# Den Europæiske Unions C 57/2007

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 57 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 50. årgang10. marts 2007 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 57

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

50. årgang10. marts 2007

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | Regionsudvalget |
| | 67. plenarforsamling den 6. og 7. december 2006 |
| 2007/C 057/01 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa Parlamentet Mod en bæredygtig europæisk vinsektor | 1 |
| 2007/C 057/02 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelsen Stop for tab af biodiversitet inden 2010 — og fremover | 7 |
| 2007/C 057/03 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af nationale foranstaltninger for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug | 11 |
| 2007/C 057/04 | Regionsudvalgets udtalelse om Landkommunernes rolle i udviklingen af de europæiske regioner | 18 |
| 2007/C 057/05 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om | 25 |
| 2007/C 057/06 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Strategien for vækst og beskæftigelse og reformen af den europæiske samhørighedspolitik — Fjerde situationsrapport om samhørighed | 27 |
| 2007/C 057/07 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 | 29 |
| 2007/C 057/08 | Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen Iværksættelse af Fællesskabets Lissabon-program — Socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union | 34 |
| 2007/C 057/09 | Regionsudvalgets resolution om Kommissionens lovgivningsprogram og arbejdsprogram og regionsudvalgets prioriteringer for 2007 | 39 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

Regionsudvalget

67. plenarforsamling den 6. og 7. december 2006

2007/C 057/01

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa Parlamentet Mod en bæredygtig europæisk vinsektor

1

2007/C 057/02

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelsen Stop for tab af biodiversitet inden 2010 — og fremover

7

2007/C 057/03

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af nationale foranstaltninger for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug

11

2007/C 057/04

Regionsudvalgets udtalelse om Landkommunernes rolle i udviklingen af de europæiske regioner

18

2007/C 057/05

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om

25

2007/C 057/06

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Strategien for vækst og beskæftigelse og reformen af den europæiske samhørighedspolitik — Fjerde situationsrapport om samhørighed

27

2007/C 057/07

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010

29

2007/C 057/08

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen Iværksættelse af Fællesskabets Lissabon-program — Socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union

34

2007/C 057/09

Regionsudvalgets resolution om Kommissionens lovgivningsprogram og arbejdsprogram og regionsudvalgets prioriteringer for 2007

39

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

Regionsudvalget

67. plenarforsamling den 6. og 7. december 2006

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/1

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa Parlamentet »Mod en bæredygtig europæisk vinsektor«

(2007/C 57/01)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — »Mod en bæredygtig europæisk vinsektor« (KOM(2006) 319 endelig),

under henvisning til Kommissionens arbejdsdokument — Sammenfatning af konsekvensanalysen, vedlagt som bilag til Kommissionens Meddelelse »Mod en bæredygtig europæisk vinsektor« (SEK(2006) 780 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 22. juni 2006 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 25. april 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin,

under henvisning til ex-post evalueringen af den fælles markedsordning for vin, som Kommissionen har finansieret,

under henvisning til konklusionerne fra seminaret om vinavl »Udfordringer og perspektiver for europæiske vine« (Bruxelles, 16. februar 2006),

under henvisning til den offentlige høring om emnet »Hen imod en bæredygtig europæisk vinsektor«, som Europa-Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter havde arrangeret (Bruxelles, 12. juli 2006),

under henvisning til konklusionerne fra det femte internationale vinforum (La Rioja, 28.-30. marts 2006),

under henvisning til konklusionerne fra Den Internationale Vinorganisations (OIV) XXIX. kongres og 4. generalforsamling (La Rioja, 26.-30. juni 2006),

under henvisning til konklusionerne fra mødet i De Europæiske Vinproducerende Regioners (AREV's) internationale råd (Brno, den 20. juli 2006),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 257/2006 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 6. oktober 2006 med Pedro Sanz Alonso (ES/PPE), leder af lokalregeringen i La Rioja, som ordfører —

på sin 67. plenarforsamling den 6.-7. december 2006 (mødet den 6. december) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

1.1   Generelle bemærkninger

| 1.1.1 | finder ikke, at Kommissionens forslag specifikt henviser til de regionale og lokale forskelle; |
| --- | --- |

1.1.1

finder ikke, at Kommissionens forslag specifikt henviser til de regionale og lokale forskelle;

| 1.1.2 | bifalder Kommissionens beslutning om at reformere vinsektoren i betragtning af nedgangen i forbruget, den strukturelle ubalance i produktion og markedsføring, og den stærkt stigende konkurrence på verdensmarkedet; |
| --- | --- |

1.1.2

bifalder Kommissionens beslutning om at reformere vinsektoren i betragtning af nedgangen i forbruget, den strukturelle ubalance i produktion og markedsføring, og den stærkt stigende konkurrence på verdensmarkedet;

| 1.1.3 | beklager, at Kommissionen i sin tilgang forbigår den rolle, som vinavlen spiller for opretholdelsen af landbruget og kulturlandskabet, landdistrikterne og den fysiske planlægning, ved først og fremmest at basere forslaget på rent økonomiske hensyn uden den nødvendige forståelse for landbrugssektoren generelt og vinsektoren i særdeleshed; |
| --- | --- |

1.1.3

beklager, at Kommissionen i sin tilgang forbigår den rolle, som vinavlen spiller for opretholdelsen af landbruget og kulturlandskabet, landdistrikterne og den fysiske planlægning, ved først og fremmest at basere forslaget på rent økonomiske hensyn uden den nødvendige forståelse for landbrugssektoren generelt og vinsektoren i særdeleshed;

| 1.1.4 | går ind for bibeholdelse af en særlig markedsordning for vinsektoren; |
| --- | --- |

1.1.4

går ind for bibeholdelse af en særlig markedsordning for vinsektoren;

| 1.1.5 | påpeger manglen af en social og socioøkonomisk vision i Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.1.5

påpeger manglen af en social og socioøkonomisk vision i Kommissionens forslag;

| 1.1.6 | er enigt med Kommissionen i, at medlemsstaterne bør have størst muligt spillerum til at finde egnede løsninger, som imødekommer de specifikke lokale behov; |
| --- | --- |

1.1.6

er enigt med Kommissionen i, at medlemsstaterne bør have størst muligt spillerum til at finde egnede løsninger, som imødekommer de specifikke lokale behov;

| 1.1.7 | bifalder derfor Kommissionens forslag om at give medlemsstaterne og — inden for disse — regionerne større subsidiaritet; |
| --- | --- |

1.1.7

bifalder derfor Kommissionens forslag om at give medlemsstaterne og — inden for disse — regionerne større subsidiaritet;

| 1.1.8 | understreger dog nødvendigheden af at fastlægge horisontale kriterier for de forskellige EU-politikker, som skal sikre en overordnet tilgang til den europæiske vinsektor; |
| --- | --- |

1.1.8

understreger dog nødvendigheden af at fastlægge horisontale kriterier for de forskellige EU-politikker, som skal sikre en overordnet tilgang til den europæiske vinsektor;

| 1.1.9 | misbilliger Kommissionens forslag om rydning af 400 000 hektarer i et forsøg på at genoprette balancen. Her står bemærkningerne i kommissionsdokumentet om den europæiske vinsektors betydning, kvaliteten af de europæiske vine og deres betydning for den europæiske økonomi i skarp kontrast til forslagene om begrænsning af produktionen gennem rydning af vinarealer, og der savnes mere konstruktive forslag om at erobre nye markeder og tage konkurrencen op med vinene fra »den nye verden«; |
| --- | --- |

