar sasniegt uz sniegtā pakalpojuma kvalitātes rēķina. |
| --- | --- |

61.

Ar saprātīgu peļņu jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients (85), kāds visu pilnvarojuma periodu būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu, ņemot vērā riska pakāpi. Riska pakāpe ir atkarīga no attiecīgās nozares, pakalpojuma veida un kompensācijas sistēmas raksturīgajām iezīmēm. Šis koeficients pēc iespējas būtu jānosaka, atsaucoties uz pašu kapitāla atdevi, kāda konkurences apstākļos (piemēram, līgumi tiek piešķirti konkursa kārtībā) tiek gūta attiecībā uz līdzīgiem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līgumu veidiem. Nozarēs, kurās nav uzņēmumu, kas pielīdzināmi uzņēmumam, kuram uzticēta VTNP sniegšana, var izdarīt atsauci uz līdzīgiem uzņēmumiem citās dalībvalstīs vai vajadzības gadījumā citās nozarēs ar nosacījumu, ka tiek ņemtas vērā katras attiecīgās nozares raksturīgās iezīmes. Nosakot peļņu, kas uzskatāma par saprātīgu peļņu, dalībvalstis var ieviest stimulējošus kritērijus, jo īpaši attiecībā uz sniegtā pakalpojuma kvalitāti un produktivitātes efektivitāti. Efektivitātes pieaugumu nevar sasniegt uz sniegtā pakalpojuma kvalitātes rēķina.

3.6.   Pakalpojuma sniedzēja atlase

| 62. | Saskaņā ar ceturto Altmark kritēriju nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, piemērojot vai nu publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spētu sniegt šos pakalpojumus par viszemākajām izmaksām sabiedrībai, vai pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi. |
| --- | --- |

62.

Saskaņā ar ceturto Altmark kritēriju nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, piemērojot vai nu publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spētu sniegt šos pakalpojumus par viszemākajām izmaksām sabiedrībai, vai pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi.

3.6.1.   Kompensācijas apjoms, ja VTNP sniegšana ir piešķirta, izmantojot piemērotu konkursa procedūru

| 63. | Vienkāršākais veids, kā valsts iestādes var izpildīt ceturto Altmark lietā noteikto kritēriju, ir īstenot atklātu, pārredzamu un nediskrimējošu publiskā iepirkuma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (86), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (87), kā paskaidrots turpmāk (88). Kā norādīts 5. punktā, šādas publiskā iepirkuma procedūras rīkošana bieži vien ir obligāta prasība saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

63.

Vienkāršākais veids, kā valsts iestādes var izpildīt ceturto Altmark lietā noteikto kritēriju, ir īstenot atklātu, pārredzamu un nediskrimējošu publiskā iepirkuma procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (86), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (87), kā paskaidrots turpmāk (88). Kā norādīts 5. punktā, šādas publiskā iepirkuma procedūras rīkošana bieži vien ir obligāta prasība saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem.

| 64. | Arī gadījumos, kad publiskā iepirkuma procedūra nav tiesību aktos noteikta prasība, atklāta, pārredzama un nediskriminējoša publiskā iepirkuma procedūra ir piemērota metode dažādu potenciālo piedāvājumu salīdzināšanai un kompensācijas noteikšanai tā, lai izslēgtu iespēju, ka pastāv valsts atbalsts. |
| --- | --- |

64.

Arī gadījumos, kad publiskā iepirkuma procedūra nav tiesību aktos noteikta prasība, atklāta, pārredzama un nediskriminējoša publiskā iepirkuma procedūra ir piemērota metode dažādu potenciālo piedāvājumu salīdzināšanai un kompensācijas noteikšanai tā, lai izslēgtu iespēju, ka pastāv valsts atbalsts.

| 65. | Saskaņā ar Tiesas judikatūru publiskā iepirkuma procedūra izslēdz valsts atbalsta esību tikai tad, kad, pateicoties tai ir iespējams izvēlēties pretendentu, kas pakalpojumu var sniegt par “viszemākajām izmaksām sabiedrībai”. |
| --- | --- |

65.

Saskaņā ar Tiesas judikatūru publiskā iepirkuma procedūra izslēdz valsts atbalsta esību tikai tad, kad, pateicoties tai ir iespējams izvēlēties pretendentu, kas pakalpojumu var sniegt par “viszemākajām izmaksām sabiedrībai”.

| 66. | Attiecībā uz piedāvājuma raksturojošajiem elementiem atklāta procedūra (89) saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumu prasībām noteikti ir pieņemama, taču arī slēgta (90) procedūra var apmierināt ceturto Altmark kritēriju, ja vien ieinteresētajiem uzņēmumiem bez pamatota iemesla nav liegts iesniegt piedāvājumu. No otras puses, ar cenu aptauju (91) vai sarunu procedūru (92), iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, lēmējai iestādei tiek piešķirta plaša rīcības brīvība un var tikt ierobežota ieinteresēto uzņēmumu dalība. Tādēļ tos var uzskatīt par pietiekamiem, lai izņēmuma gadījumos apmierinātu Altmark ceturto kritēriju. Sarunu procedūra, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu (93), nevar nodrošināt, lai procedūras rezultātā tiktu atlasīts pretendents, kas spētu sniegt šos pakalpojumus par viszemākajām izmaksām sabiedrībai. |
| --- | --- |

66.

Attiecībā uz piedāvājuma raksturojošajiem elementiem atklāta procedūra (89) saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumu prasībām noteikti ir pieņemama, taču arī slēgta (90) procedūra var apmierināt ceturto Altmark kritēriju, ja vien ieinteresētajiem uzņēmumiem bez pamatota iemesla nav liegts iesniegt piedāvājumu. No otras puses, ar cenu aptauju (91) vai sarunu procedūru (92), iepriekš publicējot paziņojumu par līgumu, lēmējai iestādei tiek piešķirta plaša rīcības brīvība un var tikt ierobežota ieinteresēto uzņēmumu dalība. Tādēļ tos var uzskatīt par pietiekamiem, lai izņēmuma gadījumos apmierinātu Altmark ceturto kritēriju. Sarunu procedūra, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu (93), nevar nodrošināt, lai procedūras rezultātā tiktu atlasīts pretendents, kas spētu sniegt šos pakalpojumus par viszemākajām izmaksām sabiedrībai.

| 67. | Attiecībā uz piešķiršanas kritēriju “zemākā cena” (94) acīmredzami apmierina Altmark ceturto kritēriju. Arī “saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums” (95) ir uzskatāms par pietiekamu ar nosacījumu, ka piešķiršanas kritēriji, tostarp vides (96) vai sociālie kritēriji, ir cieši saistīti ar sniegto pakalpojumu, un, pateicoties tiem, saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu ir iespējams pieskaņot tirgus vērtībai (97). Šādos gadījumos var būt lietderīgi izmantot atgūšanas mehānismu, lai jau iepriekš novērstu pārmērīgas kompensācijas iespējamību. |
| --- | --- |

67.

Attiecībā uz piešķiršanas kritēriju “zemākā cena” (94) acīmredzami apmierina Altmark ceturto kritēriju. Arī “saimnieciski visizdevīgākais piedāvājums” (95) ir uzskatāms par pietiekamu ar nosacījumu, ka piešķiršanas kritēriji, tostarp vides (96) vai sociālie kritēriji, ir cieši saistīti ar sniegto pakalpojumu, un, pateicoties tiem, saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu ir iespējams pieskaņot tirgus vērtībai (97). Šādos gadījumos var būt lietderīgi izmantot atgūšanas mehānismu, lai jau iepriekš novērstu pārmērīgas kompensācijas iespējamību.

| 68. | Visbeidzot, iespējamas situācijas, kad ar iepirkuma procedūru nevar nodrošināt viszemākās izmaksas sabiedrībai, jo tā neietver pietiekami atklātu un patiesu konkurenci. Šāda situācija varētu rasties saistībā ar, piemēram, attiecīgā pakalpojuma īpašajām iezīmēm, esošajām intelektuālā īpašuma tiesībām vai vajadzīgo infrastruktūru, kas pieder konkrētam pakalpojuma sniedzējam.Tāpat arī procedūras, kur iesniegts tikai viens piedāvājums, nevar uzskatīt par pietiekamām, lai nodrošinātu, ka procedūra nodrošinās viszemākās izmaksas sabiedrībai. |
| --- | --- |

68.

Visbeidzot, iespējamas situācijas, kad ar iepirkuma procedūru nevar nodrošināt viszemākās izmaksas sabiedrībai, jo tā neietver pietiekami atklātu un patiesu konkurenci. Šāda situācija varētu rasties saistībā ar, piemēram, attiecīgā pakalpojuma īpašajām iezīmēm, esošajām intelektuālā īpašuma tiesībām vai vajadzīgo infrastruktūru, kas pieder konkrētam pakalpojuma sniedzējam.Tāpat arī procedūras, kur iesniegts tikai viens piedāvājums, nevar uzskatīt par pietiekamām, lai nodrošinātu, ka procedūra nodrošinās viszemākās izmaksas sabiedrībai.

3.6.2.   Kompensācijas apjoms, ja VTNP netiek piešķirts konkursa procedūras ietvaros

| 69. | Ja tirgū attiecībā uz konkrētu pakalpojumu ir noteikta vispāratzīta atlīdzība, tā ir labākais atsauces kritērijs kompensācijas aprēķināšanai, ja netiek izsludināts konkurss (98). |
| --- | --- |

69.

Ja tirgū attiecībā uz konkrētu pakalpojumu ir noteikta vispāratzīta atlīdzība, tā ir labākais atsauces kritērijs kompensācijas aprēķināšanai, ja netiek izsludināts konkurss (98).

| 70. | Ja tirgū šāda atlīdzība nav noteikta, kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas, pildot sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie materiālie līdzekļi, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Mērķis ir nodrošināt, lai neefektīva uzņēmuma augstās izmaksas netiktu uzskatītas par atsauces kritēriju. |
| --- | --- |

70.

Ja tirgū šāda atlīdzība nav noteikta, kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kas, pildot sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie materiālie līdzekļi, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Mērķis ir nodrošināt, lai neefektīva uzņēmuma augstās izmaksas netiktu uzskatītas par atsauces kritēriju.

| 71. | Attiecībā uz jēdzienu “uzņēmums, kas veiksmīgi darbojas” dalībvalstīm, ja nav noteikta oficiāla definīcija, jāpiemēro objektīvi kritēriji, kas finansiālā ziņā atzīti par tādiem, kas apliecina uzņēmuma apmierinošu vadību. Komisija uzskata, ka vienkārša peļņas gūšana nav pietiekams kritērijs, lai uzskatītu, ka uzņēmums “veiksmīgi darbojas”. Vērā jāņem arī tas, ka uzņēmumu finanšu rezultātus, jo īpaši nozarēs, kurās VTNP visbiežāk tiek sniegti, lielā mērā var ietekmēt to tirgus ietekme vai nozaru noteikumi. |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz jēdzienu “uzņēmums, kas veiksmīgi darbojas” dalībvalstīm, ja nav noteikta oficiāla definīcija, jāpiemēro objektīvi kritēriji, kas finansiālā ziņā atzīti par tādiem, kas apliecina uzņēmuma apmierinošu vadību. Komisija uzskata, ka vienkārša peļņas gūšana nav pietiekams kritērijs, lai uzskatītu, ka uzņēmums “veiksmīgi darbojas”. Vērā jāņem arī tas, ka uzņēmumu finanšu rezultātus, jo īpaši nozarēs, kurās VTNP visbiežāk tiek sniegti, lielā mērā var ietekmēt to tirgus ietekme vai nozaru noteikumi.

| 72. | Komisija uzskata, ka jēdziens “uzņēmums, kas veiksmīgi darbojas” ir saskaņā ar spēkā esošajiem valsts, Savienības vai starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Dalībvalstis savu analīzi cita starpā var balstīt uz analītiskiem rādītājiem, kas atspoguļo produktivitāti (piemēram, apgrozījums attiecībā pret izmantoto kapitālu, kopējās izmaksas attiecībā pret apgrozījumu, apgrozījums uz vienu darbinieku, pievienotā vērtība uz vienu darbinieku vai personāla izmaksas attiecībā pret pievienoto vērtību). Dalībvalstis analītiskos rādītājus var izmantot arī, lai sniegto pakalpojumu kvalitāti mērītu attiecībā pret to, ko lietotāji sagaida. Uzņēmums, kuram uzticēta VTNP sniegšana un kurš neatbilst attiecīgās dalībvalsts noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, nav uzņēmums, kas veiksmīgi darbojas, pat ja tā izmaksas ir zemas. |
| --- | --- |

72.

Komisija uzskata, ka jēdziens “uzņēmums, kas veiksmīgi darbojas” ir saskaņā ar spēkā esošajiem valsts, Savienības vai starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Dalībvalstis savu analīzi cita starpā var balstīt uz analītiskiem rādītājiem, kas atspoguļo produktivitāti (piemēram, apgrozījums attiecībā pret izmantoto kapitālu, kopējās izmaksas attiecībā pret apgrozījumu, apgrozījums uz vienu darbinieku, pievienotā vērtība uz vienu darbinieku vai personāla izmaksas attiecībā pret pievienoto vērtību). Dalībvalstis analītiskos rādītājus var izmantot arī, lai sniegto pakalpojumu kvalitāti mērītu attiecībā pret to, ko lietotāji sagaida. Uzņēmums, kuram uzticēta VTNP sniegšana un kurš neatbilst attiecīgās dalībvalsts noteiktajiem kvalitātes kritērijiem, nav uzņēmums, kas veiksmīgi darbojas, pat ja tā izmaksas ir zemas.

| 73. | Uzņēmumus, kur šādi analītiskie rādītāji atspoguļo uzņēmuma efektīvu vadību, var uzskatīt par reprezentatīviem tipiskiem uzņēmumiem. Taču izmaksu struktūru analīzē un salīdzinājumā jāņem vērā attiecīgā uzņēmuma lielums un tas, ka dažās nozarēs līdzās var pastāvēt uzņēmumi ar ļoti atšķirīgām izmaksu struktūrām. |
| --- | --- |

73.

Uzņēmumus, kur šādi analītiskie rādītāji atspoguļo uzņēmuma efektīvu vadību, var uzskatīt par reprezentatīviem tipiskiem uzņēmumiem. Taču izmaksu struktūru analīzē un salīdzinājumā jāņem vērā attiecīgā uzņēmuma lielums un tas, ka dažās nozarēs līdzās var pastāvēt uzņēmumi ar ļoti atšķirīgām izmaksu struktūrām.

| 74. | Norāde uz “tipiska” uzņēmuma izmaksām konkrētajā nozarē nozīmē, ka pastāv pietiekams skaits uzņēmumu, kuru izmaksas var tikt ņemtas vērā. Šie uzņēmumi var atrasties vienā un tajā pašā dalībvalstī vai arī dažādās dalībvalstīs. Taču Komisija uzskata, ka nevar atsaukties uz tāda uzņēmuma izmaksām, kas ir monopoluzņēmums vai kas saņem kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem ar nosacījumiem, kas nav saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo abos gadījumos izmaksas var būt lielākas par izmaksām, kādas parasti rodas. Vērā jāņem visas ar VTNP sniegšanu saistītās izmaksas, t. i., saistībā ar VTNP izpildi vajadzīgās tiešās izmaksas un atbilstošs ieguldījums netiešajās izmaksās, kas ir kopīgas gan VTNP, gan citām darbībām. |
| --- | --- |

74.

Norāde uz “tipiska” uzņēmuma izmaksām konkrētajā nozarē nozīmē, ka pastāv pietiekams skaits uzņēmumu, kuru izmaksas var tikt ņemtas vērā. Šie uzņēmumi var atrasties vienā un tajā pašā dalībvalstī vai arī dažādās dalībvalstīs. Taču Komisija uzskata, ka nevar atsaukties uz tāda uzņēmuma izmaksām, kas ir monopoluzņēmums vai kas saņem kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem ar nosacījumiem, kas nav saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo abos gadījumos izmaksas var būt lielākas par izmaksām, kādas parasti rodas. Vērā jāņem visas ar VTNP sniegšanu saistītās izmaksas, t. i., saistībā ar VTNP izpildi vajadzīgās tiešās izmaksas un atbilstošs ieguldījums netiešajās izmaksās, kas ir kopīgas gan VTNP, gan citām darbībām.

| 75. | Ja attiecīgā dalībvalsts var parādīt, ka tā uzņēmuma izmaksu struktūra, kuram ir uzticēta VTNP sniegšana, atbilst efektīvu un salīdzinošu uzņēmumu vidējai izmaksu struktūrai attiecīgajā nozarē, kompensācijas summa, ar kuru attiecīgais uzņēmums varēs segt savas izmaksas, tostarp gūt saprātīgu peļņu, atbildīs ceturtajam Altmark kritērijam. |
| --- | --- |

75.

Ja attiecīgā dalībvalsts var parādīt, ka tā uzņēmuma izmaksu struktūra, kuram ir uzticēta VTNP sniegšana, atbilst efektīvu un salīdzinošu uzņēmumu vidējai izmaksu struktūrai attiecīgajā nozarē, kompensācijas summa, ar kuru attiecīgais uzņēmums varēs segt savas izmaksas, tostarp gūt saprātīgu peļņu, atbildīs ceturtajam Altmark kritērijam.

| 76. | Ar jēdzienu “uzņēmums, kuram ir pietiekami materiālie līdzekļi” jāsaprot uzņēmums, kam ir vajadzīgie resursi, lai tas varētu nekavējoties izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, kas noteikts uzņēmumam, kuram tiks uzticēta VTNP sniegšana. |
| --- | --- |

76.

Ar jēdzienu “uzņēmums, kuram ir pietiekami materiālie līdzekļi” jāsaprot uzņēmums, kam ir vajadzīgie resursi, lai tas varētu nekavējoties izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, kas noteikts uzņēmumam, kuram tiks uzticēta VTNP sniegšana.

| 77. | Ar “saprātīgu peļņu” jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients (99), kāds visu pilnvarojuma periodu būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu, ņemot vērā riska pakāpi, kā noteikts 3.5. iedaļā. |
| --- | --- |

77.

Ar “saprātīgu peļņu” jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients (99), kāds visu pilnvarojuma periodu būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu, ņemot vērā riska pakāpi, kā noteikts 3.5. iedaļā.

---

(1)  Saskaņā ar Līguma 345. pantu Līgumi nekādi neietekmē dalībvalstu tiesību aktus, kas reglamentē īpašumtiesību sistēmu. Tādējādi konkurences noteikumi nav diskriminējoši attiecībā pret uzņēmumiem, vai tie būtu valsts vai privāti uzņēmumi.