1.1.9

misbilliger Kommissionens forslag om rydning af 400 000 hektarer i et forsøg på at genoprette balancen. Her står bemærkningerne i kommissionsdokumentet om den europæiske vinsektors betydning, kvaliteten af de europæiske vine og deres betydning for den europæiske økonomi i skarp kontrast til forslagene om begrænsning af produktionen gennem rydning af vinarealer, og der savnes mere konstruktive forslag om at erobre nye markeder og tage konkurrencen op med vinene fra »den nye verden«;

| 1.1.10 | gør opmærksom på, at det er nødvendigt at forbedre kommunikations- og oplysningsindsatsen over for borgerne med det sigte at fremme et moderat forbrug af vin; |
| --- | --- |

1.1.10

gør opmærksom på, at det er nødvendigt at forbedre kommunikations- og oplysningsindsatsen over for borgerne med det sigte at fremme et moderat forbrug af vin;

| 1.1.11 | understreger, at kommunikation og afsætningsfremmende foranstaltninger bør medtænke den potentielt gavnlige sundhedsmæssige effekt af et moderat indtag af vin og vinavlens positive betydning for den fysiske planlægning og miljøet; |
| --- | --- |

1.1.11

understreger, at kommunikation og afsætningsfremmende foranstaltninger bør medtænke den potentielt gavnlige sundhedsmæssige effekt af et moderat indtag af vin og vinavlens positive betydning for den fysiske planlægning og miljøet;

| 1.1.12 | understreger, at det må undgås, at den europæiske vinproduktions socioøkonomiske fundament undermineres af den nye reform af den fælles markedsordning for vin. |
| --- | --- |

1.1.12

understreger, at det må undgås, at den europæiske vinproduktions socioøkonomiske fundament undermineres af den nye reform af den fælles markedsordning for vin.

1.2   Problemer med den nuværende fælles markedsordning

| 1.2.1 | påpeger, at den nuværende fælles markedsordning ikke har givet tilstrækkelige resultater, hvad angår regulering, strukturering, udvikling og forbedring af konkurrenceevnen for den europæiske vinsektor i en globaliseret økonomi på områderne markedsmekanismer, regulering af produktionskapaciteten, fremstillingsmetoder, geografiske betegnelser, mærkning, sundhed og kommunikation; |
| --- | --- |

1.2.1

påpeger, at den nuværende fælles markedsordning ikke har givet tilstrækkelige resultater, hvad angår regulering, strukturering, udvikling og forbedring af konkurrenceevnen for den europæiske vinsektor i en globaliseret økonomi på områderne markedsmekanismer, regulering af produktionskapaciteten, fremstillingsmetoder, geografiske betegnelser, mærkning, sundhed og kommunikation;

| 1.2.2 | anerkender de data, Kommissionen fremlægger om nedgangen i vinforbruget i Europa og den stigende strukturelle overskudsproduktion og det forhold, at importen stiger hurtigere end eksporten; |
| --- | --- |

1.2.2

anerkender de data, Kommissionen fremlægger om nedgangen i vinforbruget i Europa og den stigende strukturelle overskudsproduktion og det forhold, at importen stiger hurtigere end eksporten;

| 1.2.3 | er enigt i, at de europæiske vinavlere er nødt til at blive mere konkurrencedygtige på det globaliserede marked; |
| --- | --- |

1.2.3

er enigt i, at de europæiske vinavlere er nødt til at blive mere konkurrencedygtige på det globaliserede marked;

| 1.2.4 | er enigt med Kommissionen i, at det er nødvendigt at regulere produktionskapaciteten på grund af det stigende udbytte i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

1.2.4

er enigt med Kommissionen i, at det er nødvendigt at regulere produktionskapaciteten på grund af det stigende udbytte i nogle medlemsstater;

| 1.2.5 | er bekymret over, at ordningen med omstrukturering og omstilling i nogle tilfælde har ført til en stigning i produktionen i stedet for en forbedring af kvaliteten; |
| --- | --- |

1.2.5

er bekymret over, at ordningen med omstrukturering og omstilling i nogle tilfælde har ført til en stigning i produktionen i stedet for en forbedring af kvaliteten;

| 1.2.6 | fastslår, at der opretholdes ureglementerede vinmarker i nogle medlemsstater, som skaber endnu større ubalance mellem udbud og efterspørgsel og fører til konkurrenceforvridning mellem producenterne; |
| --- | --- |

1.2.6

fastslår, at der opretholdes ureglementerede vinmarker i nogle medlemsstater, som skaber endnu større ubalance mellem udbud og efterspørgsel og fører til konkurrenceforvridning mellem producenterne;

| 1.2.7 | er enigt med Kommissionen i, at foranstaltningerne til støtte for markedet i form af krisedestillation ikke har kunnet sikre vinavlernes indkomst; |
| --- | --- |

1.2.7

er enigt med Kommissionen i, at foranstaltningerne til støtte for markedet i form af krisedestillation ikke har kunnet sikre vinavlernes indkomst;

| 1.2.8 | er bekymret over, at en foranstaltning som krisedestillation, der skulle have været en konjunkturbestemt foranstaltning, nu anvendes som strukturforanstaltning, der lægger beslag på en stor del af budgetmidlerne på bekostning af finansieringen af foranstaltninger til forbedring af kvaliteten og til fremme af markedsføring og forbrug. Der bør også være mulighed for destillation af konsumalkohol ved siden af destillation af biprodukter. Destillation af biprodukter bør tegne sig for mindst 15 % af den mængde alkohol, der produceres af råvaren; |
| --- | --- |

1.2.8

er bekymret over, at en foranstaltning som krisedestillation, der skulle have været en konjunkturbestemt foranstaltning, nu anvendes som strukturforanstaltning, der lægger beslag på en stor del af budgetmidlerne på bekostning af finansieringen af foranstaltninger til forbedring af kvaliteten og til fremme af markedsføring og forbrug. Der bør også være mulighed for destillation af konsumalkohol ved siden af destillation af biprodukter. Destillation af biprodukter bør tegne sig for mindst 15 % af den mængde alkohol, der produceres af råvaren;

| 1.2.9 | ser positivt på opretholdelsen af den private oplagning som et effektivt markedsregulerende instrument og foreslår at anvende det mere fleksibelt for at lette adgangen hertil; |
| --- | --- |

1.2.9

ser positivt på opretholdelsen af den private oplagning som et effektivt markedsregulerende instrument og foreslår at anvende det mere fleksibelt for at lette adgangen hertil;

| 1.2.10 | går ind for, at alle vinfremstillingsmetoder bliver omfattet af Den Internationale Vinorganisations regler, og kræver, at de fastlægges på grundlag af videnskabelige og tekniske undersøgelser og naturligvis giver garanti for fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