(2)  Turpmāki norādījumi ir ietverti “Rokasgrāmatā par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, “publisko iepirkumu” un “iekšējā tirgus” jomā”, SEC(2010) 1545 galīgā redakcija, 2010. gada 7. decembis.

(3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 23. lpp.

(4)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 21. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp).

(5)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 15. lpp.

(6)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

(7)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

(8)  Piemēram, skatīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

(9)  Lieta C-324/98 Telaustria Verlags GmbH un Telefonadress GmbH pret Telekom Austria AG, 2000, Recueil I-10745, 60. punkts, un Komisijas skaidrojošais paziņojums par Kopienas tiesību aktiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, uz ko neattiecas vai tikai daļēji attiecas publiskā iepirkuma direktīvu noteikumi (OV C 179, 1.8.2006., 2. lpp.).

(10)  http://ec.europa.eu/services_general_interest/registration/form_en.html

(11)  Apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, 2000, Recueil I-6451.

(12)  Apvienotās lietas 209/78 līdz 215/78 un 218/78 Van Landewyck, 1980, Recueil 3125, 21. punkts; lieta C-244/94, FFSA un citi, 1995, Recueil I-4013; lieta C-49/07 MOTOE, 2008, Krājums I-4863, 27. un 28. punkts.

(13)  Lieta C-480/09 P AceaElectrabel Produzione SpA pret Commission, 2010, Krājums, 47. līdz 55. punkts; lieta C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze pret Cassa di Risparmio di Firenze SPA un citiem, 2006, Receueil I-289, 112. punkts.

(14)  Lieta C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze pret Cassa di Risparmio di Firenze SPA un citiem, 2006, Krājums I-289, 107.–118. un 125. punkts.

(15)  Lieta 118/85 Komisija pret Itāliju, 1987, Recueil 2599, 7. punkts; lieta C-35/96 Komisija pret Itāliju, 1998, Recueil I-3851, 36. punkts; apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, 75. punkts.

(16)  Apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91 Poucet un Pistre, 1993, Recueil I-637.

(17)  Skatīt ģenerāladvokāta Geelhoed atzinumu lietā C-295/05 Asociación Nacional de Empresas Forestales (Asemfo) v Transformación Agraria SA (Tragsa) un Administración del Estado, 2007, Krājums I-2999, 110.–116. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1170/70, OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp., 5. panta 2. punktu un 6. panta 1. punktu; Komisijas 2011. gada 23. februāra Lēmums 2011/501/ES par valsts atbalstu C 58/06 (ex NN 98/05), ko Vācija sniegusi uzņēmumiem Bahnen der Stadt Monheim (BSM) un Rheinische Bahngesellschaft (RBG), kuri ietilpst apvienībā Verkehrsverbund Rhein-Ruhr, OV L 210, 17.8.2011., 1. lpp., 208.–209. punkts.

(18)  Tas nekādi neietekmē arī to, vai konkrēto pakalpojumu var definēt par VTNP; skatīt 3.2. iedaļu turpmāk.

(19)  Lieta C-519/04 P David Meca-Medina un Igor Majcen pret Komisiju, 2006, Krājums I-6991, 30. līdz 33. punkts; lieta C-350/07 Kattner Stahlbau, 2009, Krājums l I-1513, 66., 72., 74. un 75. punkts; ģenerāladvokāta Poiares Maduro2005. gada 10. novembra atzinums lietā C-205/03 P FENIN, 2006, Krājums I-6295, 50 un 51. punkts.

(20)  Lieta C-118/85 Komisija pret Itāliju, 7. un 8. punkts.

(21)  Lieta C-30/87 Bodson/Pompes funèbres des régions libérée,1988, Recueil I-2479, 18. punkts.

(22)  Konkrēti skatīt lietu C-364/92 SAT/Eurocontrol,1994, Recueil I-43, 30. punkts.

(23)  Lieta C-364/92 SAT/Eurocontrol, 27. punkts; lieta C-113/07 Selex Sistemi Integrati pret Komisiju, 2009, Krājums I-2207, 71. punkts.

(24)  Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmums lietā Nr. 438/02 – Beļģija – atbalsts ostas iestādēm, OV C 284, 21.11.2002.

(25)  Lieta C-343/95 Calì & Figli,1997, Recueil I-1547, 22. punkts.

(26)  Komisijas lēmums lietā N 140/06 – Lietuva – subsīdiju piešķiršana valsts uzņēmumiem labošanas iestādēm, OV C 244, 11.10.2006.

(27)  Apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91 Poucet un Pistre, 1993, Recueil I-637, 13. punkts.

(28)  Lieta C-218/00 Cisal un INAIL, 2002, Recueil I-691, 45. punkts.

(29)  Apvienotās lietas C-264/01, C-306/01, C-354/01 un C-355/01 AOK Bundesverband, 2004, Krājums I-2493, 47. līdz 55. punkts.

(30)  Apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91 Poucet un Pistre, 15. līdz 18. punkts.

(31)  Lieta C-218/00 Cisal un INAIL, 40. punkts.

(32)  Apvienotās lietas C-159/91 un C-160/91 Poucet un Pistre, 14. punkts; lieta C-218/00 Cisal un INAIL, 43.–48. punkts; apvienotās lietas C-264/01, C-306/01, C-354/01 un C-355/01 AOK Bundesverband, 51.–55. punkts.

(33)  Skatīt konkrēti lietu C-244/94 FFSA un citi, 19. punkts.

(34)  Lieta C-67/96 Köbler, 1999, Recueil I-5751, 80.–87. punkts.

(35)  Lieta C-244/94, FFSA un citi, 9. un 17. līdz 20. punkts; lieta C-67/96 Albany, 81. līdz 85. punkts; skatīt arī apvienotās lietas C-115/97 līdz C 117/97 Brentjens, 1999, Recueil I-6025, 81. līdz 85. punkts, lietu C 219/97 Drijvende Bokken, 1999, Recueil I-6121, 71. līdz 75. punkts, un apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, 114. un 115. punkts.

(36)  Apvienotās lietas C-115/97 līdz C-117/97 Brentjens.

(37)  Apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi.

(38)  Lieta C-350/07 Kattner Stahlbau, 2009, Krājums I-1513.

(39)  Balstoties uz Eiropas tiesu praksi, labs piemērs ir Spānijas valsts veselības aprūpes sistēma (skatīt lietu T-319/99 FENIN, 2003, Recueil II-357).

(40)  Atkarībā no sistēmas vispārējām īpatnībām maksas, kas sedz tikai nelielu daļu no pakalpojuma patiesajām izmaksām, nedrīkst ietekmēt sistēmas klasifikāciju par darbību, kas nav saimnieciska darbība.

(41)  Lieta T-319/99 FENIN, 2003, Recueil II-357, 39. punkts.

(42)  Lieta T-319/99 FENIN, 40. punkts.

(43)  Skatīt, piemēram, lietu C-244/94 FFSA, lietu C-67/96 Albany, apvienotās lietas C-115/97, C-116/97 un C-117/97 Brentjens, un lietu C-219/97 Drijvende Bokken.

(44)  Skatīt apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98 Pavlov un citi, 75. un 77. punkts.

(45)  Skatīt cita starpā lietu C-318/05 Komisija pret Vāciju, 2007, Krājums I-6957, 68. punkts. Skatīt arī Komisijas 2001. gada 25. aprīļa Lēmumu N 118/00 par valsts subsīdijām profesionāliem sporta klubiem un EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu lietā 68123 – Norvēģija – Nasjonal digital laeringsarena, 12.10.2011., 9. lpp.

(46)  EBTA Tiesas 2008. gada 21. februāra spriedums lietā E-5/07.

(47)  Lieta 263/86 Humbel, 1988, Recueil Krājums 5365.

(48)  Lieta C-318/05 Komisija pret Vāciju, 2007, Krājums I-6957; lieta C-76/05 Schwartz, 2007, Krājums 6849.

(49)  EBTA Tiesas 2008. gada 21. februāra spriedums lietā E-5/07.

(50)  Lieta C-281/06 Jundt, 2007, Krājums I-12231.

(51)  Lieta 109/02 Wirth, 1993, Recueil I-6447.

(52)  Skatīt Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

(53)  Saskaņā ar 25. zemsvītras piezīmi Kopienas nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai ar iekšējo darbību Komisija saprot situāciju, kad pētniecības organizācijas zināšanu pārvaldību veic vai nu šīs organizācijas nodaļa vai meitasuzņēmums, vai to veic kopīgi ar citām pētniecības organizācijām. Līgumu slēgšana ar trešām personām par noteiktiem pakalpojumiem atklātā konkursā neizjauc šo darbību iekšējo raksturu.

(54)  Sk. Kopienas nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai 3.1.1. un 3.1.2. punktu.

(55)  Apvienotās lietas C-52/97 līdz C-54/97 Viscido un citi, 1998, Recueil I-2629, 13. punkts, un lieta C-53/00 Ferring, 2001, Recueil I-9067, 16. punkts. Skatīt arī lietu C-379/98 PreussenElektra pret Schleswag, 2001, Recueil I-2099.

(56)  2002, Recueil I-4397.

(57)  Lieta C-462/99 Connect Austria Gesellschaft für Telekommunikation GmbH pret Telekom-Control-Kommission un Mobilkom Austria AG, 2003, Krājums I-05197, 92. un 93. punkts; lieta T-475/04 Bouygues un Bouygues Télécom SA pret Komisiju, 2007, Krājums II-02097, 101., 104., 105. un 111. punkts.

(58)  Lieta 173/73 Itālija pret Komisiju, 1974, Recueil 709, 16. punkts. Skatīt arī lietu 78/79 Steinike, 1977, Recueil 595, 21. punkts, un lietu C 206/06 Essent Netwerk, 2008, 5497, 47., 57. un 96. punkts.

(59)  Compagnie Commerciale de l’Ouest un citi pret Receveur Principal des Douanes de La Pallice Port, 1992, Recueil I-1847, 35. punkts. Skatīt arī apvienotās lietas C-34/01 līdz C-38/01 Enirisorse SpA pret Ministero delle Finanze, 2003, Recueil I-14243, 26. punkts.

(60)  Apvienotās lietas T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 līdz T-607/97, T-1/98, T-3/98 līdz T-6/98 un T-23/98 Mauro Alzetta un citi pret Komisiju,2000, Receueil II-2319, 143.–147. punkts.

(61)  Skatīt īpaši lietu C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Madgeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 2003, Recueil I-7747.

(62)  Spriedums lietā C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 81. punkts.

(63)  Komisijas Lēmums lietā Nr. 258/00 – Vācija – peldbaseins Dorstenā, OV C 172, 16.6.2001., 16. lpp.

(64)  Komisijas Lēmums lietā Nr. 543/01 – Īrija – nodokļu atvieglojumi slimnīcām, OV C 154, 28.6.2002., 4. lpp.

(65)  Komisijas Lēmums lietā Nr. 630/03 – Itālija – vietējie muzeji – Sardīnija, OV C 275, 8.12.2005., 3. lpp.

(66)  Komisijas Lēmums lietā Nr. 257/07 – Spānija – piešķīrumi teatrāliem priekšnesumiem Basku zemē, OV C 173, 26.7.2007., 2. lpp.

(67)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam, OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

(68)  Skatīt 2. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1998/2006 attiecībā uz transportu, Komisijas 2007. gada 24. jūlija regulu (EK) Nr. 875/2007 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam zivsaimniecības nozarē un par Regulas (EK) Nr. 1860/2004 grozīšanu (OV L 193, 25.7.2007, 6. lpp.) un Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (OV L 337, 21.12.2007., 35. lpp.).

(69)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

(70)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Madgeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 87.–93. punkts.

(71)  Skatīt 3.2. iedaļu turpmāk.

(72)  Skatīt 3.3. iedaļu turpmāk.

(73)  Skatīt 3.4. iedaļu turpmāk.

(74)  Skatīt 3.5. iedaļu turpmāk.

(75)  Skatīt 3.6. iedaļu turpmāk.

(76)  Lieta C-179/90 Merci convenzionali porto di Genova,1991, Recueil I-5889, 27. punkts; lieta C-242/95 GT-Link A/S, 1997, Recueil I-4449, 53. punkts, un lieta C-266/96 Corsica FerriesFrance SA, 1998, Recueil I-3949, 45. punkts.

(77)  Lieta T-289/03 BUPA un citi pret Komisiju, 2008, Krājums II-81, 166.–169. un 172. punkts; Lieta T-17/02 Fred Olsen, 2005, Krājums II-2031, 216. punkts.

(78)  Lieta T-289/03 British United Provident Association Ltd (BUPA) pret Komisiju, 2008, Krājums II-81, 171. un 224. punkts.

(79)  Skatīt īpaši lietu C-127/73 BRT pret SABAM, 1974, Recueil-313.

(80)  Skatīt īpaši 2. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1170/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

(81)  Lieta C-205/99 Analir, 2001, Recueil I-1271, 71. punkts.

(82)  Sīkākus nosacījumus skatīt 24. līdz 30. punktu Komisijas Paziņojumā – Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu (OV C 235, 30.9.2009., 7. lpp.).

(83)  Skatīt konkrēti lietu C-127/73 BRT pret SABAM, 1974, Recueil 313.

(84)  Lieta T-17/02 Fred Olsen, 188. punkts.

(85)  Kapitāla rentabilitātes koeficients šeit tiek definēts kā iekšējās peļņas norma, ko uzņēmums projekta darbības laikā gūst no kapitāla, ko uzņēmums ieguldījis, t. i., iekšējās peļņas norma attiecībā pret naudas plūsmu saistībā ar līgumu.

(86)  OV L 134, 30.4.2004, 114. lpp.

(87)  OV L 134, 30.4.2004, 1. lpp.

(88)  Komisija plāno šo paziņojumu grozīt, tiklīdz būs pieņemti Savienības noteikumi par publisko iepirkumu, lai saistībā ar valsts atbalstu precizētu, kāda nozīme ir šajos noteikumos paredzēto procedūru izmantošanai.

(89)  Direktīvas 2004/18EK 1. panta 11. punkta a) apakšpunkts, Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 9. punkta a) apakšpunkts.

(90)  Direktīvas 2004/18EK 1. panta 11. punkta b) apakšpunkts, Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 9. punkta b) apakšpunkts.

(91)  Direktīvas 2004/18/EK 29. pants.

(92)  Direktīvas 2004/18/EK 30. pants un Direktīvas 2004/17/EK 1. panta 9. punkta a) apakšpunkts.

(93)  Direktīvas 2004/18/EK 31. pants. Direktīvas 2004/17/EK 40. panta 3. punkts.

(94)  Direktīvas 2004/18/EK 53. panta 1. punkta b) apakšpunkts un Direktīvas 2004/17/EK 55. panta 1. punkta b) apakšpunkts.

(95)  Direktīvas 2004/18/EK 53. panta 1. punkta a) apakšpunkts un Direktīvas 2004/17/EK 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts. Lieta 31/87 Beentjes,1988, Recueil 4635 un lieta C-225/98 Komisija pret Franciju, 2000, Recueil I-7445; lieta C-19/00 SIAC Construction, 2001, Recueil I-7725.

(96)  Skatīt, piemēram, Buying Green! A Handbook on Green public procurement jauno redakciju, kas ir pieejama: http://ec.europa.eu/environment/gpp/buying_handbook_en.htm

(97)  Citiem vārdiem, kritēriji jānosaka tādā veidā, lai būtu iespējama efektīva konkurence, kas mazina priekšrocības, kādas gūst konkursa uzvarētājs.

(98)  Skatīt, piemēram, Komisijas lēmumu lietā C 49/06 – Itālija – par Itālijas īstenoto valsts atbalsta shēmu, lai atlīdzinātu Poste Italiane par pasta noguldījumu obligāciju izplatīšanu (OV L 189, 21.7.2009., 3. lpp.).

(99)  Kapitāla rentabilitātes koeficients nozīmē iekšējo procentuālo atdevi, ko uzņēmums projekta darbības laikā gūst no ieguldītā kapitāla, proti, iekšējā procentuālā atdeve attiecībā pret naudas plūsmu saistībā ar līgumu.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/15

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 8/03

1.   MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

| 1. | Lai dažus vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (VTNP) varētu sniegt saskaņā ar principiem un nosacījumiem, kas noteikti, lai tie varētu kalpot savam mērķim, situācijās, kad ar ieņēmumiem no attiecīgā pakalpojuma sniegšanas nevar nosegt ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu saistītās izmaksas, var būt nepieciešams finansiāls atbalsts no valsts iestādēm. |
| --- | --- |

1.

Lai dažus vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus (VTNP) varētu sniegt saskaņā ar principiem un nosacījumiem, kas noteikti, lai tie varētu kalpot savam mērķim, situācijās, kad ar ieņēmumiem no attiecīgā pakalpojuma sniegšanas nevar nosegt ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu saistītās izmaksas, var būt nepieciešams finansiāls atbalsts no valsts iestādēm.

| 2. | No Eiropas Savienības Tiesas prakses (1) izriet, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē, ja tā atbilst konkrētam skaitam nosacījumu (2). Ja minētie nosacījumi ir izpildīti, Līguma 108. pantu nepiemēro. |
| --- | --- |

2.

No Eiropas Savienības Tiesas prakses (1) izriet, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu Līguma par Eiropas savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē, ja tā atbilst konkrētam skaitam nosacījumu (2). Ja minētie nosacījumi ir izpildīti, Līguma 108. pantu nepiemēro.

| 3. | Ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu neatbilst šiem nosacījumiem un ja ir ievēroti vispārējie nosacījumi Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanai, šāda kompensācija ir valsts atbalsts un uz to attiecas Līguma 106., 107. un 108. pants. |
| --- | --- |

3.

Ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu neatbilst šiem nosacījumiem un ja ir ievēroti vispārējie nosacījumi Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanai, šāda kompensācija ir valsts atbalsts un uz to attiecas Līguma 106., 107. un 108. pants.

| 4. | Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (3), Komisija ir precizējusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu uzskatāma par valsts atbalstu. Turklāt Komisijas Regulā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (4), Komisija paredzēs nosacījumus, saskaņā ar kuriem mazas kompensācijas summas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu uzskatāma par tādām, kas neietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību un/vai nekropļo vai nedraud kropļot konkurenci. Šādos gadījumos kompensācijai nepiemēro Līguma 107. panta 1. punktu un līdz ar to uz to neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas procedūra. |
| --- | --- |

4.

Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (3), Komisija ir precizējusi nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu uzskatāma par valsts atbalstu. Turklāt Komisijas Regulā par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (4), Komisija paredzēs nosacījumus, saskaņā ar kuriem mazas kompensācijas summas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu uzskatāma par tādām, kas neietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību un/vai nekropļo vai nedraud kropļot konkurenci. Šādos gadījumos kompensācijai nepiemēro Līguma 107. panta 1. punktu un līdz ar to uz to neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas procedūra.

| 5. | Vērtējot, vai VTNP ir saderīgi ar valsts atbalstu, juridiskais pamats ir Līguma 106. panta 2. punkts. Tajā teikts, ka uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā fiskāli monopoli, attiecas Līguma noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci. Tomēr Līguma 106. panta 2. punktā paredzēts izņēmums no Līgumā ietvertajiem noteikumiem, ciktāl konkurences noteikumu piemērošana de iure vai de facto traucētu veikt tiem uzticētos uzdevumus. Šis izņēmums ir piemērojams tikai tad, ja tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm. |
| --- | --- |

5.

Vērtējot, vai VTNP ir saderīgi ar valsts atbalstu, juridiskais pamats ir Līguma 106. panta 2. punkts. Tajā teikts, ka uz uzņēmumiem, kam uzticēti pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai kas darbojas kā fiskāli monopoli, attiecas Līguma noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci. Tomēr Līguma 106. panta 2. punktā paredzēts izņēmums no Līgumā ietvertajiem noteikumiem, ciktāl konkurences noteikumu piemērošana de iure vai de facto traucētu veikt tiem uzticētos uzdevumus. Šis izņēmums ir piemērojams tikai tad, ja tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.

| 6. | Komisijas Lēmumā 2012/21/ES (5) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (6), uzskaitīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem atsevišķi kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu veidi uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un ir atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas prasības saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

6.

Komisijas Lēmumā 2012/21/ES (5) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (6), uzskaitīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem atsevišķi kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu veidi uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu un ir atbrīvoti no iepriekšējas paziņošanas prasības saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu.

| 7. | Šajā paziņojumā izklāstītie principi attiecas uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu vienīgi tad, ja runa ir par valsts atbalstu, uz ko neattiecas Lēmums 2012/21/ES. Uz šādu kompensāciju attiecas iepriekšējas paziņošanas prasība saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Šajā paziņojumā ir uzskaitīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. Ar to aizstāj Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (7). |
| --- | --- |

7.

Šajā paziņojumā izklāstītie principi attiecas uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu vienīgi tad, ja runa ir par valsts atbalstu, uz ko neattiecas Lēmums 2012/21/ES. Uz šādu kompensāciju attiecas iepriekšējas paziņošanas prasība saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Šajā paziņojumā ir uzskaitīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 106. panta 2. punktu. Ar to aizstāj Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (7).

| 8. | Šajā paziņojumā izklāstītie principi attiecas uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu gaisa un jūras transporta nozarē, neskarot stingrākos īpašos noteikumus, kas ietverti Eiropas Savienības nozaru tiesību aktos. Tie neattiecas ne uz sauszemes transporta nozari, ne arī uz valsts apraides nozari, uz kuru attiecas Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (8). |
| --- | --- |

8.

Šajā paziņojumā izklāstītie principi attiecas uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu gaisa un jūras transporta nozarē, neskarot stingrākos īpašos noteikumus, kas ietverti Eiropas Savienības nozaru tiesību aktos. Tie neattiecas ne uz sauszemes transporta nozari, ne arī uz valsts apraides nozari, uz kuru attiecas Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu sabiedriskajai apraidei (8).

| 9. | Atbalsts VTNP sniedzējiem, kuri ir nonākuši grūtībās, tiks izvērtēts saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9). |
| --- | --- |

9.

Atbalsts VTNP sniedzējiem, kuri ir nonākuši grūtībās, tiks izvērtēts saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (9).

| 10. | Šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēro, neskarot






  a) | prasības, kādas ir noteiktas Savienības tiesībās konkurences nozarē (jo īpaši Līguma 101. un 102. pants); |
| --- | --- | --- |

10.

Šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēro, neskarot

a)

prasības, kādas ir noteiktas Savienības tiesībās konkurences nozarē (jo īpaši Līguma 101. un 102. pants);

| b) | prasības, kādas ir noteiktas Savienības tiesībās publiskā iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

b)

prasības, kādas ir noteiktas Savienības tiesībās publiskā iepirkuma jomā;

| c) | Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvu 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (10); |
| --- | --- |

c)

Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvu 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (10);

| d) | papildu prasības, kādas izriet no Līguma vai Savienības nozaru tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

papildu prasības, kādas izriet no Līguma vai Savienības nozaru tiesību aktiem.

2.   NOSACĪJUMI, LAI KOMPENSĀCIJU PAR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANU, KAS UZSKATĀMA PAR VALSTS ATBALSTU, VARĒTU UZSKATĪT PAR SADERĪGU

2.1.   Vispārīgie noteikumi

| 11. | Šajā iekšējā tirgus attīstības posmā valsts atbalsts, kas neietilpst Lēmuma 2012/21/ES darbības jomā, var tikt paziņots par saderīgu ar Līguma 106. panta 2. punktu, ja tas ir vajadzīgs attiecīgā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm. Lai šādu līdzsvaru nodrošinātu, jāizpilda 2.2. līdz 2.10. iedaļā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

11.

Šajā iekšējā tirgus attīstības posmā valsts atbalsts, kas neietilpst Lēmuma 2012/21/ES darbības jomā, var tikt paziņots par saderīgu ar Līguma 106. panta 2. punktu, ja tas ir vajadzīgs attiecīgā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm. Lai šādu līdzsvaru nodrošinātu, jāizpilda 2.2. līdz 2.10. iedaļā minētie nosacījumi.

2.2.   Reāls pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kā minēts Līguma 106. pantā

| 12. | Atbalsts jāpiešķir tāda pakalpojuma sniegšanai, kam patiesi ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme un kas ietilpst Līguma 106. panta 2. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

12.

Atbalsts jāpiešķir tāda pakalpojuma sniegšanai, kam patiesi ir vispārēja tautsaimnieciska nozīme un kas ietilpst Līguma 106. panta 2. punkta darbības jomā.

| 13. | Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, Komisija ir sniegusi norādes par to, kādas prasības ir jāizpilda, lai pakalpojums atbilstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīcijai. Konkrēti, dalībvalstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram, attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi pakalpojumam. Attiecībā uz jautājumu par to, vai tirgus var sniegt pakalpojumu, Komisijas vērtējums aprobežojas ar pārbaudi, vai attiecīgās dalībvalsts definīcijā nav pieļauta acīmredzama kļūda, ja vien Savienības tiesībās nav paredzētas stingrākas normas. |
| --- | --- |

13.

Paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu, Komisija ir sniegusi norādes par to, kādas prasības ir jāizpilda, lai pakalpojums atbilstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definīcijai. Konkrēti, dalībvalstis nevar sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pienākumu noteikt pakalpojumiem, ko uzņēmumi, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, jau sniedz vai var sniegt apmierinošā līmenī un ievērojot valsts noteiktus, sabiedrības interesēm atbilstošus nosacījumus, piemēram, attiecībā uz cenu, objektīviem kvalitātes raksturlielumiem, nepārtrauktību un piekļuvi pakalpojumam. Attiecībā uz jautājumu par to, vai tirgus var sniegt pakalpojumu, Komisijas vērtējums aprobežojas ar pārbaudi, vai attiecīgās dalībvalsts definīcijā nav pieļauta acīmredzama kļūda, ja vien Savienības tiesībās nav paredzētas stingrākas normas.

| 14. | Šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošanas jomā dalībvalstīm jāpierāda, ka tās ir pienācīgi ņēmušas vērā vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, rīkojot sabiedrisku apspriešanos vai izmantojot citus piemērotus instrumentus, lai ņemtu vērā lietotāju un pakalpojumu sniedzēju intereses. Šo nosacījumu nepiemēro, ja ir skaidrs, ka jaunas apspriedes nedos nekādu būtisku pievienoto vērtību attiecībā uz nesen rīkotajām apspriedēm. |
| --- | --- |

14.

Šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošanas jomā dalībvalstīm jāpierāda, ka tās ir pienācīgi ņēmušas vērā vajadzību pēc sabiedriskajiem pakalpojumiem, rīkojot sabiedrisku apspriešanos vai izmantojot citus piemērotus instrumentus, lai ņemtu vērā lietotāju un pakalpojumu sniedzēju intereses. Šo nosacījumu nepiemēro, ja ir skaidrs, ka jaunas apspriedes nedos nekādu būtisku pievienoto vērtību attiecībā uz nesen rīkotajām apspriedēm.

2.3.   Nepieciešamība pēc pilnvarojuma akta, kurā būtu precizēts sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums un kompensācijas aprēķināšanas metodes

| 15. | Atbildību par VTNP sniegšanu attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumiem uztic ar vienu vai vairākiem aktiem, kuru formu katra dalībvalsts var noteikt pati. Termins “dalībvalsts” aptver centrālās, reģionālās un vietējās valsts pārvaldes iestādes. |
| --- | --- |

15.

Atbildību par VTNP sniegšanu attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumiem uztic ar vienu vai vairākiem aktiem, kuru formu katra dalībvalsts var noteikt pati. Termins “dalībvalsts” aptver centrālās, reģionālās un vietējās valsts pārvaldes iestādes.

| 16. | Aktā vai aktos jo īpaši jānorāda






  a) | sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saturs un ilgums; |
| --- | --- | --- |

16.

Aktā vai aktos jo īpaši jānorāda

a)

sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saturs un ilgums;

| b) | attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā aptvertā teritorija; |
| --- | --- |

b)

attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā aptvertā teritorija;

| c) | jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko atbalsta piešķīrēja iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam; |
| --- | --- |

c)

jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko atbalsta piešķīrēja iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam;

| d) | kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; un |
| --- | --- |

d)

kompensācijas mehānisma apraksts un kompensācijas aprēķināšanas, uzraudzības un pārskatīšanas parametri; un

| e) | pasākumi, lai nepieļautu iespējamu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, lai nepieļautu iespējamu pārmērīgu kompensāciju un nodrošinātu šādas pārmērīgas kompensācijas atmaksu.

2.4.   Pilnvarojuma termiņš

| 17. | Pilnvarojuma termiņš jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami. Principā pilnvarojuma termiņš nedrīkst pārsniegt periodu, kāds vajadzīgs to līdzekļu amortizācijai, kuri VTNP sniegšanas nolūkā ir visbūtiskākie. |
| --- | --- |

17.

Pilnvarojuma termiņš jāpamato ar objektīviem kritērijiem, piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami. Principā pilnvarojuma termiņš nedrīkst pārsniegt periodu, kāds vajadzīgs to līdzekļu amortizācijai, kuri VTNP sniegšanas nolūkā ir visbūtiskākie.

2.5.   Direktīvas 2006/111/EK ievērošana

| 18. | Atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja attiecīgais uzņēmums vajadzības gadījumā ievēro Direktīvu 2006/111/EK (11). Atbalsts, kas neatbilst šai direktīvai, tiek uzskatīts par atbalstu, kas ietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm Līguma 106. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

18.

Atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja attiecīgais uzņēmums vajadzības gadījumā ievēro Direktīvu 2006/111/EK (11). Atbalsts, kas neatbilst šai direktīvai, tiek uzskatīts par atbalstu, kas ietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm Līguma 106. panta 2. punkta nozīmē.

2.6.   Atbilstība Savienības publiskā iepirkuma noteikumiem

| 19. | Atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja atbildīgā iestāde, attiecīgajam uzņēmumam piešķirot tiesības sniegt pakalpojumu, ir ievērojusi vai apņemas ievērot spēkā esošos Savienības noteikumus publiskā iepirkuma jomā. Tostarp jāievēro jebkādas prasības nodrošināt pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju, kuras izriet tieši no Līguma un vajadzības gadījumā Savienības sekundārajiem tiesību aktiem. Atbalsts, kas neatbilst šiem noteikumiem un prasībām, uzskatāms par atbalstu, kas ietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm Līguma 106. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

19.

Atbalsts tiks uzskatīts par saderīgu ar iekšējo tirgu, balstoties uz Līguma 106. panta 2. punktu, vienīgi tad, ja atbildīgā iestāde, attiecīgajam uzņēmumam piešķirot tiesības sniegt pakalpojumu, ir ievērojusi vai apņemas ievērot spēkā esošos Savienības noteikumus publiskā iepirkuma jomā. Tostarp jāievēro jebkādas prasības nodrošināt pārredzamību, vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju, kuras izriet tieši no Līguma un vajadzības gadījumā Savienības sekundārajiem tiesību aktiem. Atbalsts, kas neatbilst šiem noteikumiem un prasībām, uzskatāms par atbalstu, kas ietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm Līguma 106. panta 2. punkta nozīmē.

2.7.   Nediskriminācija

| 20. | Ja iestāde tiesības sniegt vienu un to pašu VTNP piešķir vairākiem uzņēmumiem, attiecībā uz katru uzņēmumu kompensācija jāaprēķina, izmantojot vienu un to pašu metodi. |
| --- | --- |

20.

Ja iestāde tiesības sniegt vienu un to pašu VTNP piešķir vairākiem uzņēmumiem, attiecībā uz katru uzņēmumu kompensācija jāaprēķina, izmantojot vienu un to pašu metodi.

2.8.   Kompensācijas summa

| 21. | Kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildes neto izmaksas (12), ieskaitot saprātīgu peļņu. |
| --- | --- |

21.

Kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir vajadzīga, lai segtu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildes neto izmaksas (12), ieskaitot saprātīgu peļņu.

| 22. | Kompensācijas apmēru var noteikt, balstoties vai nu uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem, vai arī faktiskajām izmaksām un ieņēmumiem, vai arī uz abiem šiem faktoriem atkarībā no tā, kādus efektivitāti veicinošus pasākumus attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar turpmāko 40. un 41. punktu vēlas veikt no paša sākuma. |
| --- | --- |

22.

Kompensācijas apmēru var noteikt, balstoties vai nu uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem, vai arī faktiskajām izmaksām un ieņēmumiem, vai arī uz abiem šiem faktoriem atkarībā no tā, kādus efektivitāti veicinošus pasākumus attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar turpmāko 40. un 41. punktu vēlas veikt no paša sākuma.

| 23. | Ja kompensācija pilnībā vai daļēji tiek aprēķināta, balstoties uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem, tie ir jānorāda pilnvarojuma aktā. Šīm prognozēm jābalstās uz ticamiem un uzraugāmiem parametriem attiecībā uz ekonomiskajiem apstākļiem, kādā VTNP tiek sniegti. Vajadzības gadījumā tie jānosaka, ņemot vērā nozares regulatīvo iestāžu vai citu no attiecīgā uzņēmuma neatkarīgu struktūru īpašās zināšanas. Dalībvalstīm jānorāda avoti, uz kuriem šīs prognozes ir balstītas (13). Izmaksu tāmē jāatspoguļo, kāds efektivitātes pieaugums tiek sagaidīts no VTNP sniedzēja visā pilnvarojuma darbības laikā. |
| --- | --- |

23.

Ja kompensācija pilnībā vai daļēji tiek aprēķināta, balstoties uz paredzamajām izmaksām un ieņēmumiem, tie ir jānorāda pilnvarojuma aktā. Šīm prognozēm jābalstās uz ticamiem un uzraugāmiem parametriem attiecībā uz ekonomiskajiem apstākļiem, kādā VTNP tiek sniegti. Vajadzības gadījumā tie jānosaka, ņemot vērā nozares regulatīvo iestāžu vai citu no attiecīgā uzņēmuma neatkarīgu struktūru īpašās zināšanas. Dalībvalstīm jānorāda avoti, uz kuriem šīs prognozes ir balstītas (13). Izmaksu tāmē jāatspoguļo, kāds efektivitātes pieaugums tiek sagaidīts no VTNP sniedzēja visā pilnvarojuma darbības laikā.

Neto izmaksas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu

| 24. | Aprēķinot, kādas neto izmaksas ir vajadzīgas vai tiek prognozētas kā vajadzīgas, lai varētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, jāizmanto novērsto neto izmaksu metode, ja šāda prasība noteikta Savienības vai valstu tiesību aktos, un šī metode pēc iespējas jāizmanto arī citos gadījumos. |
| --- | --- |

24.

Aprēķinot, kādas neto izmaksas ir vajadzīgas vai tiek prognozētas kā vajadzīgas, lai varētu izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, jāizmanto novērsto neto izmaksu metode, ja šāda prasība noteikta Savienības vai valstu tiesību aktos, un šī metode pēc iespējas jāizmanto arī citos gadījumos.

Novērsto neto izmaksu metode

| 25. | Saskaņā ar novērsto neto izmaksu metodi, vajadzīgās neto izmaksas vai neto izmaksas, kas tiek prognozētas kā vajadzīgas, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, aprēķina kā starpību starp neto izmaksām pakalpojuma sniedzējam, kuram ir pienākums sniegt sabiedrisko pakalpojumu, un neto izmaksām vai ieņēmumiem tam pašam pakalpojuma sniedzējam, ja tam nav pienākuma sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Pienācīga uzmanība jāpievērš tam, lai pareizi tiktu aprēķinātas izmaksas, attiecībā uz kurām tiek prognozēts, ka pakalpojuma sniedzējs no tām izvairīsies, un lai pareizi tiktu aprēķināti ieņēmumi, attiecībā uz kuriem tiek prognozēts, ka pakalpojumu sniedzējs tos nesaņems, ja viņam nav noteikts pienākums sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Aprēķinot neto izmaksas, jāizvērtē, kādus ieguvumus, tostarp pēc iespējas iekļaujot nemateriālus ieguvumus, VTNP sniedzējs saņem. |
| --- | --- |

25.

Saskaņā ar novērsto neto izmaksu metodi, vajadzīgās neto izmaksas vai neto izmaksas, kas tiek prognozētas kā vajadzīgas, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, aprēķina kā starpību starp neto izmaksām pakalpojuma sniedzējam, kuram ir pienākums sniegt sabiedrisko pakalpojumu, un neto izmaksām vai ieņēmumiem tam pašam pakalpojuma sniedzējam, ja tam nav pienākuma sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Pienācīga uzmanība jāpievērš tam, lai pareizi tiktu aprēķinātas izmaksas, attiecībā uz kurām tiek prognozēts, ka pakalpojuma sniedzējs no tām izvairīsies, un lai pareizi tiktu aprēķināti ieņēmumi, attiecībā uz kuriem tiek prognozēts, ka pakalpojumu sniedzējs tos nesaņems, ja viņam nav noteikts pienākums sniegt sabiedrisko pakalpojumu. Aprēķinot neto izmaksas, jāizvērtē, kādus ieguvumus, tostarp pēc iespējas iekļaujot nemateriālus ieguvumus, VTNP sniedzējs saņem.

| 26. | IV pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (14), un I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvai 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (15), ietverti sīkāki norādījumi par novērsto neto izmaksu metodes piemērošanu. |
| --- | --- |

26.