1.2.10

går ind for, at alle vinfremstillingsmetoder bliver omfattet af Den Internationale Vinorganisations regler, og kræver, at de fastlægges på grundlag af videnskabelige og tekniske undersøgelser og naturligvis giver garanti for fødevaresikkerhed;

| 1.2.11 | påpeger, at vinfremstillingsmetoderne under ingen omstændigheder må give anledning til forvirring blandt forbrugerne ved, at der laves om på de nuværende metoder, som i forbrugernes øjne står for kvalitet; dette vil gå ud over de europæiske regioner, der fremstiller vine efter traditionelle metoder baseret på slutproduktets kvalitet — eller som det hedder i tredje led i kommissionsdokumentets punkt 4 »Målsætning for en ny EU-vinpolitik«: »... der bevarer de bedste traditioner i EU's vinproduktion«; |
| --- | --- |

1.2.11

påpeger, at vinfremstillingsmetoderne under ingen omstændigheder må give anledning til forvirring blandt forbrugerne ved, at der laves om på de nuværende metoder, som i forbrugernes øjne står for kvalitet; dette vil gå ud over de europæiske regioner, der fremstiller vine efter traditionelle metoder baseret på slutproduktets kvalitet — eller som det hedder i tredje led i kommissionsdokumentets punkt 4 »Målsætning for en ny EU-vinpolitik«: »... der bevarer de bedste traditioner i EU's vinproduktion«;

| 1.2.12 | må konstatere, at forbrugerne bliver forvirrede af den alt for komplicerede regulering af definitioner, vinfremstillingsmetoder og klassificering af vine og foreslår, at den forenkles; |
| --- | --- |

1.2.12

må konstatere, at forbrugerne bliver forvirrede af den alt for komplicerede regulering af definitioner, vinfremstillingsmetoder og klassificering af vine og foreslår, at den forenkles;

| 1.2.13 | erkender, at forenklingen af mærkningen kan være til fordel for vine af ringere kvalitet, som ikke har andre karakteristika, der gør dem konkurrencedygtige på markedet; denne mulighed for at bruge angivelser, som hidtil har været forbeholdt kvbd, må dog ikke gå ud over velrenommerede vine, som er fremstillet efter den traditionelle europæiske kvalitetsmodel; |
| --- | --- |

1.2.13

erkender, at forenklingen af mærkningen kan være til fordel for vine af ringere kvalitet, som ikke har andre karakteristika, der gør dem konkurrencedygtige på markedet; denne mulighed for at bruge angivelser, som hidtil har været forbeholdt kvbd, må dog ikke gå ud over velrenommerede vine, som er fremstillet efter den traditionelle europæiske kvalitetsmodel;

| 1.2.14 | deler bekymringen over de unges stigende alkoholforbrug og erkender — selv om de unges vinforbrug rent faktisk er faldet betydeligt gennem de senere år — at et eventuelt oplysningstiltag om vinens potentielt gavnlige virkning, må suppleres med oplysning om unges særlige modtagelighed overfor voksnes alkoholvaner og angivelse af den særligt anbefalede mængde alkohol, der gælder for unge; |
| --- | --- |

1.2.14

deler bekymringen over de unges stigende alkoholforbrug og erkender — selv om de unges vinforbrug rent faktisk er faldet betydeligt gennem de senere år — at et eventuelt oplysningstiltag om vinens potentielt gavnlige virkning, må suppleres med oplysning om unges særlige modtagelighed overfor voksnes alkoholvaner og angivelse af den særligt anbefalede mængde alkohol, der gælder for unge;

1.3   Målsætning for den europæiske vinsektor

| 1.3.1 | støtter opretholdelsen af en konkurrencedygtig og bæredygtig europæisk vinsektor; |
| --- | --- |

1.3.1

støtter opretholdelsen af en konkurrencedygtig og bæredygtig europæisk vinsektor;

| 1.3.2 | går ind for at skabe en vinordning, der fungerer ved hjælp af klare og enkle regler, der er effektive og giver balance mellem udbud og efterspørgsel; |
| --- | --- |

1.3.2

går ind for at skabe en vinordning, der fungerer ved hjælp af klare og enkle regler, der er effektive og giver balance mellem udbud og efterspørgsel;

| 1.3.3 | bifalder Kommissionens forslag om at skabe en vinordning, der bevarer de bedste traditioner i EU's vinproduktion, styrker den sociale struktur i landdistrikterne og sikrer, at miljøet respekteres, skønt nogle af de foranstaltninger, der foreslås i dokumentet, strider mod disse gode hensigter, herunder navnlig forslaget om at rydde vinmarker primært i områder med ringe høstudbytte; |
| --- | --- |

1.3.3

bifalder Kommissionens forslag om at skabe en vinordning, der bevarer de bedste traditioner i EU's vinproduktion, styrker den sociale struktur i landdistrikterne og sikrer, at miljøet respekteres, skønt nogle af de foranstaltninger, der foreslås i dokumentet, strider mod disse gode hensigter, herunder navnlig forslaget om at rydde vinmarker primært i områder med ringe høstudbytte;

| 1.3.4 | går ind for, at reformen af den fælles markedsordning baseres på to søjler: kvalitet og kommunikation for at skabe et større marked for de europæiske vine. |
| --- | --- |

1.3.4

går ind for, at reformen af den fælles markedsordning baseres på to søjler: kvalitet og kommunikation for at skabe et større marked for de europæiske vine.

1.4   Aktionsmuligheder, som Kommissionen har fravalgt

| 1.4.1 | bifalder Kommissionens afvisning af følgende muligheder: bevarelse af status quo, reform af den fælles markedsordning for vin efter samme model som reformen af den fælles landbrugspolitik samt deregulering af vinmarkedet. |
| --- | --- |

1.4.1

bifalder Kommissionens afvisning af følgende muligheder: bevarelse af status quo, reform af den fælles markedsordning for vin efter samme model som reformen af den fælles landbrugspolitik samt deregulering af vinmarkedet.

1.5   Gennemgribende reform af den fælles markedsordning for vin

| 1.5.1 | er enigt i, at udfordringen består i at tilpasse reglerne og produktionsstrukturen for at etablere en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk vinsektor med muligheder på lang sigt; |
| --- | --- |

1.5.1

er enigt i, at udfordringen består i at tilpasse reglerne og produktionsstrukturen for at etablere en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk vinsektor med muligheder på lang sigt;

| 1.5.2 | bifalder, at reglerne om geografiske betegnelser ikke bliver omfattet af den liberalisering af plantningsrettighederne, der foreslås under Variant A, og går ud fra, at denne udelukkelse kommer til at gælde definitivt for disse betegnelser og for resten af sektoren, eftersom en liberalisering i høj grad ville være til skade for det europæiske produktionsmønster; |
| --- | --- |

1.5.2

bifalder, at reglerne om geografiske betegnelser ikke bliver omfattet af den liberalisering af plantningsrettighederne, der foreslås under Variant A, og går ud fra, at denne udelukkelse kommer til at gælde definitivt for disse betegnelser og for resten af sektoren, eftersom en liberalisering i høj grad ville være til skade for det europæiske produktionsmønster;

| 1.5.3 | går imod forslaget om at genetablere balancen mellem udbud og efterspørgsel gennem støtte til rydning af vinarealer og efterfølgende liberalisering af plantningsrettighederne; |
| --- | --- |

1.5.3

går imod forslaget om at genetablere balancen mellem udbud og efterspørgsel gennem støtte til rydning af vinarealer og efterfølgende liberalisering af plantningsrettighederne;

| 1.5.4 | indtager en kritisk holdning til ovennævnte forslag, der kan betegnes som lidet ambitiøst, eftersom det søger at løse ubalancen på markedet ved at fremme rydningen af vinarealer uden overhovedet at overveje muligheden for at intensivere markedsføringen; |
| --- | --- |

1.5.4

indtager en kritisk holdning til ovennævnte forslag, der kan betegnes som lidet ambitiøst, eftersom det søger at løse ubalancen på markedet ved at fremme rydningen af vinarealer uden overhovedet at overveje muligheden for at intensivere markedsføringen;

| 1.5.5 | er uenigt i den opfattelse, at liberaliseringen af plantningsrettighederne ville bidrage direkte til at forbedre sektorens konkurrenceevne ved at reducere produktionsomkostningerne, da der ikke tages højde for, at udgifterne til plantningsrettighederne er helt afhængige af en god afsætning for produkterne fra de pågældende områder og i sig selv er et middel til regulering af balancen mellem udbud og efterspørgsel i disse områder; |
| --- | --- |

1.5.5

er uenigt i den opfattelse, at liberaliseringen af plantningsrettighederne ville bidrage direkte til at forbedre sektorens konkurrenceevne ved at reducere produktionsomkostningerne, da der ikke tages højde for, at udgifterne til plantningsrettighederne er helt afhængige af en god afsætning for produkterne fra de pågældende områder og i sig selv er et middel til regulering af balancen mellem udbud og efterspørgsel i disse områder;

| 1.5.6 | mener, at det vil være et fejlgreb at følge den strategi, der blev anvendt ved reformen af den fælles markedsordning for sukker, i forbindelse med reformen af ordningen for vin, da det vil skubbe en stor del af producenterne ud af sektoren for at sikre vinavlens videreførelse og desuden vil begunstige vinimporten til EU; |
| --- | --- |

1.5.6

mener, at det vil være et fejlgreb at følge den strategi, der blev anvendt ved reformen af den fælles markedsordning for sukker, i forbindelse med reformen af ordningen for vin, da det vil skubbe en stor del af producenterne ud af sektoren for at sikre vinavlens videreførelse og desuden vil begunstige vinimporten til EU;

| 1.5.7 | afviser, at et af målene med en reform af en fælles markedsordning — ikke mindst for vins vedkommende — skal være rydning af 400 000 ha, så meget desto mere som denne foranstaltning vil lægge beslag på 40 % af de samlede midler, der er afsat til reformen, og indvirkningen på nedbringelsen af produktionen helt sikkert vil være meget mindre end oprindeligt antaget; |
| --- | --- |

1.5.7

afviser, at et af målene med en reform af en fælles markedsordning — ikke mindst for vins vedkommende — skal være rydning af 400 000 ha, så meget desto mere som denne foranstaltning vil lægge beslag på 40 % af de samlede midler, der er afsat til reformen, og indvirkningen på nedbringelsen af produktionen helt sikkert vil være meget mindre end oprindeligt antaget;

| 1.5.8 | går imod afskaffelsen »... fra dag ét...« af redskaberne til styring af markedet: skønt de klart kan forbedres mht. såvel udformning som anvendelse, forekommer det ikke hensigtsmæssigt at afskaffe dem uden en overgangsordning, som giver mulighed for at gå gavn af de fordele, der er ved nogle af dem. I en sådan overgangsperiode bør der afsættes stadig færre midler til markedsforanstaltningerne og stadig flere til foranstaltningerne til forbedring af kvalitet, salgsfremme og markedsføring; |
| --- | --- |

1.5.8

går imod afskaffelsen »... fra dag ét...« af redskaberne til styring af markedet: skønt de klart kan forbedres mht. såvel udformning som anvendelse, forekommer det ikke hensigtsmæssigt at afskaffe dem uden en overgangsordning, som giver mulighed for at gå gavn af de fordele, der er ved nogle af dem. I en sådan overgangsperiode bør der afsættes stadig færre midler til markedsforanstaltningerne og stadig flere til foranstaltningerne til forbedring af kvalitet, salgsfremme og markedsføring;

| 1.5.9 | bifalder indførelsen af instrumentet »nationalt budget«, forudsat at det ikke indebærer en renationalisering af den fælles landbrugspolitik, kræver en omfattende og specifikt udformet liste over foranstaltninger, som EU giver tilladelse til at finansiere med dette instrument, og kræver subsidiaritet til regionerne til forvaltning af disse midler; |
| --- | --- |

1.5.9

bifalder indførelsen af instrumentet »nationalt budget«, forudsat at det ikke indebærer en renationalisering af den fælles landbrugspolitik, kræver en omfattende og specifikt udformet liste over foranstaltninger, som EU giver tilladelse til at finansiere med dette instrument, og kræver subsidiaritet til regionerne til forvaltning af disse midler;

| 1.5.10 | bifalder tanken om, at medlemsstaterne kan tage visse kriseforanstaltninger i anvendelse; |
| --- | --- |

1.5.10

bifalder tanken om, at medlemsstaterne kan tage visse kriseforanstaltninger i anvendelse;

| 1.5.11 | hilser det velkomment, at disse foranstaltninger vil være underkastet visse fælles regler for at undgå, at nogen af dem udgør skjult støtte gennem foranstaltninger, som kunne skabe konkurrenceforvridning mellem medlemsstaternes producenter, såsom markedsstøtte; |
| --- | --- |

1.5.11

hilser det velkomment, at disse foranstaltninger vil være underkastet visse fælles regler for at undgå, at nogen af dem udgør skjult støtte gennem foranstaltninger, som kunne skabe konkurrenceforvridning mellem medlemsstaternes producenter, såsom markedsstøtte;

| 1.5.12 | afviser Kommissionens tilgang til landdistriktsudvikling, der i alt væsentligt går ud på at tilskynde producenterne til at forlade landbruget og gå på pension ved hjælp af meget specifikke økonomiske foranstaltninger i stedet for at skabe grundlag for at fastholde landbruget som nøgleelement i udviklingen af landdistrikterne, og henviser generelt til Regionsudvalgets udtalelse og erklæring vedrørende dette område; |
| --- | --- |

1.5.12

afviser Kommissionens tilgang til landdistriktsudvikling, der i alt væsentligt går ud på at tilskynde producenterne til at forlade landbruget og gå på pension ved hjælp af meget specifikke økonomiske foranstaltninger i stedet for at skabe grundlag for at fastholde landbruget som nøgleelement i udviklingen af landdistrikterne, og henviser generelt til Regionsudvalgets udtalelse og erklæring vedrørende dette område;

| 1.5.13 | beklager, at der ikke er nogen eksplicit henvisning til, at vindyrkning på stejle skråninger, som er mere omkostningskrævende, bidrager til at bevare miljøet og til udviklingen af landskabet og landboturismen samt bidrager til at fremme en bæredygtig udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