IV pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (14), un I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvai 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (15), ietverti sīkāki norādījumi par novērsto neto izmaksu metodes piemērošanu.

| 27. | Lai arī Komisija novērsto neto izmaksu metodi uzskata par visprecīzāko metodi, lai aprēķinātu izmaksas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, var būt situācijas, kad šo metodi nav iespējams piemērot vai tās piemērošana nebūtu lietderīga. Šādā gadījumā, ja tiek sniegts pienācīgs pamatojums, Komisija var piekrist, ka neto izmaksu aprēķināšanai saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu izpildi tiek izmantota cita metode, piemēram, turpmākajos punktos minētā izmaksu sadales metode. |
| --- | --- |

27.

Lai arī Komisija novērsto neto izmaksu metodi uzskata par visprecīzāko metodi, lai aprēķinātu izmaksas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, var būt situācijas, kad šo metodi nav iespējams piemērot vai tās piemērošana nebūtu lietderīga. Šādā gadījumā, ja tiek sniegts pienācīgs pamatojums, Komisija var piekrist, ka neto izmaksu aprēķināšanai saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu izpildi tiek izmantota cita metode, piemēram, turpmākajos punktos minētā izmaksu sadales metode.

Izmaksu sadales metode

| 28. | Saskaņā ar izmaksu sadales metodi neto izmaksas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildi var aprēķināt kā starpību starp pilnvarojuma aktā noteiktajām un aplēstajām izmaksām un ieņēmumiem, kādi izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam rodas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildi. |
| --- | --- |

28.

Saskaņā ar izmaksu sadales metodi neto izmaksas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildi var aprēķināt kā starpību starp pilnvarojuma aktā noteiktajām un aplēstajām izmaksām un ieņēmumiem, kādi izvēlētajam pakalpojumu sniedzējam rodas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma izpildi.

| 29. | Vērā ņemamas visas izmaksas, kas vajadzīgas VTNP sniegšanai. |
| --- | --- |

29.

Vērā ņemamas visas izmaksas, kas vajadzīgas VTNP sniegšanai.

| 30. | Ja attiecīgais uzņēmums sniedz vienīgi VTNP, vērā var ņemt visas tā izmaksas. |
| --- | --- |

30.

Ja attiecīgais uzņēmums sniedz vienīgi VTNP, vērā var ņemt visas tā izmaksas.

| 31. | Ja attiecīgais uzņēmums veic arī citas darbības, kas nav VTNP, vērā ņemamās izmaksas var aptvert visas tiešās izmaksas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu un atbilstošu ieguldījumu netiešajās izmaksās, kas ir kopīgas gan VTNP, gan citām darbībām. Izmaksās, kas saistītas ar citām darbībām, kas nav VTNP, jāietver visas tiešās izmaksas un atbilstošs ieguldījums kopīgajās izmaksās. Lai noteiktu atbilstošo ieguldījumu kopīgajās izmaksās, par atsauces kritēriju var izmantot tirgus cenas saistībā ar līdzekļu izmantošanu, ja tās ir zināmas (16). Ja šādas tirgus cenas nav zināmas, atbilstošo ieguldījumu kopīgajās izmaksās var noteikt, atsaucoties uz saprātīgas peļņas līmeni (17), kāds no uzņēmuma tiek sagaidīts attiecībā uz darbībām, kas nav VTNP, vai arī izmantojot citas, piemērotākas metodes. |
| --- | --- |

31.

Ja attiecīgais uzņēmums veic arī citas darbības, kas nav VTNP, vērā ņemamās izmaksas var aptvert visas tiešās izmaksas saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu un atbilstošu ieguldījumu netiešajās izmaksās, kas ir kopīgas gan VTNP, gan citām darbībām. Izmaksās, kas saistītas ar citām darbībām, kas nav VTNP, jāietver visas tiešās izmaksas un atbilstošs ieguldījums kopīgajās izmaksās. Lai noteiktu atbilstošo ieguldījumu kopīgajās izmaksās, par atsauces kritēriju var izmantot tirgus cenas saistībā ar līdzekļu izmantošanu, ja tās ir zināmas (16). Ja šādas tirgus cenas nav zināmas, atbilstošo ieguldījumu kopīgajās izmaksās var noteikt, atsaucoties uz saprātīgas peļņas līmeni (17), kāds no uzņēmuma tiek sagaidīts attiecībā uz darbībām, kas nav VTNP, vai arī izmantojot citas, piemērotākas metodes.

Ieņēmumi

| 32. | Pie ieņēmumiem, kas jāņem vērā, jāpieskaita vismaz visi pilnvarojuma aktā noteiktie ieņēmumi, kas gūti no attiecīgā VTNP, un pārmērīgā peļņa no īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, pat ja tās saistītas ar citām darbībām, kā noteikts 45. punktā, neatkarīgi no tā, vai šī pārmērīgā peļņa ir klasificēta kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

32.

Pie ieņēmumiem, kas jāņem vērā, jāpieskaita vismaz visi pilnvarojuma aktā noteiktie ieņēmumi, kas gūti no attiecīgā VTNP, un pārmērīgā peļņa no īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, pat ja tās saistītas ar citām darbībām, kā noteikts 45. punktā, neatkarīgi no tā, vai šī pārmērīgā peļņa ir klasificēta kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

Saprātīga peļņa

| 33. | Ar saprātīgu peļņu jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients (18), kāds, ņemot vērā riska pakāpi, visu pilnvarojuma laiku būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver iespēju sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu. Riska pakāpe ir atkarīga no attiecīgās nozares, pakalpojuma veida un kompensācijas sistēmas raksturīgajām iezīmēm. |
| --- | --- |

33.

Ar saprātīgu peļņu jāsaprot kapitāla rentabilitātes koeficients (18), kāds, ņemot vērā riska pakāpi, visu pilnvarojuma laiku būtu vajadzīgs tipiskam uzņēmumam, kas apsver iespēju sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu. Riska pakāpe ir atkarīga no attiecīgās nozares, pakalpojuma veida un kompensācijas sistēmas raksturīgajām iezīmēm.

| 34. | Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla rentabilitātes koeficienta vietā var izmantot citus peļņas rādītājus, lai noteiktu, kādai vajadzētu būt sapratīgai peļņai, piemēram, pašu kapitāla vidējo atdevi (19) pilnvarojuma spēkā esamības laikā, peļņu no ieguldītā kapitāla, peļņu no aktīviem vai apgrozījuma rentabilitāti. |
| --- | --- |

34.

Pienācīgi pamatotos gadījumos kapitāla rentabilitātes koeficienta vietā var izmantot citus peļņas rādītājus, lai noteiktu, kādai vajadzētu būt sapratīgai peļņai, piemēram, pašu kapitāla vidējo atdevi (19) pilnvarojuma spēkā esamības laikā, peļņu no ieguldītā kapitāla, peļņu no aktīviem vai apgrozījuma rentabilitāti.

| 35. | Neatkarīgi no izvēlētā rādītāja attiecīgajai dalībvalstij jāsniedz Komisijai pierādījumi, ka plānotā peļņa nepārsniedz to, kas būtu vajadzīga tipiskam uzņēmumam, kas apsver pakalpojuma sniegšanu, piemēram, sniedzot atsauces uz panākto atdevi no līdzīgu veidu līgumiem, kas piešķirti konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

35.

Neatkarīgi no izvēlētā rādītāja attiecīgajai dalībvalstij jāsniedz Komisijai pierādījumi, ka plānotā peļņa nepārsniedz to, kas būtu vajadzīga tipiskam uzņēmumam, kas apsver pakalpojuma sniegšanu, piemēram, sniedzot atsauces uz panākto atdevi no līdzīgu veidu līgumiem, kas piešķirti konkurences apstākļos.

| 36. | Kapitāla rentabilitātes koeficients, kas nepārsniedz attiecīgo mijmaiņas darījumu likmi (20) ar prēmiju 100 bāzes punktu apmērā (21), tiek jebkurā gadījumā uzskatīts par saprātīgu. Attiecīgā mijmaiņas darījumu likme ir likme, kuras termiņš un valūta atbilst pilnvarojuma akta ilgumam un valūtai. |
| --- | --- |

36.

Kapitāla rentabilitātes koeficients, kas nepārsniedz attiecīgo mijmaiņas darījumu likmi (20) ar prēmiju 100 bāzes punktu apmērā (21), tiek jebkurā gadījumā uzskatīts par saprātīgu. Attiecīgā mijmaiņas darījumu likme ir likme, kuras termiņš un valūta atbilst pilnvarojuma akta ilgumam un valūtai.

| 37. | Ja VTNP sniegšana ir saistīta ar būtisku komercrisku vai līguma risku, piemēram, tādēļ, ka kompensācija tiek piešķirta fiksēta vienreizēja maksājuma veidā, kas sedz paredzamās neto izmaksas un saprātīgu peļņu, un attiecīgais uzņēmums strādā konkurences apstākļos, saprātīgā peļņa nedrīkst pārsniegt līmeni, kas atbilst kapitāla rentabilitātes koeficientam, kurš ir proporcionāls riska pakāpei. Šis koeficients pēc iespējas jānosaka, par atsauces kritēriju nosakot kapitāla rentabilitātes koeficientu, kas tiek gūts attiecībā uz līdzīgiem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līgumu veidiem, kuri piešķirti konkurences apstākļos (piemēram, līgumi tiek piešķirti konkursa kārtībā). Ja šādu metodi nav iespējams piemērot un tiek sniegts pamatojums, kapitāla rentabilitātes aprēķināšanai var izmantot arī citas metodes (22). |
| --- | --- |

37.

Ja VTNP sniegšana ir saistīta ar būtisku komercrisku vai līguma risku, piemēram, tādēļ, ka kompensācija tiek piešķirta fiksēta vienreizēja maksājuma veidā, kas sedz paredzamās neto izmaksas un saprātīgu peļņu, un attiecīgais uzņēmums strādā konkurences apstākļos, saprātīgā peļņa nedrīkst pārsniegt līmeni, kas atbilst kapitāla rentabilitātes koeficientam, kurš ir proporcionāls riska pakāpei. Šis koeficients pēc iespējas jānosaka, par atsauces kritēriju nosakot kapitāla rentabilitātes koeficientu, kas tiek gūts attiecībā uz līdzīgiem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas līgumu veidiem, kuri piešķirti konkurences apstākļos (piemēram, līgumi tiek piešķirti konkursa kārtībā). Ja šādu metodi nav iespējams piemērot un tiek sniegts pamatojums, kapitāla rentabilitātes aprēķināšanai var izmantot arī citas metodes (22).

| 38. | Ja VTNP sniegšana nav saistīta ar būtisku komercrisku vai līguma risku, piemēram, tādēļ, ka neto izmaksas saistībā ar šāda vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu pēc tam tiek pilnībā kompensētas, saprātīga peļņa nedrīkst pārsniegt 36. punktā noteikto līmeni. Šāda kompensācijas sistēma sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam nerada nekādus stimulus veicināt efektivitātes pieaugumu. Tādējādi tā ir izmantojama tikai un vienīgi gadījumos, kad dalībvalsts spēj pamatot, ka nav iespējams vai arī nav lietderīgi ņemt vērā produktivitātes efektivitāti un izstrādāt līgumu, kas sniedz stimulus gūt efektivitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

38.

Ja VTNP sniegšana nav saistīta ar būtisku komercrisku vai līguma risku, piemēram, tādēļ, ka neto izmaksas saistībā ar šāda vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu pēc tam tiek pilnībā kompensētas, saprātīga peļņa nedrīkst pārsniegt 36. punktā noteikto līmeni. Šāda kompensācijas sistēma sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam nerada nekādus stimulus veicināt efektivitātes pieaugumu. Tādējādi tā ir izmantojama tikai un vienīgi gadījumos, kad dalībvalsts spēj pamatot, ka nav iespējams vai arī nav lietderīgi ņemt vērā produktivitātes efektivitāti un izstrādāt līgumu, kas sniedz stimulus gūt efektivitātes pieaugumu.

Efektivitātes pieaugumu veicinoši pasākumi

| 39. | Izstrādājot kompensācijas metodi, dalībvalstīm jāievieš stimulējoši pasākumi, lai VTNP būtu augstas kvalitātes un tiktu efektīvi īstenoti, izņemot gadījumus, kad tās var pienācīgi pamatot, ka to nav iespējams vai arī nav lietderīgi darīt. |
| --- | --- |

39.

Izstrādājot kompensācijas metodi, dalībvalstīm jāievieš stimulējoši pasākumi, lai VTNP būtu augstas kvalitātes un tiktu efektīvi īstenoti, izņemot gadījumus, kad tās var pienācīgi pamatot, ka to nav iespējams vai arī nav lietderīgi darīt.

| 40. | Efektivitāti veicinoši pasākumi var tikt izstrādāti dažādos veidos atkarībā no konkrētajiem apstākļiem vai konkrētās nozares. Piemēram, dalībvalstis jau no sākuma var noteikt fiksētu kompensācijas līmeni, kas paredz un iekļauj efektivitātes pieaugumu, kādu uzņēmumam paredzēts gūt pilnvarojuma akta darbības laikā. |
| --- | --- |

40.

Efektivitāti veicinoši pasākumi var tikt izstrādāti dažādos veidos atkarībā no konkrētajiem apstākļiem vai konkrētās nozares. Piemēram, dalībvalstis jau no sākuma var noteikt fiksētu kompensācijas līmeni, kas paredz un iekļauj efektivitātes pieaugumu, kādu uzņēmumam paredzēts gūt pilnvarojuma akta darbības laikā.

| 41. | Taču dalībvalstis pilnvarojuma aktā var noteikt arī produktivitātes efektivitātes mērķus un kompensācijas summu aprēķinātu atbilstīgi tam, cik lielā mērā mērķi ir sasniegti. Ja attiecīgais uzņēmums izvirzītos mērķus nesasniedz, kompensācija saskaņā ar pilnvarojumā noteikto aprēķina metodi jāsamazina. Turpretim, ja uzņēmuma sasniegtie mērķi pārsniedz prognozēto, kompensācija saskaņā ar pilnvarojuma aktā noteikto metodi jāpalielina. Ar produktivitātes efektivitātes pieaugumu saistītā atlīdzība jānosaka tā, lai šo pieaugumu līdzvērtīgi varētu sadalīt starp attiecīgo uzņēmumu un attiecīgo dalībvalsti un/vai lietotājiem. |
| --- | --- |

41.

Taču dalībvalstis pilnvarojuma aktā var noteikt arī produktivitātes efektivitātes mērķus un kompensācijas summu aprēķinātu atbilstīgi tam, cik lielā mērā mērķi ir sasniegti. Ja attiecīgais uzņēmums izvirzītos mērķus nesasniedz, kompensācija saskaņā ar pilnvarojumā noteikto aprēķina metodi jāsamazina. Turpretim, ja uzņēmuma sasniegtie mērķi pārsniedz prognozēto, kompensācija saskaņā ar pilnvarojuma aktā noteikto metodi jāpalielina. Ar produktivitātes efektivitātes pieaugumu saistītā atlīdzība jānosaka tā, lai šo pieaugumu līdzvērtīgi varētu sadalīt starp attiecīgo uzņēmumu un attiecīgo dalībvalsti un/vai lietotājiem.

| 42. | Visām sistēmām, kuru mērķis ir sekmēt efektivitāti, jābūt balstītām uz objektīviem un mērāmiem kritērijiem, kas noteikti pilnvarojuma aktā, un pēc tam no VTNP sniedzēja neatkarīga struktūra veic šo sistēmu pārredzamu novērtējumu. |
| --- | --- |

42.

Visām sistēmām, kuru mērķis ir sekmēt efektivitāti, jābūt balstītām uz objektīviem un mērāmiem kritērijiem, kas noteikti pilnvarojuma aktā, un pēc tam no VTNP sniedzēja neatkarīga struktūra veic šo sistēmu pārredzamu novērtējumu.

| 43. | Efektivitātes pieaugums jāsasniedz, neskarot sniegtā pakalpojuma kvalitāti, un tam jāatbilst Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem. |
| --- | --- |

43.

Efektivitātes pieaugums jāsasniedz, neskarot sniegtā pakalpojuma kvalitāti, un tam jāatbilst Savienības tiesību aktos noteiktajiem standartiem.

Noteikumi, kas piemērojami uzņēmumiem, kuri veic arī citas darbības, kas nav VTNP, vai sniedz vairākus VTNP

| 44. | Ja uzņēmums vienlaicīgi sniedz VTNP un veic arī citas darbības, kas nav VTNP, iekšējā grāmatvedībā ar VTNP saistītās izmaksas un ieņēmumi un ar citām darbībām saistītās izmaksas un ieņēmumi jānorāda atsevišķi saskaņā ar 31. punktā noteiktajiem principiem. Ja uzņēmumam ir uzticēta vairāku VTNP sniegšana vai nu tāpēc, ka VTNP sniegšanas tiesības piešķir dažādas iestādes vai arī tāpēc, ka VTNP ir dažāda rakstura, uzņēmuma iekšējā grāmatvedībā ir jābūt iespējai attiecībā uz katru atsevišķu VTNP pārbaudīt, vai nav notikusi pārmērīga kompensācija. |
| --- | --- |

44.

Ja uzņēmums vienlaicīgi sniedz VTNP un veic arī citas darbības, kas nav VTNP, iekšējā grāmatvedībā ar VTNP saistītās izmaksas un ieņēmumi un ar citām darbībām saistītās izmaksas un ieņēmumi jānorāda atsevišķi saskaņā ar 31. punktā noteiktajiem principiem. Ja uzņēmumam ir uzticēta vairāku VTNP sniegšana vai nu tāpēc, ka VTNP sniegšanas tiesības piešķir dažādas iestādes vai arī tāpēc, ka VTNP ir dažāda rakstura, uzņēmuma iekšējā grāmatvedībā ir jābūt iespējai attiecībā uz katru atsevišķu VTNP pārbaudīt, vai nav notikusi pārmērīga kompensācija.

| 45. | Ja attiecīgajam uzņēmumam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības saistībā ar citām darbībām, kas nav VTNP, kam piešķirts atbalsts, un ja šīs darbības dod peļņu, kas ir lielāka nekā saprātīga peļņa, vai ja valsts uzņēmumam ir piešķīrusi citas priekšrocības, šie faktori jāņem vērā neatkarīgi no to klasifikācijas attiecībā pret Līguma 107. panta 1. punktu un jāpieskaita uzņēmuma ieņēmumiem. Saprātīga peļņa no darbībām, attiecībā uz kurām uzņēmumam ir īpašās vai ekskluzīvās tiesības, jāizvērtē iepriekš, ņemot vērā risku, kāds rodas attiecīgajam uzņēmumam, vai arī šāda riska neesamību. Šajā vērtējumā jāņem arī vērā efektivitātes pieaugumu veicinoši pasākumi, kādus attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi saistībā ar attiecīgo pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

45.

Ja attiecīgajam uzņēmumam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības saistībā ar citām darbībām, kas nav VTNP, kam piešķirts atbalsts, un ja šīs darbības dod peļņu, kas ir lielāka nekā saprātīga peļņa, vai ja valsts uzņēmumam ir piešķīrusi citas priekšrocības, šie faktori jāņem vērā neatkarīgi no to klasifikācijas attiecībā pret Līguma 107. panta 1. punktu un jāpieskaita uzņēmuma ieņēmumiem. Saprātīga peļņa no darbībām, attiecībā uz kurām uzņēmumam ir īpašās vai ekskluzīvās tiesības, jāizvērtē iepriekš, ņemot vērā risku, kāds rodas attiecīgajam uzņēmumam, vai arī šāda riska neesamību. Šajā vērtējumā jāņem arī vērā efektivitātes pieaugumu veicinoši pasākumi, kādus attiecīgā dalībvalsts ir ieviesusi saistībā ar attiecīgo pakalpojumu sniegšanu.

| 46. | Dalībvalsts var nolemt, ka peļņa no citām darbībām, kas nav VTNP, jo īpaši darbībām, kuru veikšanai tiek izmantota infrastruktūra, kas nepieciešama VTNP sniegšanai, daļēji vai pilnīgi jāpiešķir VTNP finansēšanai. |
| --- | --- |

46.

Dalībvalsts var nolemt, ka peļņa no citām darbībām, kas nav VTNP, jo īpaši darbībām, kuru veikšanai tiek izmantota infrastruktūra, kas nepieciešama VTNP sniegšanai, daļēji vai pilnīgi jāpiešķir VTNP finansēšanai.

Pārmērīga kompensācija

| 47. | Pārmērīga kompensācija jāsaprot kā kompensācija, ko uzņēmums saņem un kas pārsniedz 21. punktā minēto atbalsta summu visā līguma spēkā esamības laikā. Saskaņā ar 39. līdz 42. punktu iepriekš pārpalikumu, kas rodas no necerēti liela efektivitātes pieauguma, uzņēmums var paturēt kā saprātīgu papildu peļņu, kā noteikts pilnvarojuma aktā (23). |
| --- | --- |

47.

Pārmērīga kompensācija jāsaprot kā kompensācija, ko uzņēmums saņem un kas pārsniedz 21. punktā minēto atbalsta summu visā līguma spēkā esamības laikā. Saskaņā ar 39. līdz 42. punktu iepriekš pārpalikumu, kas rodas no necerēti liela efektivitātes pieauguma, uzņēmums var paturēt kā saprātīgu papildu peļņu, kā noteikts pilnvarojuma aktā (23).

| 48. | Tā kā VTNP īstenošanai pārmērīga peļņa nav nepieciešama, runa ir par valsts atbalstu, kas nav saderīgs. |
| --- | --- |

48.

Tā kā VTNP īstenošanai pārmērīga peļņa nav nepieciešama, runa ir par valsts atbalstu, kas nav saderīgs.

| 49. | Dalībvalstīm jāpārliecinās, vai kompensācija saistībā ar VTNP sniegšanu tiek piešķirta saskaņā ar šajā paziņojumā noteiktajām prasībām un jo īpaši, vai uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz summu, kas noteikta atbilstoši šajā iedaļā minētajām prasībām. Pēc Komisijas pieprasījuma tām jāsniedz pierādījumi. Pilnvarojuma perioda beigās tās veic regulāras pārbaudes vai nodrošina šādu pārbaužu veikšanu, un jebkurā gadījumā šādas pārbaudes tiek veiktas vismaz reizi 3 gados. Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts, izmantojot citus līdzekļus, nevis publiskā iepirkuma procedūru ar publikāciju (24), pārbaudes parasti jāveic vismaz reizi 2 gados. |
| --- | --- |

49.

Dalībvalstīm jāpārliecinās, vai kompensācija saistībā ar VTNP sniegšanu tiek piešķirta saskaņā ar šajā paziņojumā noteiktajām prasībām un jo īpaši, vai uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz summu, kas noteikta atbilstoši šajā iedaļā minētajām prasībām. Pēc Komisijas pieprasījuma tām jāsniedz pierādījumi. Pilnvarojuma perioda beigās tās veic regulāras pārbaudes vai nodrošina šādu pārbaužu veikšanu, un jebkurā gadījumā šādas pārbaudes tiek veiktas vismaz reizi 3 gados. Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts, izmantojot citus līdzekļus, nevis publiskā iepirkuma procedūru ar publikāciju (24), pārbaudes parasti jāveic vismaz reizi 2 gados.

| 50. | Ja attiecīgā dalībvalsts jau iepriekš ir noteikusi fiksētu kompensācijas līmeni, kurā ir pienācīgi paredzēts un ņemts vērā efektivitātes pieaugums, kādu sabiedriskā pakalpojuma sniedzējam paredzēts gūt pilnvarojuma akta darbības laikā, pamatojoties uz izmaksu un ieņēmumu pareizu sadali un pamatotām cerībām, kā aprakstīts šajā iedaļā, pārmērīgas kompensācijas pārbaude principā aprobežojas ar pārbaudi, vai peļņas līmenis, kādu pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs sasniegt saskaņā ar pilnvarojuma aktu, patiešām ir saprātīgs, veicot arī iepriekšēju vērtējumu. |
| --- | --- |

50.

Ja attiecīgā dalībvalsts jau iepriekš ir noteikusi fiksētu kompensācijas līmeni, kurā ir pienācīgi paredzēts un ņemts vērā efektivitātes pieaugums, kādu sabiedriskā pakalpojuma sniedzējam paredzēts gūt pilnvarojuma akta darbības laikā, pamatojoties uz izmaksu un ieņēmumu pareizu sadali un pamatotām cerībām, kā aprakstīts šajā iedaļā, pārmērīgas kompensācijas pārbaude principā aprobežojas ar pārbaudi, vai peļņas līmenis, kādu pakalpojuma sniedzējs ir tiesīgs sasniegt saskaņā ar pilnvarojuma aktu, patiešām ir saprātīgs, veicot arī iepriekšēju vērtējumu.

2.9.   Papildu prasības, kas var būt vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka tirdzniecības attīstība netiek ietekmēta tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm

| 51. | Ar 2.1. līdz 2.8. iedaļā noteikto prasību izpildi parasti pietiek, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci veidā, kas kaitētu Savienības interesēm. |
| --- | --- |

51.

Ar 2.1. līdz 2.8. iedaļā noteikto prasību izpildi parasti pietiek, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci veidā, kas kaitētu Savienības interesēm.

| 52. | Tomēr ir iespējams, ka dažos izņēmuma gadījumos vēl joprojām pastāv nopietni konkurences traucējumi iekšējā tirgū, un atbalsts var ietekmēt tirdzniecību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm. |
| --- | --- |

52.

Tomēr ir iespējams, ka dažos izņēmuma gadījumos vēl joprojām pastāv nopietni konkurences traucējumi iekšējā tirgū, un atbalsts var ietekmēt tirdzniecību tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm.

| 53. | Šādā gadījumā Komisija izskatīs, vai šādus traucējumus var mazināt, izvirzot dalībvalstīm nosacījumus vai pieprasot tām uzņemties saistības. |
| --- | --- |

53.

Šādā gadījumā Komisija izskatīs, vai šādus traucējumus var mazināt, izvirzot dalībvalstīm nosacījumus vai pieprasot tām uzņemties saistības.

| 54. | Būtiski konkurences traucējumi, piemēram, tādi, lai kaitētu Savienības interesēm, tiek prognozēti tikai ārkārtas apstākļos. Komisija uzmanību vērsīs tikai uz traucējumiem, ko rada atbalsts, kas būtiski negatīvi ietekmē citas dalībvalstis un iekšējā tirgus darbību, piemēram, jo šie traucējumi liedz uzņēmumiem, kas darbojas būtiskās tautsaimniecības nozarēs, izvērst savu darbību tādā mērā, lai tie varētu efektīvi funkcionēt. |
| --- | --- |

54.

Būtiski konkurences traucējumi, piemēram, tādi, lai kaitētu Savienības interesēm, tiek prognozēti tikai ārkārtas apstākļos. Komisija uzmanību vērsīs tikai uz traucējumiem, ko rada atbalsts, kas būtiski negatīvi ietekmē citas dalībvalstis un iekšējā tirgus darbību, piemēram, jo šie traucējumi liedz uzņēmumiem, kas darbojas būtiskās tautsaimniecības nozarēs, izvērst savu darbību tādā mērā, lai tie varētu efektīvi funkcionēt.

| 55. | Šādi traucējumi var rasties, piemēram, situācijā, kad pilnvarojuma akta termiņu nevar pamatot ar objektīviem kritērijiem (piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami), vai arī pilnvarojuma aktā apvienoti vairāki uzdevumi (parasti tiem piemēro atsevišķus pilnvarojuma aktus, nezaudējot sociālos labumus un neradot papildu izmaksas attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un lietderību). Šādā gadījumā Komisija izskatītu, vai to pašu sabiedrisko pakalpojumu var sniegt ar tādiem pašiem rezultātiem, taču veidā, kas rada mazākus konkurences traucējumus, piemēram, ar pilnvarojumu, kas termiņa un darbības jomas ziņā ir daudz ierobežotāks, vai ar atsevišķiem pilnvarojumiem. |
| --- | --- |

55.

Šādi traucējumi var rasties, piemēram, situācijā, kad pilnvarojuma akta termiņu nevar pamatot ar objektīviem kritērijiem (piemēram, vajadzību amortizēt pamatlīdzekļus, kas nav pārnesami), vai arī pilnvarojuma aktā apvienoti vairāki uzdevumi (parasti tiem piemēro atsevišķus pilnvarojuma aktus, nezaudējot sociālos labumus un neradot papildu izmaksas attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas efektivitāti un lietderību). Šādā gadījumā Komisija izskatītu, vai to pašu sabiedrisko pakalpojumu var sniegt ar tādiem pašiem rezultātiem, taču veidā, kas rada mazākus konkurences traucējumus, piemēram, ar pilnvarojumu, kas termiņa un darbības jomas ziņā ir daudz ierobežotāks, vai ar atsevišķiem pilnvarojumiem.

| 56. | Nepieciešamība veikt rūpīgāku vērtējumu var rasties arī gadījumos, kad dalībvalsts sabiedriskā pakalpojuma sniedzējam bez atlases procedūras, kas būtu balstīta uz konkurences principiem, uztic VTNP sniegšanas uzdevumu nerezervētā tirgū, kur jau tiek sniegti ļoti līdzīgi pakalpojumi vai tuvākajā nākotnē tādus ir paredzēts sniegt, ja netiek sniegts VTNP. Šī negatīvā ietekme uz tirdzniecības attīstību var būt izteiktāka gadījumos, kad VTNP jāpiedāvā par cenu, kas ir zemāka par jebkura faktiskā vai iespējamā pakalpojuma sniedzēja piedāvāto cenu, tādējādi neļaujot tiem ienākt tirgū. Tāpēc Komisija, pilnībā ievērojot attiecīgās dalībvalsts plašo izvēli attiecībā uz VTNP definēšanu, var pieprasīt grozījumu veikšanu, piemēram, attiecībā uz atbalsta piešķiršanu gadījumos, kad tā var pamatoti pierādīt, ka to pašu VTNP lietotājiem var sniegt ar tādiem pašiem nosacījumiem, taču radot mazākus konkurences traucējumus un zemākas izmaksas valstij. |
| --- | --- |

56.

Nepieciešamība veikt rūpīgāku vērtējumu var rasties arī gadījumos, kad dalībvalsts sabiedriskā pakalpojuma sniedzējam bez atlases procedūras, kas būtu balstīta uz konkurences principiem, uztic VTNP sniegšanas uzdevumu nerezervētā tirgū, kur jau tiek sniegti ļoti līdzīgi pakalpojumi vai tuvākajā nākotnē tādus ir paredzēts sniegt, ja netiek sniegts VTNP. Šī negatīvā ietekme uz tirdzniecības attīstību var būt izteiktāka gadījumos, kad VTNP jāpiedāvā par cenu, kas ir zemāka par jebkura faktiskā vai iespējamā pakalpojuma sniedzēja piedāvāto cenu, tādējādi neļaujot tiem ienākt tirgū. Tāpēc Komisija, pilnībā ievērojot attiecīgās dalībvalsts plašo izvēli attiecībā uz VTNP definēšanu, var pieprasīt grozījumu veikšanu, piemēram, attiecībā uz atbalsta piešķiršanu gadījumos, kad tā var pamatoti pierādīt, ka to pašu VTNP lietotājiem var sniegt ar tādiem pašiem nosacījumiem, taču radot mazākus konkurences traucējumus un zemākas izmaksas valstij.

| 57. | Stingrāka kontrole ir pamatota gadījumā, ja pakalpojumu sniegšanas pienākums ir saistīts ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kas būtiski ierobežo konkurenci iekšējā tirgū tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm. Lai arī šādas lietas galvenokārt tiek izskatītas saskaņā ar Līguma 106. panta 1. punktu, valsts atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu gadījumos, kad ekskluzīvās tiesības paredz priekšrocības, kuras nav iespējams pareizi izvērtēt, izteikt skaitļos vai konstatēt saskaņā ar iepriekš 2.8. iedaļā aprakstītajām metodēm VTNP neto izmaksu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

57.

Stingrāka kontrole ir pamatota gadījumā, ja pakalpojumu sniegšanas pienākums ir saistīts ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kas būtiski ierobežo konkurenci iekšējā tirgū tiktāl, lai kaitētu Savienības interesēm. Lai arī šādas lietas galvenokārt tiek izskatītas saskaņā ar Līguma 106. panta 1. punktu, valsts atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu gadījumos, kad ekskluzīvās tiesības paredz priekšrocības, kuras nav iespējams pareizi izvērtēt, izteikt skaitļos vai konstatēt saskaņā ar iepriekš 2.8. iedaļā aprakstītajām metodēm VTNP neto izmaksu aprēķināšanai.

| 58. | Komisija uzmanību pievērsīs arī situācijām, kurās, pateicoties atbalstam, uzņēmums var finansēt tādas infrastruktūras izveidi vai lietošanu, kas nav reproducējama un ļauj tam ierobežot piekļuvi tirgum, kurā tiek sniegts VTNP, vai saistītiem attiecīgiem tirgiem. Šādā gadījumā var būt lietderīgi prasīt, lai konkurentiem tiktu sniegta taisnīga un nediskriminējoša piekļuve šai infrastruktūrai ar atbilstošiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

58.

Komisija uzmanību pievērsīs arī situācijām, kurās, pateicoties atbalstam, uzņēmums var finansēt tādas infrastruktūras izveidi vai lietošanu, kas nav reproducējama un ļauj tam ierobežot piekļuvi tirgum, kurā tiek sniegts VTNP, vai saistītiem attiecīgiem tirgiem. Šādā gadījumā var būt lietderīgi prasīt, lai konkurentiem tiktu sniegta taisnīga un nediskriminējoša piekļuve šai infrastruktūrai ar atbilstošiem nosacījumiem.

| 59. | Ja konkurences traucējumi rodas tādēļ, ka pilnvarojuma akts traucē efektīvi īstenot vai piemērot Savienības tiesību aktus, kuru mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, Komisija izskatīs, vai attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu iespējams sniegt tikpat labi veidā, kas rada mazākus konkurences traucējumus, piemēram, pilnībā īstenojot nozaru Savienības tiesību aktus. |
| --- | --- |

59.

Ja konkurences traucējumi rodas tādēļ, ka pilnvarojuma akts traucē efektīvi īstenot vai piemērot Savienības tiesību aktus, kuru mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, Komisija izskatīs, vai attiecīgo sabiedrisko pakalpojumu iespējams sniegt tikpat labi veidā, kas rada mazākus konkurences traucējumus, piemēram, pilnībā īstenojot nozaru Savienības tiesību aktus.

2.10.   Pārredzamība

| 60. | Attiecībā uz katru VTNP, uz ko attiecas šis paziņojums, attiecīgajai dalībvalstij internetā vai ar citiem piemērotiem līdzekļiem jāpublicē šāda informācija:






  a) | 14. punktā minēto sabiedrisko apspriežu rezultāti vai citi piemēroti instrumenti; |
| --- | --- | --- |

60.

Attiecībā uz katru VTNP, uz ko attiecas šis paziņojums, attiecīgajai dalībvalstij internetā vai ar citiem piemērotiem līdzekļiem jāpublicē šāda informācija:

a)

14. punktā minēto sabiedrisko apspriežu rezultāti vai citi piemēroti instrumenti;

| b) | sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saturs un ilgums; |
| --- | --- |

b)

sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saturs un ilgums;

| c) | attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā aptvertā teritorija; |
| --- | --- |

c)

attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā aptvertā teritorija;

| d) | atbalsta summa, kas uzņēmumam tiek piešķirta katru gadu. |
| --- | --- |

d)

atbalsta summa, kas uzņēmumam tiek piešķirta katru gadu.

2.11.   Atbalsts, kas atbilst nosacījumiem, kuri minēti 2. panta 1. punktā Lēmumā 2012/21/ES

| 61. | Principus, kas izklāstīti 14., 19., 20., 24., 39., 51. līdz 59. punktā un 60. punkta a) apakšpunktā, nepiemēro atbalstam, kas atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 2. panta 1. punktā Lēmumā 2012/21/ES. |
| --- | --- |

61.

Principus, kas izklāstīti 14., 19., 20., 24., 39., 51. līdz 59. punktā un 60. punkta a) apakšpunktā, nepiemēro atbalstam, kas atbilst nosacījumiem, kas paredzēti 2. panta 1. punktā Lēmumā 2012/21/ES.