1.5.13

beklager, at der ikke er nogen eksplicit henvisning til, at vindyrkning på stejle skråninger, som er mere omkostningskrævende, bidrager til at bevare miljøet og til udviklingen af landskabet og landboturismen samt bidrager til at fremme en bæredygtig udvikling af landdistrikterne;

| 1.5.14 | kan ikke gå ind for, at der overføres midler fra første søjle til anden søjle til at finansiere den europæiske vinsektor, og opfordrer til, at den fælles markedsordnings budget opretholdes; |
| --- | --- |

1.5.14

kan ikke gå ind for, at der overføres midler fra første søjle til anden søjle til at finansiere den europæiske vinsektor, og opfordrer til, at den fælles markedsordnings budget opretholdes;

| 1.5.15 | hilser det velkomment, at meddelelsen fokuserer på forenkling af regler, klarhed, gennemsigtighed og effektivitet; |
| --- | --- |

1.5.15

hilser det velkomment, at meddelelsen fokuserer på forenkling af regler, klarhed, gennemsigtighed og effektivitet;

| 1.5.16 | er imidlertid ikke enigt i prioriteringen af den grundige revision af de nugældende regler for at skabe bedre sammenhæng mellem EU's kvalitetspolitik og de internationale regler. Selvom denne tilpasning findes nødvendig, er den ikke i sig selv et tilstrækkeligt kvalitetsorienteret mål; |
| --- | --- |

1.5.16

er imidlertid ikke enigt i prioriteringen af den grundige revision af de nugældende regler for at skabe bedre sammenhæng mellem EU's kvalitetspolitik og de internationale regler. Selvom denne tilpasning findes nødvendig, er den ikke i sig selv et tilstrækkeligt kvalitetsorienteret mål;

| 1.5.17 | støtter den ønskede udbredelse verden over af begrebet EU-kvalitetsvine, som er baseret på geografisk oprindelse (kvbd — kvalitetsvin produceret i bestemte dyrkningsområder). Dette begreb bør styrkes, bekræftes, fremmes og valoriseres; |
| --- | --- |

1.5.17

støtter den ønskede udbredelse verden over af begrebet EU-kvalitetsvine, som er baseret på geografisk oprindelse (kvbd — kvalitetsvin produceret i bestemte dyrkningsområder). Dette begreb bør styrkes, bekræftes, fremmes og valoriseres;

| 1.5.18 | ser positivt på forslaget om at udvide brancheorganisationernes rolle, så de kan kontrollere og forvalte kvaliteten af den vin, der produceres på deres område. I den forbindelse bør man skabe overblik over, få viden om og udnytte de erhvervede erfaringer, som har vist sig mest vellykkede; |
| --- | --- |

1.5.18

ser positivt på forslaget om at udvide brancheorganisationernes rolle, så de kan kontrollere og forvalte kvaliteten af den vin, der produceres på deres område. I den forbindelse bør man skabe overblik over, få viden om og udnytte de erhvervede erfaringer, som har vist sig mest vellykkede;

| 1.5.19 | er enigt i, at de kontrolsystemer og -instrumenter, som skal bibringe forbrugerne passende garantier, bør styrkes; |
| --- | --- |

1.5.19

er enigt i, at de kontrolsystemer og -instrumenter, som skal bibringe forbrugerne passende garantier, bør styrkes;

| 1.5.20 | ser med kritiske øjne på revisionen af beføjelserne og især på overførslen af beføjelser fra Rådet til Europa-Kommissionen, som det anser for unødvendig; |
| --- | --- |

1.5.20

ser med kritiske øjne på revisionen af beføjelserne og især på overførslen af beføjelser fra Rådet til Europa-Kommissionen, som det anser for unødvendig;

| 1.5.21 | er enigt i, at OIV's fremstillingsmetoder bør anerkendes, og at de bør underkastes en undersøgelse. Disse undersøgelser bør baseres på videnskabeligt funderede rapporter og underbygges med resultater fra forskningsprojekter, som er gennemført i EU; |
| --- | --- |

1.5.21

er enigt i, at OIV's fremstillingsmetoder bør anerkendes, og at de bør underkastes en undersøgelse. Disse undersøgelser bør baseres på videnskabeligt funderede rapporter og underbygges med resultater fra forskningsprojekter, som er gennemført i EU;

| 1.5.22 | opfordrer til, at man bibeholder maksimumgrænsen på 2 % for forøgelsen af alkoholindholdet gennem anvendelse af ene og alene most som tilsætning; |
| --- | --- |

1.5.22

opfordrer til, at man bibeholder maksimumgrænsen på 2 % for forøgelsen af alkoholindholdet gennem anvendelse af ene og alene most som tilsætning;

| 1.5.23 | kan ikke tilslutte sig, at OIV's vinfremstillingsmetoder automatisk godkendes til anvendelse i EU, heller ikke i tilfælde, hvor de pågældende vine er bestemt for eksport til de destinationer, hvor disse fremstillingsmetoder er godkendt. Fremstillingsmetoderne bør underkastes den procedure, som omtales i det foregående punkt; |
| --- | --- |

1.5.23

kan ikke tilslutte sig, at OIV's vinfremstillingsmetoder automatisk godkendes til anvendelse i EU, heller ikke i tilfælde, hvor de pågældende vine er bestemt for eksport til de destinationer, hvor disse fremstillingsmetoder er godkendt. Fremstillingsmetoderne bør underkastes den procedure, som omtales i det foregående punkt;

| 1.5.24 | bifalder, at der sikres et acceptabelt minimum af miljøbeskyttelse i forbindelse med fremstillingen og lagringen af vinen. I den sammenhæng skal det bemærkes, at Life-initiativet har finansieret forsøg på dette område, som kan bidrage med meget værdifuld viden; |
| --- | --- |

1.5.24

bifalder, at der sikres et acceptabelt minimum af miljøbeskyttelse i forbindelse med fremstillingen og lagringen af vinen. I den sammenhæng skal det bemærkes, at Life-initiativet har finansieret forsøg på dette område, som kan bidrage med meget værdifuld viden;

| 1.5.25 | bifalder forslaget om at forenkle mærkningsbestemmelserne ved at udarbejde ét enkelt sæt regler, der finder anvendelse på alle vinkategorier, men understreger endnu en gang, at man ikke bør skabe forvirring blandt forbrugerne og at mærkningen derfor bør være enkel og samtidig klar og fremme forbrugernes interesser; |
| --- | --- |

1.5.25

bifalder forslaget om at forenkle mærkningsbestemmelserne ved at udarbejde ét enkelt sæt regler, der finder anvendelse på alle vinkategorier, men understreger endnu en gang, at man ikke bør skabe forvirring blandt forbrugerne og at mærkningen derfor bør være enkel og samtidig klar og fremme forbrugernes interesser;

| 1.5.26 | advarer om den fare, der kan være forbundet med at fjerne forskellen mellem reglerne for mærkning af vine med og uden geografisk betegnelse, så meget desto mere som det påtænkes at give mulighed for at angive årgang og druesort på vine uden geografisk betegnelse; |
| --- | --- |

1.5.26

advarer om den fare, der kan være forbundet med at fjerne forskellen mellem reglerne for mærkning af vine med og uden geografisk betegnelse, så meget desto mere som det påtænkes at give mulighed for at angive årgang og druesort på vine uden geografisk betegnelse;

| 1.5.27 | er derfor imod, at der angives oplysninger såsom druesort og årgang på vine uden geografisk betegnelse; |
| --- | --- |

1.5.27

er derfor imod, at der angives oplysninger såsom druesort og årgang på vine uden geografisk betegnelse;

| 1.5.28 | bifalder forslaget om bevarelse og forbedring af ordningen for traditionelle udtryk; |
| --- | --- |

1.5.28

bifalder forslaget om bevarelse og forbedring af ordningen for traditionelle udtryk;

| 1.5.29 | bifalder forslaget om at tilpasning af politikken for varemærker og ændring af sprogreglerne i vinsektoren; |
| --- | --- |

1.5.29

bifalder forslaget om at tilpasning af politikken for varemærker og ændring af sprogreglerne i vinsektoren;

| 1.5.30 | understreger, at den påtænkte politik for kvalitet, markedsføring og salgsfremme bør være et af de vigtigste elementer i de økonomiske midler, som afsættes på budgettet for den fælles markedsordning for vin; |
| --- | --- |

1.5.30

understreger, at den påtænkte politik for kvalitet, markedsføring og salgsfremme bør være et af de vigtigste elementer i de økonomiske midler, som afsættes på budgettet for den fælles markedsordning for vin;

| 1.5.31 | er enigt i, at der i størst muligt omfang skal sikres forbrugeroplysning og -beskyttelse på sundhedsområdet, hvilket tillige kan få en positiv effekt på forbruget i lyset af de sundhedsmæssige fordele for visse persongrupper ved et moderat vinforbrug. For andre gruppers vedkommende og i tilfælde af misbrug kan vinforbrug derimod have mere skadelige virkninger; |
| --- | --- |

1.5.31

er enigt i, at der i størst muligt omfang skal sikres forbrugeroplysning og -beskyttelse på sundhedsområdet, hvilket tillige kan få en positiv effekt på forbruget i lyset af de sundhedsmæssige fordele for visse persongrupper ved et moderat vinforbrug. For andre gruppers vedkommende og i tilfælde af misbrug kan vinforbrug derimod have mere skadelige virkninger;

| 1.5.32 | bifalder ønsket om at orientere forbrugeren fuldt om produktets oprindelse gennem hensigtsmæssige mærkningsregler for sporbarhed; |
| --- | --- |

1.5.32

bifalder ønsket om at orientere forbrugeren fuldt om produktets oprindelse gennem hensigtsmæssige mærkningsregler for sporbarhed;

| 1.5.33 | udtrykker tilfredshed med forslaget om at oplyse forbrugerne om fremstillings- og produktionsmetodernes miljømæssige aspekter; |
| --- | --- |

1.5.33

udtrykker tilfredshed med forslaget om at oplyse forbrugerne om fremstillings- og produktionsmetodernes miljømæssige aspekter;

| 1.5.34 | glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at føre en ansvarlig politik for salgsfremme og oplysning. Dette bør imidlertid ikke begrænses til salgsfremmende projekter uden for EU; |
| --- | --- |

1.5.34

glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at føre en ansvarlig politik for salgsfremme og oplysning. Dette bør imidlertid ikke begrænses til salgsfremmende projekter uden for EU;

| 1.5.35 | finder det meget positivt, at man overvejer at gennemføre oplysningskampagner i EU om ansvarligt/moderat vinforbrug, hvor vægten lægges på det moderate forbrug, som ikke må associeres med de negative følger af et overdrevent forbrug; |
| --- | --- |

1.5.35

finder det meget positivt, at man overvejer at gennemføre oplysningskampagner i EU om ansvarligt/moderat vinforbrug, hvor vægten lægges på det moderate forbrug, som ikke må associeres med de negative følger af et overdrevent forbrug;

| 1.5.36 | anser det for nødvendigt, at Kommissionen afsætter tilstrækkelige midler inden for sundheds- og ungdomspolitikken til oplysningskampagner om ansvarligt og moderat vinforbrug, som også bør gennemføres på lokalt niveau med deltagelse af de lokale og regionale myndigheder, skoler, universiteter og foreninger; |
| --- | --- |

1.5.36

anser det for nødvendigt, at Kommissionen afsætter tilstrækkelige midler inden for sundheds- og ungdomspolitikken til oplysningskampagner om ansvarligt og moderat vinforbrug, som også bør gennemføres på lokalt niveau med deltagelse af de lokale og regionale myndigheder, skoler, universiteter og foreninger;

| 1.5.37 | er enigt i, at der bør indføres miljømæssige mindstekrav til vinsektoren for så vidt angår erosion, jordforurening, brug af plantebeskyttelsesmidler og affaldshåndtering; |
| --- | --- |

1.5.37

er enigt i, at der bør indføres miljømæssige mindstekrav til vinsektoren for så vidt angår erosion, jordforurening, brug af plantebeskyttelsesmidler og affaldshåndtering;

| 1.5.38 | påpeger, at EU i forbindelse med WTO-forhandlingerne ikke bør give indrømmelser, som betyder, at den europæiske vinsektor bruges som kastebold for at opnå fordele for andre sektorer, det være sig landbruget eller ej; |
| --- | --- |

1.5.38

påpeger, at EU i forbindelse med WTO-forhandlingerne ikke bør give indrømmelser, som betyder, at den europæiske vinsektor bruges som kastebold for at opnå fordele for andre sektorer, det være sig landbruget eller ej;

| 1.5.39 | bifalder Kommissionens intention om at sikre overholdelse af lovgivningen vedrørende ureglementerede og ulovlige vinmarker og i tilfælde af overtrædelse træffe passende foranstaltninger i forbindelse med afslutningen af regnskaberne og om nødvendigt indlede overtrædelsesprocedurer; |
| --- | --- |

1.5.39

bifalder Kommissionens intention om at sikre overholdelse af lovgivningen vedrørende ureglementerede og ulovlige vinmarker og i tilfælde af overtrædelse træffe passende foranstaltninger i forbindelse med afslutningen af regnskaberne og om nødvendigt indlede overtrædelsesprocedurer;

| 1.5.40 | er imod, at det nuværende budget skal være retningsgivende i forbindelse med gennemførelsen af lovgivningsforslagene under den kommende fælles markedsordning i betragtning af Kommissionens ambitiøse forsøg på at forbedre den europæiske vinsektors konkurrenceevne; |
| --- | --- |

1.5.40

er imod, at det nuværende budget skal være retningsgivende i forbindelse med gennemførelsen af lovgivningsforslagene under den kommende fælles markedsordning i betragtning af Kommissionens ambitiøse forsøg på at forbedre den europæiske vinsektors konkurrenceevne;

| 1.5.41 | deler Kommissionens bekymring med hensyn til korrekt anvendelse af de finansielle ressourcer og god forvaltning, men understreger, at budgettet bør tage hensyn til nye behov, som måtte opstå som følge af reformen; |
| --- | --- |