3.   ZIŅOŠANA UN VĒRTĒJUMS

| 62. | Dalībvalstis Komisijai reizi divos gados iesniedz ziņojumu par atbilstību šim paziņojumam. Ziņojumos jāsniedz pārskats par šā paziņojuma piemērošanu dažādiem pakalpojumu sniedzēju sektoriem, tostarp:






  a) | apraksts par šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošanu pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis paziņojums, tostarp iekšējiem pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

62.

Dalībvalstis Komisijai reizi divos gados iesniedz ziņojumu par atbilstību šim paziņojumam. Ziņojumos jāsniedz pārskats par šā paziņojuma piemērošanu dažādiem pakalpojumu sniedzēju sektoriem, tostarp:

a)

apraksts par šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošanu pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis paziņojums, tostarp iekšējiem pakalpojumiem;

| b) | informācija par kopējo atbalsta summu, ko piešķir uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šā paziņojuma darbības joma, un kas ir sadalīta atkarībā no tā, kurā tautsaimniecības nozarē atbalsta saņēmējs veic darbību; |
| --- | --- |

b)

informācija par kopējo atbalsta summu, ko piešķir uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šā paziņojuma darbības joma, un kas ir sadalīta atkarībā no tā, kurā tautsaimniecības nozarē atbalsta saņēmējs veic darbību;

| c) | norāde par to, vai attiecībā uz konkrētu pakalpojuma veidu šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošana ir bijusi par iemeslu sarežģījumiem vai sūdzībām, ko iesniegušas trešās personas; un |
| --- | --- |

c)

norāde par to, vai attiecībā uz konkrētu pakalpojuma veidu šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošana ir bijusi par iemeslu sarežģījumiem vai sūdzībām, ko iesniegušas trešās personas; un

| d) | cita informācija par šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošanu, ko pieprasa Komisija un kas jāpaziņo laicīgi pirms šā ziņojuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

d)

cita informācija par šajā paziņojumā izklāstīto principu piemērošanu, ko pieprasa Komisija un kas jāpaziņo laicīgi pirms šā ziņojuma iesniegšanas.

Pirmo ziņojumu iesniedz vēlākais līdz 2014. gada 30. jūnijam.

| 63. | Turklāt saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (25) (tagad Līguma 108. pants) un Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (26), dalībvalstīm Komisijai jāiesniedz gada ziņojumi par atbalstu, kas piešķirts, balstoties uz lēmumu, ko Komisija pieņēmusi, atsaucoties uz šo paziņojumu. |
| --- | --- |

63.

Turklāt saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (25) (tagad Līguma 108. pants) un Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (26), dalībvalstīm Komisijai jāiesniedz gada ziņojumi par atbalstu, kas piešķirts, balstoties uz lēmumu, ko Komisija pieņēmusi, atsaucoties uz šo paziņojumu.

| 64. | Ziņojumus publicēs Komisijas interneta vietnē. |
| --- | --- |

64.

Ziņojumus publicēs Komisijas interneta vietnē.

| 65. | Komisija plāno šo paziņojumu pārskatīt līdz 2017. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

65.

Komisija plāno šo paziņojumu pārskatīt līdz 2017. gada 31. janvārim.

4.   KOMISIJAS LĒMUMIEM PIEVIENOTIE NOSACĪJUMI UN SAISTĪBAS

| 66. | Saskaņā ar 7. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 pozitīvā lēmumā Komisija var ietvert nosacījumus, saskaņā ar kuriem atbalsts uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, un noteikt pienākumus, kas ļauj uzraudzīt tās lēmuma izpildi. Attiecībā uz VTNP var būt nepieciešami nosacījumi un saistības, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts nerada nepamatotus konkurences un tirdzniecības traucējumus iekšējā tirgū. Šajā kontekstā, ņemot vērā īpašo situāciju saistībā ar katru vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, var būt nepieciešami periodiski ziņojumi vai nepieciešamas citas saistības. |
| --- | --- |

66.

Saskaņā ar 7. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 pozitīvā lēmumā Komisija var ietvert nosacījumus, saskaņā ar kuriem atbalsts uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu, un noteikt pienākumus, kas ļauj uzraudzīt tās lēmuma izpildi. Attiecībā uz VTNP var būt nepieciešami nosacījumi un saistības, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts nerada nepamatotus konkurences un tirdzniecības traucējumus iekšējā tirgū. Šajā kontekstā, ņemot vērā īpašo situāciju saistībā ar katru vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu, var būt nepieciešami periodiski ziņojumi vai nepieciešamas citas saistības.

5.   NOSTĀDŅU PIEMĒROŠANA

| 67. | Komisija šo paziņojumu piemēros no 2012. gada 31. janvāra. |
| --- | --- |

67.

Komisija šo paziņojumu piemēros no 2012. gada 31. janvāra.

| 68. | Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros visiem atbalsta projektiem, par ko tai ziņots, un saskaņā ar šiem principiem pieņems lēmumu par šiem projektiem, pat ja par attiecīgajiem projektiem ziņots pirms 2012. gada 31. janvāra. |
| --- | --- |

68.

Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros visiem atbalsta projektiem, par ko tai ziņots, un saskaņā ar šiem principiem pieņems lēmumu par šiem projektiem, pat ja par attiecīgajiem projektiem ziņots pirms 2012. gada 31. janvāra.

| 69. | Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma. Taču, ja atbalsts tika piešķirts pirms 2012. gada 31. janvāra,14., 19., 20., 24., 39. un 60. punktā minētos principus nepiemēro. |
| --- | --- |

69.

Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma. Taču, ja atbalsts tika piešķirts pirms 2012. gada 31. janvāra,14., 19., 20., 24., 39. un 60. punktā minētos principus nepiemēro.

6.   ATTIECĪGI PASĀKUMI

| 70. | Kā attiecīgus pasākumus saskaņā ar Līguma 108. panta 1. punktu Komisija ierosina dalībvalstīm līdz 2013. gada 31. janvārim publicēt sarakstu ar spēkā esošajām atbalsta shēmām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kuras jāsaskaņo ar šo paziņojumu, savukārt līdz 2014. gada 31. janvārim šīs atbalsta shēmas jāsaskaņo ar šo paziņojumu. |
| --- | --- |

70.

Kā attiecīgus pasākumus saskaņā ar Līguma 108. panta 1. punktu Komisija ierosina dalībvalstīm līdz 2013. gada 31. janvārim publicēt sarakstu ar spēkā esošajām atbalsta shēmām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kuras jāsaskaņo ar šo paziņojumu, savukārt līdz 2014. gada 31. janvārim šīs atbalsta shēmas jāsaskaņo ar šo paziņojumu.

| 71. | Dalībvalstīm vēlākais līdz 2012. gada 29. februārim jāapstiprina Komisijai, ka tās piekrīt attiecīgajiem ierosinātajiem pasākumiem. Ja nekāda atbilde netiks saņemta, Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts nepiekrīt. |
| --- | --- |

71.

Dalībvalstīm vēlākais līdz 2012. gada 29. februārim jāapstiprina Komisijai, ka tās piekrīt attiecīgajiem ierosinātajiem pasākumiem. Ja nekāda atbilde netiks saņemta, Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts nepiekrīt.

---

(1)  Spriedumi lietā C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 2003, Recueil I-7747, un apvienotajās lietās no C-34/01 līdz C-38/01 Enirisorse SpA pret Finanšu ministriju, 2003, Recueil I-14243.

(2)  Spriedumā Altmark lietā Tiesa nolēma, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu, ja ir izpildīti četri kumulatīvi kritēriji. Pirmkārt, saņēmējam uzņēmumam faktiski jābūt pienākumam pildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, un šim pienākumam jābūt skaidri definētam. Otrkārt, parametri, pēc kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš, ievērojot objektivitāti un pārredzamību. Treškārt, kompensācija nedrīkst pārsniegt summu, kas ir nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kādas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Ceturtkārt, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kurš spētu sniegt šos pakalpojumus par sabiedrībai viszemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas summa jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas, pildot šo pienākumu, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi.

(3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 23 lpp.

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 4 lpp.

(5)  OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.

(6)  OV L 7, 11.1.2012.

(7)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

(8)  OV C 257, 27.10.2009., 1. lpp.,

(9)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

(10)  OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.

(11)  Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību.

(12)  Šajā kontekstā ar neto izmaksām saprot 25. punktā noteiktās neto izmaksas vai izmaksas, no kurām atskaitīti ieņēmumi, gadījumos, kad nav iespējams piemērot novērsto neto izmaksu metodi.

(13)  Publiski informācijas avoti; izmaksas, kādas VTNP sniedzējam radušās iepriekš; izmaksas konkurentiem; uzņēmējdarbības plāni; nozaru pārskati utt.

(14)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

(15)  OV L 15, 21.1.1998, 14. lpp.

(16)  Chronopost lietā (apvienotās lietas C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P, Chronopost SA, 2003, Recueil I-6993), Tiesa atsaucās uz “normāliem tirgus apstākļiem”: “Tā kā nav iespējams salīdzināt La Poste situāciju ar situāciju, kādā atrodas privāts koncerns, kas nedarbojas rezervētā nozarē, “normāli tirgus apstākļi”, kuri vienmēr ir teorētiska rakstura, jānovērtē attiecībā pret pieejamajiem objektīviem un pārbaudāmiem elementiem”.

(17)  Attiecībā uz saprātīgu peļņu tiks veikts iepriekšējs novērtējums (balstoties drīzāk uz paredzamo peļņu, nevis reāli gūto peļņu), lai neliegtu izmantot stimulus konkrētajam uzņēmumam palielināt efektivitāti, īstenojot darbības, kas nav VTNP.

(18)  Kapitāla rentabilitātes koeficients šeit ir definēts kā iekšējā procentuālā atdeve, ko uzņēmums projekta darbības laikā gūst no ieguldītā kapitāla, proti, iekšējā procentuālā atdeve attiecībā pret naudas plūsmu saistībā ar līgumu.

(19)  Jebkurā konkrētā gadā grāmatvedības jēdziens “pašu kapitāla atdeve” (ROE) tiek definēts kā attiecība starp peļņu pirms procentiem un nodokļiem (EBIT) un pašu kapitālu attiecīgajā gadā. Vidējie gada ieņēmumi jāaprēķina visā pilnvarojuma spēkā esamības laikā, kā diskonta faktoru piemērojot, atkarībā no katra atsevišķa gadījuma, vai nu uzņēmuma kapitāla izmaksas, vai likmi, kas noteikta Komisijas paziņojumā par atsauces likmi.

(20)  Mijmaiņas darījumu likme ir ekvivalents starpbanku piedāvātajai likmei (IBOR likme), bet ar garāku termiņu. Finanšu tirgos tā tiek izmantota kā pamatlikme finansējuma likmes aprēķināšanai.

(21)  Prēmija 100 bāzes punktu apmērā cita starpā ir paredzēta, lai kompensētu likviditātes risku, kas saistīts ar to, ka VTNP sniedzējs, kurš iegulda kapitālu līgumā par šāda pakalpojuma sniegšanu, piesaista šo kapitālu visa pilnvarojuma akta darbības laikā un nespēs savu daļu pārdot tik ātri un lēti, kā tas būtu gadījumā ar plaši pieejamu aktīvu bez likviditātes riska.

(22)  Piemēram, salīdzinot uzņēmuma vidējo svērto kapitāla izmaksu (WACC) saistībā ar attiecīgo darbību vai ar nozares kapitāla vidējo atdevi pēdējos gados, ņemot vērā to, vai iepriekšējie dati var būt lietderīgi turpmākām prognozēm.

(23)  Tāpat arī, ja paredzēts pilnvarojumā, uzņēmumam daļēji jāsedz deficīts, ko rada fakts, ka efektivitātes pieaugums ir mazāks par prognozēto.

(24)  Piemēram, atbalsts, kas ir piešķirts saistībā ar iekšējiem līgumiem, koncesijām, kuras nav piešķirtas konkursa kārtībā, un publiskā iepirkuma procedūrām bez iepriekšējas publicēšanas.

(25)  OV L 83, 27.3.1999, 1. lpp.

(26)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/23

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Projekta satura apstiprinājums Komisijas regulai par de minimis atbalsta piešķiršanu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 8/04

Komisija 2011. gada 20. decembrī apstiprināja projekta saturu Komisijas regulai par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Komisijas regulas projekts ir pievienots šā paziņojuma pielikumā. Sabiedriskā apspriešana par šo Komisijas regulas projektu ilgs vienu mēnesi no šā paziņojuma publicēšanas brīža.

---

PIELIKUMS

PROJEKTS KOMISIJAS REGULAI (ES) Nr. .../...

(2011. gada 20. decembris)

par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 994/98 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu (1), un jo īpaši tā 2. panta 1. punktu,

publicējusi šīs regulas projektu (2),

pēc apspriešanās ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 994/98 pilnvaro Komisiju ar regulu noteikt ierobežojumu, par kuru mazākus atbalsta pasākumus uzskata par neatbilstīgiem visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, un tāpēc uz tiem neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 994/98 pilnvaro Komisiju ar regulu noteikt ierobežojumu, par kuru mazākus atbalsta pasākumus uzskata par neatbilstīgiem visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, un tāpēc uz tiem neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas procedūra.

| (2) | Pamatojoties uz minēto regulu, Komisija pieņēma 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (3), kurā paredzēts vispārējs de minimis limits EUR 200 000 vienam saņēmējam trīs fiskālo gadu laikā. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz minēto regulu, Komisija pieņēma 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (3), kurā paredzēts vispārējs de minimis limits EUR 200 000 vienam saņēmējam trīs fiskālo gadu laikā.

| (3) | Komisijas pieredze, piemērojot valsts atbalsta noteikumus uzņēmumiem, kuri nodrošina pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi Līguma 106. panta 2. punkta izpratnē, liecina, ka augšējā robeža, zem kuras šādiem uzņēmumiem piešķirtās priekšrocības var uzskatīt par tādām, kas neietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību un/vai nekropļo vai nedraud kropļot konkurenci, dažos gadījumos var atšķirties no vispārējās de minimis augšējās robežas, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1998/2006. Vismaz dažas no minētajām priekšrocībām visticamāk būs kompensācija par papildu izmaksām, kas saistītas ar pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu. Turklāt daudzām darbībām, kas kvalificējamas kā pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšana, ir ierobežota teritoriālā darbības joma. Tādējādi ir atbilstīgi līdzās Regulai (EK) Nr. 1998/2006 ieviest regulu, kurā iekļauti konkrēti de minimis noteikumi uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas pieredze, piemērojot valsts atbalsta noteikumus uzņēmumiem, kuri nodrošina pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi Līguma 106. panta 2. punkta izpratnē, liecina, ka augšējā robeža, zem kuras šādiem uzņēmumiem piešķirtās priekšrocības var uzskatīt par tādām, kas neietekmē dalībvalstu savstarpējo tirdzniecību un/vai nekropļo vai nedraud kropļot konkurenci, dažos gadījumos var atšķirties no vispārējās de minimis augšējās robežas, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1998/2006. Vismaz dažas no minētajām priekšrocībām visticamāk būs kompensācija par papildu izmaksām, kas saistītas ar pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu. Turklāt daudzām darbībām, kas kvalificējamas kā pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšana, ir ierobežota teritoriālā darbības joma. Tādējādi ir atbilstīgi līdzās Regulai (EK) Nr. 1998/2006 ieviest regulu, kurā iekļauti konkrēti de minimis noteikumi uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

| (4) | Ņemot vērā Komisijas pieredzi, atbalsts, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, būtu jāuzskata par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un/vai nekropļo vai nedraud kropļot konkurenci, ja kopējā summa atbalstam, kas piešķirts saņēmējam uzņēmumam pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai, nepārsniedz EUR 500 000 jebkuru trīs fiskālo gadu periodā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā Komisijas pieredzi, atbalsts, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, būtu jāuzskata par tādu, kas neietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un/vai nekropļo vai nedraud kropļot konkurenci, ja kopējā summa atbalstam, kas piešķirts saņēmējam uzņēmumam pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai, nepārsniedz EUR 500 000 jebkuru trīs fiskālo gadu periodā.

| (5) | Ņemot vērā īpašos noteikumus, ko piemēro lauksaimniecības primārās ražošanas, zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs, kā arī risku, ka Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem varētu atbilst par šajā regulā noteiktajām mazākas atbalsta summas šajās nozarēs, šī regula nav jāpiemēro minētajām nozarēm. Tas neskar pasākumus, kas piešķirti uzņēmumiem, kuri darbojas zivsaimniecības nozarē un sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas nav saistīts ar zivsaimniecības produktiem, piemēram, atkritumu vākšana jūrā. Lai ņemtu vērā to uzņēmumu, kas darbojas kravas autotransporta un pasažieru pārvadājumu jomā, mazo vidējo izmēru, kā arī, ņemot vērā minētās nozares jaudas pārpalikumu un transporta politikas mērķus attiecībā uz autoceļu pārslogotību un kravas pārvadājumiem, ir jāizslēdz atbalsts kravas autotransporta līdzekļu iegādei uzņēmumiem, kuri veic kravas komercpārvadājumus ar autotransportu. Tas neliek apšaubīt Komisijas labvēlīgo attieksmi pret valsts atbalstu tīrākiem un videi nekaitīgākiem transportlīdzekļiem, kas pausta Savienības tiesību aktos papildus šai regulai. Ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra Lēmumu 2010/787/ES par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (4), šī regula nebūtu jāpiemēro ogļu nozarei. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā īpašos noteikumus, ko piemēro lauksaimniecības primārās ražošanas, zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs, kā arī risku, ka Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem varētu atbilst par šajā regulā noteiktajām mazākas atbalsta summas šajās nozarēs, šī regula nav jāpiemēro minētajām nozarēm. Tas neskar pasākumus, kas piešķirti uzņēmumiem, kuri darbojas zivsaimniecības nozarē un sniedz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas nav saistīts ar zivsaimniecības produktiem, piemēram, atkritumu vākšana jūrā. Lai ņemtu vērā to uzņēmumu, kas darbojas kravas autotransporta un pasažieru pārvadājumu jomā, mazo vidējo izmēru, kā arī, ņemot vērā minētās nozares jaudas pārpalikumu un transporta politikas mērķus attiecībā uz autoceļu pārslogotību un kravas pārvadājumiem, ir jāizslēdz atbalsts kravas autotransporta līdzekļu iegādei uzņēmumiem, kuri veic kravas komercpārvadājumus ar autotransportu. Tas neliek apšaubīt Komisijas labvēlīgo attieksmi pret valsts atbalstu tīrākiem un videi nekaitīgākiem transportlīdzekļiem, kas pausta Savienības tiesību aktos papildus šai regulai. Ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra Lēmumu 2010/787/ES par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (4), šī regula nebūtu jāpiemēro ogļu nozarei.

| (6) | Ņemot vērā līdzības starp lauksaimniecības produktu, no vienas puses, un nelauksaimniecības produktu, no otras puses, pārstrādi un tirdzniecību, šī regula būtu jāpiemēro lauksaimniecības produktu pārstrādei un tirdzniecībai, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Šajā saistībā par pārstrādi un tirdzniecību nebūtu jāuzskata nedz saimniecībā veiktās darbības, lai produktu sagatavotu pirmajai pārdošanai, piemēram, graudaugu novākšana, pļaušana vai kulšana vai olu iepakošana utt., nedz pirmā pārdošana mazumtirgotājiem vai pārstrādātājiem. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā līdzības starp lauksaimniecības produktu, no vienas puses, un nelauksaimniecības produktu, no otras puses, pārstrādi un tirdzniecību, šī regula būtu jāpiemēro lauksaimniecības produktu pārstrādei un tirdzniecībai, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Šajā saistībā par pārstrādi un tirdzniecību nebūtu jāuzskata nedz saimniecībā veiktās darbības, lai produktu sagatavotu pirmajai pārdošanai, piemēram, graudaugu novākšana, pļaušana vai kulšana vai olu iepakošana utt., nedz pirmā pārdošana mazumtirgotājiem vai pārstrādātājiem.

| (7) | Eiropas Kopienu Tiesas praksē ir noteikts, ka tiklīdz Savienība ir pieņēmusi tiesību aktu par tirgus kopīgu organizāciju attiecīgā lauksaimniecības nozarē, dalībvalstu pienākums ir atturēties no tādu pasākumu veikšanas, kas varētu kaitēt kopīgajai organizācijai vai paredzēt izņēmumus no tās. Šā iemesla dēļ šī regula nebūtu jāpiemēro atbalstam, kura apjoms ir noteikts, pamatojoties uz iepirkto vai tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu. Tāpat tā nebūtu jāpiemēro de minimis atbalstam, kurš ir saistīts ar pienākumu šajā atbalstā dalīties ar sākotnējiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Kopienu Tiesas praksē ir noteikts, ka tiklīdz Savienība ir pieņēmusi tiesību aktu par tirgus kopīgu organizāciju attiecīgā lauksaimniecības nozarē, dalībvalstu pienākums ir atturēties no tādu pasākumu veikšanas, kas varētu kaitēt kopīgajai organizācijai vai paredzēt izņēmumus no tās. Šā iemesla dēļ šī regula nebūtu jāpiemēro atbalstam, kura apjoms ir noteikts, pamatojoties uz iepirkto vai tirgū laisto produktu cenu vai daudzumu. Tāpat tā nebūtu jāpiemēro de minimis atbalstam, kurš ir saistīts ar pienākumu šajā atbalstā dalīties ar sākotnējiem ražotājiem.

| (8) | Šo regulu nedrīkstētu attiecināt uz de minimis eksporta atbalstu vai de minimis atbalstu par labu vietējiem produktiem attiecībā pret importētiem produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Šo regulu nedrīkstētu attiecināt uz de minimis eksporta atbalstu vai de minimis atbalstu par labu vietējiem produktiem attiecībā pret importētiem produktiem.

| (9) | Šo regulu nedrīkstētu piemērot grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tādā nozīmē, kā tie definēti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (5). |
| --- | --- |

(9)

Šo regulu nedrīkstētu piemērot grūtībās nonākušiem uzņēmumiem tādā nozīmē, kā tie definēti Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (5).

| (10) | Nedrīkstētu pastāvēt iespēja de minimis augšējo robežu pārsniegušu valsts atbalstu sadalīt mazākās daļās, kuras katra atsevišķi atbilst šīs regulas darbības jomai. |
| --- | --- |

(10)

Nedrīkstētu pastāvēt iespēja de minimis augšējo robežu pārsniegušu valsts atbalstu sadalīt mazākās daļās, kuras katra atsevišķi atbilst šīs regulas darbības jomai.

| (11) | Atbilstīgi principiem, kas attiecas uz atbalstu atbilstoši Līguma 107. panta 1. punktam de minimis atbalsts būtu jāuzskata par piešķirtu brīdī, kad likumīgās tiesības saņemt atbalstu ir nodotas uzņēmumam saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi principiem, kas attiecas uz atbalstu atbilstoši Līguma 107. panta 1. punktam de minimis atbalsts būtu jāuzskata par piešķirtu brīdī, kad likumīgās tiesības saņemt atbalstu ir nodotas uzņēmumam saskaņā ar piemērojamo valsts tiesisko regulējumu.

| (12) | Lai novērstu to, ka tiek apieti maksimālās atbalsta intensitātes ierobežojumi, kuri paredzēti dažādos Savienības tiesību aktos, attiecībā uz vienu un to pašu projektu de minimis atbalstu nedrīkstētu kumulēt ar valsts atbalstu attiecībā uz tām pašām attaisnotajām izmaksām, ja šādas kumulācijas rezultātā atbalsta intensitāte pārsniegtu grupu atbrīvojuma regulā vai Komisijas lēmumā noteikto atbilstīgi katra gadījuma īpašajiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai novērstu to, ka tiek apieti maksimālās atbalsta intensitātes ierobežojumi, kuri paredzēti dažādos Savienības tiesību aktos, attiecībā uz vienu un to pašu projektu de minimis atbalstu nedrīkstētu kumulēt ar valsts atbalstu attiecībā uz tām pašām attaisnotajām izmaksām, ja šādas kumulācijas rezultātā atbalsta intensitāte pārsniegtu grupu atbrīvojuma regulā vai Komisijas lēmumā noteikto atbilstīgi katra gadījuma īpašajiem apstākļiem.

| (13) | Šī regula nedrīkstētu ierobežot Regulas (EK) Nr. 1998/2006 piemērošanu uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Dalībvalstīm būtu jāsaglabā brīvība izmantot vai nu šo regulu, vai arī Regulu (EK) Nr. 1998/2006 attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu. |
| --- | --- |

(13)

Šī regula nedrīkstētu ierobežot Regulas (EK) Nr. 1998/2006 piemērošanu uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Dalībvalstīm būtu jāsaglabā brīvība izmantot vai nu šo regulu, vai arī Regulu (EK) Nr. 1998/2006 attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu.

| (14) | Tiesa savā Altmark spriedumā (6) izklāstīja kritērijus, lai noteiktu gadījumus, kad kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu nav valsts atbalsts. Tomēr jebkurā gadījumā de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu nekumulē ar jebkādu kompensāciju par to pašu pakalpojumu neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav valsts atbalsts saskaņā ar Altmark spriedumu. Tādējādi atbalsta pasākumi ietilpst šīs regulas darbības jomā tikai tad, ja visa kompensācijas summa, vai tā ir valsts atbalsts vai nav, nepārsniedz šajā regulā noteikto ierobežojumu. |
| --- | --- |

(14)

Tiesa savā Altmark spriedumā (6) izklāstīja kritērijus, lai noteiktu gadījumus, kad kompensācija par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu nav valsts atbalsts. Tomēr jebkurā gadījumā de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu nekumulē ar jebkādu kompensāciju par to pašu pakalpojumu neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav valsts atbalsts saskaņā ar Altmark spriedumu. Tādējādi atbalsta pasākumi ietilpst šīs regulas darbības jomā tikai tad, ja visa kompensācijas summa, vai tā ir valsts atbalsts vai nav, nepārsniedz šajā regulā noteikto ierobežojumu.

| (15) | Pārredzamības un regulas pareizas piemērošanas labad ar šo regulu būtu jānosaka skaidrs ierobežojums arī tiem gadījumiem, kuros atbalsts tiek piešķirts citā veidā, nevis kā dotācija, bet gan, piemēram, kā aizdevums vai kapitāla ieplūde. Lai vienādi, pārredzami un vienkārši piemērotu noteikumus par valsts atbalstu, šo ierobežojumu būtu jāspēj piemērot neatkarīgi no pasākuma konkrētajām iezīmēm un tam nevajadzētu nekādus aprēķinus. Tādējādi atbalstam, kas piešķirts citos veidos, nevis kā dotācijas, būtu jāgūst labums no šīs regulas tikai tad, ja uzņēmumam izmaksātā summa nepārsniedz EUR 500 000. Ja atbalsts tiek piešķirts kā garantija, šī regula būtu jāpiemēro tikai tad, ja pamatā esošā aizdevuma garantētā daļa nepārsniedz EUR 500 000. |
| --- | --- |

(15)

Pārredzamības un regulas pareizas piemērošanas labad ar šo regulu būtu jānosaka skaidrs ierobežojums arī tiem gadījumiem, kuros atbalsts tiek piešķirts citā veidā, nevis kā dotācija, bet gan, piemēram, kā aizdevums vai kapitāla ieplūde. Lai vienādi, pārredzami un vienkārši piemērotu noteikumus par valsts atbalstu, šo ierobežojumu būtu jāspēj piemērot neatkarīgi no pasākuma konkrētajām iezīmēm un tam nevajadzētu nekādus aprēķinus. Tādējādi atbalstam, kas piešķirts citos veidos, nevis kā dotācijas, būtu jāgūst labums no šīs regulas tikai tad, ja uzņēmumam izmaksātā summa nepārsniedz EUR 500 000. Ja atbalsts tiek piešķirts kā garantija, šī regula būtu jāpiemēro tikai tad, ja pamatā esošā aizdevuma garantētā daļa nepārsniedz EUR 500 000.

| (16) | Komisijas pienākums ir nodrošināt, lai valsts atbalsta noteikumi tiktu ievēroti un, jo īpaši, lai saskaņā ar de minimis noteikumiem piešķirtais atbalsts stingri atbilstu šo noteikumu nosacījumiem. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā izklāstīto sadarbības principu dalībvalstīm būtu jāatvieglo šā mērķa sasniegšana, izveidojot vajadzīgos instrumentus, lai nodrošinātu, ka kopējā de minimis atbalsta summa, kas piešķirta vienam un tam pašam uzņēmumam pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai, nepārsniedz kopējo pieļaujamo robežlielumu. Šajā nolūkā un lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par kumulāciju ar atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006, dalībvalstis, piešķirot de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu, informē attiecīgo uzņēmumu par atbalsta apjomu un tā de minimis būtību, atsaucoties uz šo regulu. Turklāt pirms šāda atbalsta piešķiršanas attiecīgajai dalībvalstij no uzņēmuma būtu jāiegūst deklarācija par citu de minimis atbalstu, uz kuru attiecas šī regula vai Regula (EK) Nr. 1998/2006 un kas saņemts attiecīgajā fiskālajā gadā un iepriekšējos divos fiskālajos gados. Kā alternatīvai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai nodrošināt augšējās robežas ievērošanu, izmantojot centrālo reģistru. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas pienākums ir nodrošināt, lai valsts atbalsta noteikumi tiktu ievēroti un, jo īpaši, lai saskaņā ar de minimis noteikumiem piešķirtais atbalsts stingri atbilstu šo noteikumu nosacījumiem. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā izklāstīto sadarbības principu dalībvalstīm būtu jāatvieglo šā mērķa sasniegšana, izveidojot vajadzīgos instrumentus, lai nodrošinātu, ka kopējā de minimis atbalsta summa, kas piešķirta vienam un tam pašam uzņēmumam pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai, nepārsniedz kopējo pieļaujamo robežlielumu. Šajā nolūkā un lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem par kumulāciju ar atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006, dalībvalstis, piešķirot de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu, informē attiecīgo uzņēmumu par atbalsta apjomu un tā de minimis būtību, atsaucoties uz šo regulu. Turklāt pirms šāda atbalsta piešķiršanas attiecīgajai dalībvalstij no uzņēmuma būtu jāiegūst deklarācija par citu de minimis atbalstu, uz kuru attiecas šī regula vai Regula (EK) Nr. 1998/2006 un kas saņemts attiecīgajā fiskālajā gadā un iepriekšējos divos fiskālajos gados. Kā alternatīvai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai nodrošināt augšējās robežas ievērošanu, izmantojot centrālo reģistru.

| (17) | Šo regulu piemēro, neskarot Savienības tiesību prasības publiskā iepirkuma jomā vai papildu prasības, kas izriet no Līguma vai no Savienības nozaru tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(17)

Šo regulu piemēro, neskarot Savienības tiesību prasības publiskā iepirkuma jomā vai papildu prasības, kas izriet no Līguma vai no Savienības nozaru tiesību aktiem.

| (18) | Šī regula būtu jāpiemēro atbalstam, kas piešķirts līdz tās spēkā stāšanās dienai tiem uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, |
| --- | --- |

(18)

Šī regula būtu jāpiemēro atbalstam, kas piešķirts līdz tās spēkā stāšanās dienai tiem uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šī regula ir piemērojama tam atbalstam, kas piešķirts uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi Līguma 106. panta 2. punkta izpratnē.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri darbojas zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (7); |
| --- | --- |

a)

atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri darbojas zivsaimniecības un akvakultūras nozarēs, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (7);

| b) | atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri darbojas Līguma I pielikumā uzskaitīto lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā; |
| --- | --- |

b)

atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri darbojas Līguma I pielikumā uzskaitīto lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā;

| c) | atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar Līguma I pielikumā uzskaitīto lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, šādos gadījumos:






  i) | ja atbalsta apjoms ir noteikts, pamatojoties uz šādu produktu, kurus attiecīgais uzņēmums iepircis no sākotnējiem ražotājiem vai laidis tirgū, cenu un daudzumu; |
| --- | --- | --- |

c)

atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar Līguma I pielikumā uzskaitīto lauksaimniecības produktu pārstrādi un tirdzniecību, šādos gadījumos:

i)

ja atbalsta apjoms ir noteikts, pamatojoties uz šādu produktu, kurus attiecīgais uzņēmums iepircis no sākotnējiem ražotājiem vai laidis tirgū, cenu un daudzumu;

| ii) | ja atbalsts ir piešķirts ar nosacījumu, ka to daļēji vai pilnībā nodod sākotnējiem ražotājiem; |
| --- | --- |

ii)

ja atbalsts ir piešķirts ar nosacījumu, ka to daļēji vai pilnībā nodod sākotnējiem ražotājiem;

| d) | atbalstam darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstam, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām; |
| --- | --- |

d)

atbalstam darbībām, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm vai dalībvalstīm, proti, atbalstam, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām;

| e) | atbalstam, kas piešķirts ar nosacījumu, ka importētu preču vietā tiek izmantotas vietējās preces; |
| --- | --- |

e)

atbalstam, kas piešķirts ar nosacījumu, ka importētu preču vietā tiek izmantotas vietējās preces;

| f) | atbalstam, ko piešķir ogļu nozares uzņēmumiem, kā definēts Lēmumā 2010/787/ES; |
| --- | --- |

f)

atbalstam, ko piešķir ogļu nozares uzņēmumiem, kā definēts Lēmumā 2010/787/ES;

| g) | atbalstam kravas autotransporta līdzekļu iegādei uzņēmumiem, kuri veic komercpārvadājumus ar autotransportu; |
| --- | --- |

g)

atbalstam kravas autotransporta līdzekļu iegādei uzņēmumiem, kuri veic komercpārvadājumus ar autotransportu;

| h) | atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

h)

atbalstam grūtībās nonākušiem uzņēmumiem.

3.   Šajā regulā:

| a) | “lauksaimniecības produkti” ir Līguma I pielikumā uzskaitītie produkti, izņemot zivsaimniecības produktus; |
| --- | --- |

a)

“lauksaimniecības produkti” ir Līguma I pielikumā uzskaitītie produkti, izņemot zivsaimniecības produktus;

| b) | “lauksaimniecības produktu pārstrāde” ir jebkura darbība ar lauksaimniecības produktu, kuras rezultātā tiek iegūts produkts, kurš arī ir lauksaimniecības produkts, izņemot lauksaimniecības darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu dzīvnieku vai augu produktu pirmajai pārdošanai; |
| --- | --- |

b)

“lauksaimniecības produktu pārstrāde” ir jebkura darbība ar lauksaimniecības produktu, kuras rezultātā tiek iegūts produkts, kurš arī ir lauksaimniecības produkts, izņemot lauksaimniecības darbības, kas vajadzīgas, lai sagatavotu dzīvnieku vai augu produktu pirmajai pārdošanai;

| c) | “lauksaimniecības produktu tirdzniecība” ir glabāšana vai izlikšana pārdošanai, piedāvāšana pārdošanai, piegāde vai jebkāda cita veida laišana tirgū, izņemot sākotnējā ražotāja veikto pirmo pārdošanu mazumtirgotājiem vai pārstrādātājiem, kā arī jebkuru darbību, lai sagatavotu produktu šādai pirmajai pārdošanai. Sākotnējā ražotāja veiktu pārdošanu gala patērētājiem par tirdzniecību uzskata tad, ja pārdošana notiek atsevišķās šim nolūkam paredzētās telpās. |
| --- | --- |

c)

“lauksaimniecības produktu tirdzniecība” ir glabāšana vai izlikšana pārdošanai, piedāvāšana pārdošanai, piegāde vai jebkāda cita veida laišana tirgū, izņemot sākotnējā ražotāja veikto pirmo pārdošanu mazumtirgotājiem vai pārstrādātājiem, kā arī jebkuru darbību, lai sagatavotu produktu šādai pirmajai pārdošanai. Sākotnējā ražotāja veiktu pārdošanu gala patērētājiem par tirdzniecību uzskata tad, ja pārdošana notiek atsevišķās šim nolūkam paredzētās telpās.

2. pants

De minimis atbalsts

1.   Atbalstu, kas piešķirts uzņēmumiem saistībā ar pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanu, uzskata par neatbilstošu visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādēļ to atbrīvo no Līguma 108. panta 3. punktā paredzētās paziņošanas prasības, ja tas atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Uz atbalsta pasākumiem var attiecināt šo regulu tikai tad, ja piešķirtā atbalsta kopējā summa uzņēmumam, kurš sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, nepārsniedz EUR 500 000 jebkurā trīs fiskālo gadu periodā.

3.   Ja atbalsts tiek piešķirts citā veidā, nevis kā dotācija, bet gan, piemēram, kā aizdevumi vai kapitāla ieplūdes, uz tādu atbalstu šo regulu var attiecināt tikai tad, ja uzņēmumam izmaksātā summa nepārsniedz 2. punktā paredzēto augšējo robežu. Ja atbalsts tiek piešķirts garantijas veidā, pamatā esošā aizdevuma garantētā daļa nepārsniedz minēto augšējo robežu.