1.5.41

deler Kommissionens bekymring med hensyn til korrekt anvendelse af de finansielle ressourcer og god forvaltning, men understreger, at budgettet bør tage hensyn til nye behov, som måtte opstå som følge af reformen;

| 1.5.42 | hilser den besparelse velkommen, som Kommissionen regner med at opnå med denne reform ud fra den betragtning, at »når disse ændringer til sin tid gennemføres, må det forventes at føre til forenkling og bedre regulering, hvilket vil få positive konsekvenser dels gennem begrænsning af omkostningerne til forvaltning og statistisk overvågning, dels gennem lettere gennemførelse og kontrol og dermed begrænsning af svig og misbrug af offentlige midler. Endvidere bliver forvaltningen mere effektiv, fordi medlemsstaterne får øget indflydelse på at afgøre, hvilken type foranstaltninger de skal anvende som reaktion på en given situation«. Det påpeges imidlertid, at med det øgede antal kontrolopgaver vedrørende mærkningen af vine uden geografisk betegnelse og overdragelsen af visse kontrolforanstaltninger, som Kommissionen hidtil har gennemført, til medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet, må det forventes, at slutresultatet forbliver uændret; |
| --- | --- |

1.5.42

hilser den besparelse velkommen, som Kommissionen regner med at opnå med denne reform ud fra den betragtning, at »når disse ændringer til sin tid gennemføres, må det forventes at føre til forenkling og bedre regulering, hvilket vil få positive konsekvenser dels gennem begrænsning af omkostningerne til forvaltning og statistisk overvågning, dels gennem lettere gennemførelse og kontrol og dermed begrænsning af svig og misbrug af offentlige midler. Endvidere bliver forvaltningen mere effektiv, fordi medlemsstaterne får øget indflydelse på at afgøre, hvilken type foranstaltninger de skal anvende som reaktion på en given situation«. Det påpeges imidlertid, at med det øgede antal kontrolopgaver vedrørende mærkningen af vine uden geografisk betegnelse og overdragelsen af visse kontrolforanstaltninger, som Kommissionen hidtil har gennemført, til medlemsstaterne i overensstemmelse med nærhedsprincippet, må det forventes, at slutresultatet forbliver uændret;

| 1.5.43 | er imidlertid imod, at forbuddet mod vinfremstilling af importeret most ophæves, for at forebygge risikoen for forfalskning af vine, handelsforvridninger samt en stigning i overskudsproduktionen. En sådan import ville — ud over at skabe problemer mht. oprindelse, herkomst og forbrugernes mulighed for at identificere produktet — også kunne resultere i en forringelse af kvaliteten; |
| --- | --- |

1.5.43

er imidlertid imod, at forbuddet mod vinfremstilling af importeret most ophæves, for at forebygge risikoen for forfalskning af vine, handelsforvridninger samt en stigning i overskudsproduktionen. En sådan import ville — ud over at skabe problemer mht. oprindelse, herkomst og forbrugernes mulighed for at identificere produktet — også kunne resultere i en forringelse af kvaliteten;

| 1.5.44 | går ind for, at nyplantninger også fremover kun må ske på basis af plantningsrettigheder for hermed at forhindre en udvikling af EU's vinproduktionskapacitet, som kan påvirke markedet i negativ retning; |
| --- | --- |

1.5.44

går ind for, at nyplantninger også fremover kun må ske på basis af plantningsrettigheder for hermed at forhindre en udvikling af EU's vinproduktionskapacitet, som kan påvirke markedet i negativ retning;

| 1.5.45 | finder det nødvendigt, at der ved anerkendelsen af de af OIV godkendte vinfremstillingsmetoder lægges vægt på beskyttelse af hævdvundne europæiske traditioner for vinfremstilling; |
| --- | --- |

1.5.45

finder det nødvendigt, at der ved anerkendelsen af de af OIV godkendte vinfremstillingsmetoder lægges vægt på beskyttelse af hævdvundne europæiske traditioner for vinfremstilling;

| 1.5.46 | går ikke ind for at ophæve minimumsgrænsen for det naturlige alkoholindhold i vin. |
| --- | --- |

1.5.46

går ikke ind for at ophæve minimumsgrænsen for det naturlige alkoholindhold i vin.

2.   Regionsudvalgets anbefalinger

Generelt overblik over den nye fælles markedsordning for vin

| 2.1 | går ind for en model for europæisk vinavl, som tilstræber sektorens bæredygtighed ved at styrke adgangen til markederne og konsolidere og øge dens andel af verdensmarkedet med udgangspunkt i tre søjler: kvalitet, konkurrenceevne og markedsmekanismer; |
| --- | --- |

2.1

går ind for en model for europæisk vinavl, som tilstræber sektorens bæredygtighed ved at styrke adgangen til markederne og konsolidere og øge dens andel af verdensmarkedet med udgangspunkt i tre søjler: kvalitet, konkurrenceevne og markedsmekanismer;

| 2.2 | forsvarer satsningen på modellen med et moderat vinforbrug, hvor der lægges vægt på kommunikation og oplysning om de sundhedsmæssige og kulturelle karakteristika og den europæiske kvalitetsbaserede fødevaremodel, som bygger på tradition, egnstypiske forhold og traditionelle dyrkningsmetoder; |
| --- | --- |

2.2

forsvarer satsningen på modellen med et moderat vinforbrug, hvor der lægges vægt på kommunikation og oplysning om de sundhedsmæssige og kulturelle karakteristika og den europæiske kvalitetsbaserede fødevaremodel, som bygger på tradition, egnstypiske forhold og traditionelle dyrkningsmetoder;

| 2.3 | ønsker harmoni og sammenhæng mellem EU-politikken på alle de områder, som vedrører sektoren: landbrug, sundhed, skatter og afgifter, budget og handel; |
| --- | --- |

2.3

ønsker harmoni og sammenhæng mellem EU-politikken på alle de områder, som vedrører sektoren: landbrug, sundhed, skatter og afgifter, budget og handel;

| 2.4 | mener, at man for at efterkomme disse principper ved reformen af den fælles markedsordning for vin og det tilhørende budget bør prioritere kvalitet, forbedring af markedsføring, kommunikation/salgsfremme, bevarelse af de traditionelle europæiske vinbrug, opretholdelse af landbruget i landdistrikterne og af arealanvendelsen samt den uerstattelige rolle, som vinavlen spiller for miljøbeskyttelsen i visse områder; |
| --- | --- |

2.4

mener, at man for at efterkomme disse principper ved reformen af den fælles markedsordning for vin og det tilhørende budget bør prioritere kvalitet, forbedring af markedsføring, kommunikation/salgsfremme, bevarelse af de traditionelle europæiske vinbrug, opretholdelse af landbruget i landdistrikterne og af arealanvendelsen samt den uerstattelige rolle, som vinavlen spiller for miljøbeskyttelsen i visse områder;

| 2.5 | påpeger, at der ved afsættelsen af finansielle midler først og fremmest og i betydeligt omfang tages hensyn til disse mål ud fra en horisontal tilgang (i den relevante EU-politik). |
| --- | --- |

2.5

påpeger, at der ved afsættelsen af finansielle midler først og fremmest og i betydeligt omfang tages hensyn til disse mål ud fra en horisontal tilgang (i den relevante EU-politik).