4.   Ja piešķirtā atbalsta kopējā summa uzņēmumam, kurš sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, pārsniedz 2. punktā noteikto augšējo robežu, minētajam atbalstam šo regulu piemērot nedrīkst, pat attiecībā uz daļu, kas nepārsniedz šo augšējo robežu. Šādā gadījumā nevar pieprasīt attiecināt šo regulu uz šādu atbalsta pasākumu.

5.   De minimis atbalstu nedrīkst kumulēt ar valsts atbalstu attiecībā uz vienām un tām pašām attaisnotajām izmaksām, ja šādas kumulācijas rezultātā atbalsta intensitāte pārsniedz grupu atbrīvojuma regulā vai Komisijas lēmumā noteikto atbilstīgi katra gadījuma īpašajiem apstākļiem.

6.   De minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu var kumulēt ar de minimis atbalstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006 līdz augšējai robežai, kas noteikta šīs regulas 2. panta 2. punktā. Tomēr de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu nekumulē ar jebkādu kompensāciju par to pašu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi neatkarīgi no tā, vai kompensācija ir vai nav valsts atbalsts.

3. pants

Uzraudzība

1.   Ja dalībvalsts gatavojas piešķirt uzņēmumam de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu, tā rakstveidā informē šo uzņēmumu par iespējamo atbalsta summu, kas izteikts kā dotācijas bruto ekvivalents, par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, saistībā ar kuru šo atbalstu piešķir, un par tā de minimis būtību, skaidri atsaucoties uz šo regulu, kā arī norādot tās nosaukumu un publikācijas atsauci Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu, balstoties uz kādu shēmu, piešķir dažādiem uzņēmumiem un ja šiem uzņēmumiem saskaņā ar minēto shēmu tiek piešķirtas dažādas individuālā atbalsta summas, attiecīgā dalībvalsts var izvēlēties šīs saistības pildīt, informējot attiecīgos uzņēmumus par nemainīgu summu, kas atbilst maksimālajam atbalsta apjomam, kuru var piešķirt atbilstoši minētajai shēmai. Šādā gadījumā nemainīgo summu izmanto, lai noteiktu, vai nav pārsniegta 2. panta 2. punktā minētā augšējā robeža. Pirms atbalsta piešķiršanas dalībvalsts pieprasa rakstisku vai elektronisku attiecīgā uzņēmuma deklarāciju par jebkādu citu de minimis atbalstu, kas iepriekšējo divu fiskālo gadu un pašreizējā fiskālā gada laikā piešķirts uzņēmumam, kurš sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, saskaņā ar šo regulu vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006.

Dalībvalsts jaunu de minimis atbalstu saskaņā ar šo regulu piešķir tikai pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka šis atbalsts nepalielina de minimis atbalsta kopējo summu, kas piešķirta uzņēmumam, kurš sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, saskaņā ar šo regulu virs 2. panta 2. punktā noteiktās augšējās robežas, un ka tiek ievēroti 2. panta 6. punkta kumulācijas noteikumi.

2.   Ja dalībvalsts ir izveidojusi de minimis atbalsta centrālo reģistru, kas satur pilnīgu informāciju par visu de minimis atbalstu, ko uzņēmumam, kurš sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, piešķīrusi kāda iestāde minētajā dalībvalstī, tad šai dalībvalstij nepiemēro 1. punktu.

3.   Dalībvalstis reģistrē un apkopo visu informāciju par šīs regulas piemērošanu. Šādā informācijā ietver visus datus, kas vajadzīgi, lai pierādītu, ka šīs regulas nosacījumi ir ievēroti. Datus par individuālo de minimis atbalstu glabā 10 fiskālos gadus, sākot no šā atbalsta piešķiršanas dienas. Datus par de minimis atbalsta shēmu glabā 10 gadus, sākot no dienas, kurā saskaņā ar šo shēmu tika veikts pēdējais individuālā atbalsta piešķīrums. Pēc rakstiska uzaicinājuma attiecīgā dalībvalsts sniedz Komisijai 20 darba dienu laikā vai tādā ilgākā laika posmā, kāds var būt noteikts uzaicinājumā, visu informāciju, kādu Komisija uzskata par vajadzīgu, lai novērtētu, vai šīs regulas nosacījumi ir izpildīti, un jo īpaši par de minimis atbalsta kopsummu, ko uzņēmums saņēmis saskaņā ar šo regulu un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1998/2006.

4. pants

Pārejas noteikumi

Šo regulu piemēro atbalstam, kas piešķirts pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai pirms tās stāšanās spēkā, ja šāds atbalsts atbilst visiem 1. un 2. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Atbalsta pasākumus pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai, kas neatbilst šiem nosacījumiem, Komisija izvērtē saskaņā ar attiecīgiem lēmumiem, pamatnostādnēm, vadlīnijām un paziņojumiem.

Šīs regulas spēkā esamības laika beigās jebkuru de minimis atbalstu, kurš atbilst šīs regulas nosacījumiem, var likumīgi īstenot vēl sešus mēnešus.

5. pants

Stāšanās spēkā un spēkā esamība

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro līdz 2018. gada 31. decembrim.

Komisija šo regulu ir paredzējusi pārskatīt piecus gadus pēc tās stāšanās spēkā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2011. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 8, 11.1.2012., 23. lpp.

2

(3)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

3

(4)  OV L 336, 21.12.2010., 24. lpp.

4

(5)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

5

(6)  Lieta C-280/00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, un Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, 2003, Krājums I-7747.

6

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht

(7)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

7

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/28

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 10. janvāris

2012/C 8/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2808 |
| JPY | Japānas jena | 98,39 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4355 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,82820 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8120 |
| CHF | Šveices franks | 1,2136 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6555 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,785 |
| HUF | Ungārijas forints | 312,31 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6981 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4626 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3620 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3921 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2379 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3021 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,9471 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6098 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6506 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 478,49 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,3390 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0858 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5325 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 722,29 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0127 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,335 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,3900 |
| THB | Taizemes bāts | 40,512 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3030 |
| MXN | Meksikas peso | 17,3805 |
| INR | Indijas rūpija | 66,3390 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2808

JPY

Japānas jena

98,39

DKK

Dānijas krona

7,4355

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,82820

SEK

Zviedrijas krona

8,8120

CHF

Šveices franks

1,2136

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6555

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,785

HUF

Ungārijas forints

312,31

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6981

PLN

Polijas zlots

4,4626

RON

Rumānijas leja

4,3620

TRY

Turcijas lira

2,3921

AUD

Austrālijas dolārs

1,2379

CAD

Kanādas dolārs

1,3021

HKD

Hongkongas dolārs

9,9471

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6098

SGD

Singapūras dolārs

1,6506

KRW

Dienvidkorejas vona

1 478,49

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,3390

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0858

HRK

Horvātijas kuna

7,5325

IDR

Indonēzijas rūpija

11 722,29

MYR

Malaizijas ringits

4,0127

PHP

Filipīnu peso

56,335

RUB

Krievijas rublis

40,3900

THB

Taizemes bāts

40,512

BRL

Brazīlijas reāls

2,3030

MXN

Meksikas peso

17,3805

INR

Indijas rūpija

66,3390

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/29

---

Paziņojums par Eiropas Savienības labas prakses rokasgrāmatām

2012/C 8/06

Atbilstoši veiktajam novērtējumam Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja saskaņā ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu vienojās par šādu Eiropas Savienības labas prakses rokasgrāmatu nosaukumu un atsauču publicēšanu (1).

| | Nosaukums: Guide to good manufacturing practice for “liquid, concentrated, frozen and dried egg products” used as food ingredients (non-ready to eat egg products) (Labas ražošanas prakses rokasgrāmata attiecībā uz šķidriem, koncentrētiem, saldētiem un žāvētiem olu produktiem, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļas (patēriņam negatavi olu produkti))
  Autors: Eiropas olu pārstrādātāju asociācija (EEPA)
  Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Nosaukums: Guide to good manufacturing practice for “liquid, concentrated, frozen and dried egg products” used as food ingredients (non-ready to eat egg products) (Labas ražošanas prakses rokasgrāmata attiecībā uz šķidriem, koncentrētiem, saldētiem un žāvētiem olu produktiem, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļas (patēriņam negatavi olu produkti))

Autors: Eiropas olu pārstrādātāju asociācija (EEPA)

Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

| | Nosaukums: Kopienas labās prakses rokasgrāmata higiēnai jaunvistiņu un dējējvistu saimēs
  Autors: ES Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komiteja un ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COPA-COGECA), Eiropas olu, olu produktu, mājputnu un medījumu putnu vairumtirdzniecības savienība (EUWEP)
  Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Nosaukums: Kopienas labās prakses rokasgrāmata higiēnai jaunvistiņu un dējējvistu saimēs

Autors: ES Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komiteja un ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COPA-COGECA), Eiropas olu, olu produktu, mājputnu un medījumu putnu vairumtirdzniecības savienība (EUWEP)

Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Nosaukums: Guide to Good Hygiene Practice for the Prevention and Control of Pathogenic Microorganisms with particular Reference to Salmonella in Gallus gallus (Broilers) reared for meat on farms, and during catching, loading and transport (Higiēnas labas prakses rokasgrāmata patogēnu mikroorganismu profilaksei un kontrolei, jo īpaši attiecībā uz salmonellu gaļas iegūšanai audzētu Gallus gallus (broileri) saimēs fermās un putnus ķerot, iekraujot un pārvadājot
  Autors: ES Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komiteja un ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COPA-COGECA), Mājputnu pārstrādātāju un tirgotāju asociācija Eiropas Savienībā (AVEC)
  Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Nosaukums: Guide to Good Hygiene Practice for the Prevention and Control of Pathogenic Microorganisms with particular Reference to Salmonella in Gallus gallus (Broilers) reared for meat on farms, and during catching, loading and transport (Higiēnas labas prakses rokasgrāmata patogēnu mikroorganismu profilaksei un kontrolei, jo īpaši attiecībā uz salmonellu gaļas iegūšanai audzētu Gallus gallus (broileri) saimēs fermās un putnus ķerot, iekraujot un pārvadājot

Autors: ES Profesionālo lauksaimniecības organizāciju komiteja un ES Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējā konfederācija (COPA-COGECA), Mājputnu pārstrādātāju un tirgotāju asociācija Eiropas Savienībā (AVEC)

Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Nosaukums: Community Guide to Good Practice for Hygiene and the application of the HACCP principles in the production of natural sausage casings (Kopienas labas prakses rokasgrāmata higiēnai un HACCP principu piemērošanai dabīgo desu apvalku ražošanā)
  Autors: Eiropas dabīgo desu apvalku ražotāju asociācija (ENSCA)
  Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Nosaukums: Community Guide to Good Practice for Hygiene and the application of the HACCP principles in the production of natural sausage casings (Kopienas labas prakses rokasgrāmata higiēnai un HACCP principu piemērošanai dabīgo desu apvalku ražošanā)

Autors: Eiropas dabīgo desu apvalku ražotāju asociācija (ENSCA)

Atsauce: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/30

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 8/07

Atbalsta Nr.: SA.33146 (11/XF)

Dalībvalsts: Francija

Iestāde, kas piešķir atbalstu:

FranceAgriMer, établissement national des produits de l'agriculture et de la mer.

Ad hoc atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Ražotāju organizācijas

Juridiskais pamats:

| — | Article 75 de la loi no
  1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003. |
| --- | --- |

—

Article 75 de la loi no
  1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003.

| — | 17. pants Komisijas 2008. gada 22. jūlija Regulā (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

17. pants Komisijas 2008. gada 22. jūlija Regulā (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību,

| — | 37. panta n) punkts Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu. |
| --- | --- |

—

37. panta n) punkts Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu.

Piešķirtā ad hoc atbalsta kopsumma:

| — | EUR 2 miljoni 2012. gadā, |
| --- | --- |

—

EUR 2 miljoni 2012. gadā,

| — | EUR 1,3 miljoni 2013. gadā, |
| --- | --- |

—

EUR 1,3 miljoni 2013. gadā,

| — | EUR 0,7 miljoni 2014. gadā. |
| --- | --- |

—

EUR 0,7 miljoni 2014. gadā.

Atbalsta maksimālā intensitāte: 60 %

Spēkā stāšanās datums: 2012. gads

Individuālā atbalsta ilgums (datums, kurā paredzēts veikt pēdējo maksājumu): Pieteikuma iesniegšanas termiņš attiecībā uz atbalsta atlikuma pārskaitījumu ir 2015. gada 31. decembris.

Atbalsta mērķis: Atbalstīt ražotāju organizāciju pārstrukturēšanu.

Piemērotais pants: 17. pants Komisijas 2008. gada 22. jūlija Regulā (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību.

Attiecīgais pasākums: Zvejniecība un akvakultūra

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 20002 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer

12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 20002

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

Tīmekļa vietne, kurā pieejami nosacījumi, ar kādiem piešķir atbalsta shēmā neietvertu ad hoc atbalstu: http://agriculture.gouv.fr/europe-et-international

Pamatojums: Šā pasākuma mērķis ir atbalstīt ražotāju organizāciju pārstrukturēšanu, izmantojot valsts finanšu līdzekļus, kas iegūti no fiskālās nodevas, kura bija piešķirta birojam OFIMER (kopš 2009. gada 1. aprīļa šo biroju aizstāja Lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu valsts organizācija FranceAgrimer, kura pārņēma visas iepriekšējās organizācijas darbības).

Atbrīvojuma regulas piemērošanai ir divi pamatojumi:

no vienas puses, Komisijas lēmumā par valsts atbalstu N 544/03 (“Parafiskālais maksājums, kas piešķirts OFIMER”) nebija paredzēts, ka strukturāliem pasākumiem, kas veikti kopējās interesēs, piešķir šāda veida finansējumu, jo Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentā (ZVFI) nebija paredzēta dalība restrukturizācijas pasākumos. Attiecīgais noteikums tika iekļauts vēlāk Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu 37. panta n) punktā,

no otras puses, EZF Regulas (EK) Nr. 1198/2006 3.1. pasākuma (37. pants) piemērošana nav finansiāli iespējama šādu iemeslu dēļ: attiecīgā budžeta patēriņa līmenis ir ļoti augsts; līdzekļu pārgrupēšanas un finanšu modeļa pārskatīšanas iespējas ir ierobežotas, ņemot vērā to, kāda ir apropriāciju patēriņa pakāpe un perspektīvas citiem Eiropas Zivsaimniecības fonda pasākumiem un prioritārajiem virzieniem.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/31

---

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2012/C 8/08

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu blokā H16, kas norādīts kartē, kura pievienota kā 3. pielikums Derīgo izrakteņu ieguves noteikumiem (Nīderlandes Oficiālais Vēstnesis, Staatscourant 2002., Nr. 245).

Saskaņā ar iepriekš minēto direktīvu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542) 15. pantu ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs ar šo aicina iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu Nīderlandes kontinentālā šelfa blokā H16.

Par atļauju izdošanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrija. Kritēriji, nosacījumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir noteiktas Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos uz šādu adresi:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņems ne vēlāk kā divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju var iegūt no E. J. Hoppel kunga pa tālruni: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/32

---

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2012/C 8/09

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu blokā G18, kas norādīts kartē, kura pievienota kā 3. pielikums Derīgo izrakteņu ieguves noteikumiem (Nīderlandes Oficiālais Vēstnesis, 2002., Nr. 245).

Saskaņā ar iepriekš minēto direktīvu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542) 15. pantu ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs ar šo aicina iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu Nīderlandes kontinentālā šelfa blokā G18.

Par atļauju izdošanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrija. Kritēriji, nosacījumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir noteiktas Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos uz šādu adresi:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņems ne vēlāk kā divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju var iegūt no E. J. Hoppel kunga pa tālruni: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/33

---

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2012/C 8/10

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu blokā M3, kas norādīts kartē, kura pievienota kā 3. pielikums Derīgo izrakteņu ieguves noteikumiem (Nīderlandes Oficiālais Vēstnesis, 2002., Nr. 245).

Saskaņā ar iepriekš minēto direktīvu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542) 15. pantu ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs ar šo aicina iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu Nīderlandes kontinentālā šelfa blokā M3.

Par atļauju izdošanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrija. Kritēriji, nosacījumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir noteiktas Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos uz šādu adresi:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņems ne vēlāk kā divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju var iegūt no E. J. Hoppel kunga pa tālruni: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/34

---

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2012/C 8/11

Nīderlandes Karalistes ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu blokā N1, kas norādīts kartē, kura pievienota kā 3. pielikums Derīgo izrakteņu ieguves noteikumiem (Nīderlandes Oficiālais Vēstnesis, 2002., Nr. 245).

Saskaņā ar iepriekš minēto direktīvu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542) 15. pantu ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrs ar šo aicina iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu Nīderlandes kontinentālā šelfa blokā N1.

Par atļauju izdošanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas, lauksaimniecības un inovāciju ministrija. Kritēriji, nosacījumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir noteiktas Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Mijnbouwwet – Staatsblad 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos uz šādu adresi:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņems ne vēlāk kā divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju var iegūt no E. J. Hoppel kunga pa tālruni: +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 8/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 8/35

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 8/12

Atbalsta Nr.: SA.33387 (11/XF)

Dalībvalsts: Spānija

Reģions/iestāde, kas piešķir atbalstu:

Comunitat Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums/individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Ayudas a explotaciones de piscicultura

Juridiskais pamats:

Resolución de 4 de mayo de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se adjudican a AGROALIMED determinadas tareas en explotaciones de piscicultura

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai piešķirtā individuālā atbalsta apjoms: EUR 20 000.

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %.

Spēkā stāšanās datums: no publicēšanas dienas.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums (ne ilgāk kā līdz 2014. gada 30. jūnijam) norāda: budžeta gada pēdējais ceturksnis.

Atbalsta mērķis: Valensijas autonomā apgabala zivaudzētavās audzēto akvakultūras sugu veselības pasākumu īstenošana.

Norāda, kurš no pantiem tiek piemērots (8.–24. pants): 14. pants. Atbalsts pasākumiem dzīvnieku veselības jomā.

Attiecīgā nozare: zivaudzētavas.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46410 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46410 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa: vietne: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=d9ffb5e3-e479-44fb-894e-8b6b3a2b234d&groupId=16

Pamatojums: zivaudzētavu īpašo iezīmju dēļ ieteicams veikt virkni preventīvu pasākumu dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības jomā. Pasākumi, kuriem piešķirts atbalsts, ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 736/2008 14. pantu “Atbalsts pasākumiem dzīvnieku veselības jomā” un paredzēti 2011. gada dzīvnieku veselības plāna īstenošanai.

---