Særlige anbefalinger

| 2.6 | er af den opfattelse, at en reform af vinsektoren via en særlig fælles markedsordning for denne sektor er uundværlig, i betragtning af nedgangen i det europæiske forbrug, den strukturelle ubalance i produktion og markedsføring i EU og den relative svækkelse af den europæiske position på verdensmarkedet, der er registreret de seneste år; |
| --- | --- |

2.6

er af den opfattelse, at en reform af vinsektoren via en særlig fælles markedsordning for denne sektor er uundværlig, i betragtning af nedgangen i det europæiske forbrug, den strukturelle ubalance i produktion og markedsføring i EU og den relative svækkelse af den europæiske position på verdensmarkedet, der er registreret de seneste år;

| 2.7 | påpeger, at man ikke må overse vinavlens betydning for opretholdelsen af landbruget, landdistrikterne, landskabet, kulturen og den fysiske planlægning. Ligeledes må man ikke glemme den rolle, som landmændene spiller i den europæiske opbygning, og derfor bør reformforslagene ikke baseres på rent økonomiske hensyn, når det betænkes, hvor sårbar den europæiske landbrugssektor generelt er. Derfor bør den sociale og socioøkonomiske dimension i Kommissionens forslag fastholdes. Netop forslaget om massiv rydning af vinarealer og liberaliseringen af dem fra 2013, som er af et økonomifikseret og liberalt tilsnit, går stik imod principperne om opretholdelse af landbruget og arealanvendelsen, da det tilskynder til en opgivelse af produktionen; |
| --- | --- |

2.7

påpeger, at man ikke må overse vinavlens betydning for opretholdelsen af landbruget, landdistrikterne, landskabet, kulturen og den fysiske planlægning. Ligeledes må man ikke glemme den rolle, som landmændene spiller i den europæiske opbygning, og derfor bør reformforslagene ikke baseres på rent økonomiske hensyn, når det betænkes, hvor sårbar den europæiske landbrugssektor generelt er. Derfor bør den sociale og socioøkonomiske dimension i Kommissionens forslag fastholdes. Netop forslaget om massiv rydning af vinarealer og liberaliseringen af dem fra 2013, som er af et økonomifikseret og liberalt tilsnit, går stik imod principperne om opretholdelse af landbruget og arealanvendelsen, da det tilskynder til en opgivelse af produktionen;

| 2.8 | håber at opnå større støtte fra Kommissionen til fremme af vinkvaliteten i dårligt stillede bjergegne og de mest ugunstigt stillede regioner gennem finansiering over det nationale budget; |
| --- | --- |

2.8

håber at opnå større støtte fra Kommissionen til fremme af vinkvaliteten i dårligt stillede bjergegne og de mest ugunstigt stillede regioner gennem finansiering over det nationale budget;

| 2.9 | foreslår i betragtning af det presserende behov for at træffe foranstaltninger, som kan løse problemerne i den europæiske vinsektor, at alle forslag i det endelige dokument om reformen iværksættes omgående — nogle i stigende grad (salgsfremme/markedsføring) og andre i faldende grad (markedsforanstaltninger) — med den nuværende finansieringsoversigt eller om nødvendigt med en forhøjelse af budgettet; |
| --- | --- |

2.9

foreslår i betragtning af det presserende behov for at træffe foranstaltninger, som kan løse problemerne i den europæiske vinsektor, at alle forslag i det endelige dokument om reformen iværksættes omgående — nogle i stigende grad (salgsfremme/markedsføring) og andre i faldende grad (markedsforanstaltninger) — med den nuværende finansieringsoversigt eller om nødvendigt med en forhøjelse af budgettet;

| 2.10 | finder det nødvendigt at udforme et forslag med det sigte at styrke den europæiske vinproduktions stilling på verdensmarkederne på mellemlang og lang sigt; |
| --- | --- |

2.10

finder det nødvendigt at udforme et forslag med det sigte at styrke den europæiske vinproduktions stilling på verdensmarkederne på mellemlang og lang sigt;

| 2.11 | anser det for nødvendigt at opretholde det samlede beløb i den foreliggende finansieringsoversigt; |
| --- | --- |

2.11

anser det for nødvendigt at opretholde det samlede beløb i den foreliggende finansieringsoversigt;

| 2.12 | foreslår en samlet, koordineret og harmonisk indsats via EU's politik på de områder, som berører vinsektoren: landbrug, skatter og afgifter, handel, sundhed og budget; |
| --- | --- |

2.12

foreslår en samlet, koordineret og harmonisk indsats via EU's politik på de områder, som berører vinsektoren: landbrug, skatter og afgifter, handel, sundhed og budget;

| 2.13 | påpeger, at vinfremstillingsmetoderne under ingen omstændigheder må give anledning til forvirring blandt forbrugerne ved, at der laves om på de nuværende metoder, som i forbrugernes øjne står for kvalitet; dette vil gå ud over de europæiske regioner, som fremstiller vine efter traditionelle metoder baseret på slutproduktets kvalitet og således viderefører anerkendte traditioner i EU's vinproduktion; |
| --- | --- |

2.13

påpeger, at vinfremstillingsmetoderne under ingen omstændigheder må give anledning til forvirring blandt forbrugerne ved, at der laves om på de nuværende metoder, som i forbrugernes øjne står for kvalitet; dette vil gå ud over de europæiske regioner, som fremstiller vine efter traditionelle metoder baseret på slutproduktets kvalitet og således viderefører anerkendte traditioner i EU's vinproduktion;

| 2.14 | bifalder indførelsen af instrumentet »nationalt budget«, forudsat at det ikke indebærer en renationalisering af den fælles landbrugspolitik, forlanger en omfattende og specifikt udformet liste over foranstaltninger, som EU giver tilladelse til at finansiere med dette instrument, og kræver subsidiaritet til regionerne til forvaltning af disse midler; |
| --- | --- |

2.14

bifalder indførelsen af instrumentet »nationalt budget«, forudsat at det ikke indebærer en renationalisering af den fælles landbrugspolitik, forlanger en omfattende og specifikt udformet liste over foranstaltninger, som EU giver tilladelse til at finansiere med dette instrument, og kræver subsidiaritet til regionerne til forvaltning af disse midler;

| 2.15 | foreslår, at Kommissionen for at opnå international anerkendelse af begrebet »geografisk betegnelse« gør mere for at forsvare og udbrede differentieringen af disse vine efter reglerne om intellektuel ejendomsret, som er fastlagt i WTO-aftalerne (TRIPs); |
| --- | --- |

2.15

foreslår, at Kommissionen for at opnå international anerkendelse af begrebet »geografisk betegnelse« gør mere for at forsvare og udbrede differentieringen af disse vine efter reglerne om intellektuel ejendomsret, som er fastlagt i WTO-aftalerne (TRIPs);

| 2.16 | foreslår, at reglerne om mærkning udformes med henblik på at give forbrugerne kort og klar information, så de først og fremmest sættes i stand til at holde produkterne ude fra hinanden, uden at der slækkes på den behørige garanti for sandfærdige oplysninger om fremstillingen af visse vine af højere kvalitet i modsætning til andre, hvilket bør bakkes op af passende kontrolsystemer. Kort sagt bør hovedformålet med en klar mærkning være at informere forbrugerne om produktet ved klart at skelne mellem forskellige fremstillingsmetoder; |
| --- | --- |

2.16

foreslår, at reglerne om mærkning udformes med henblik på at give forbrugerne kort og klar information, så de først og fremmest sættes i stand til at holde produkterne ude fra hinanden, uden at der slækkes på den behørige garanti for sandfærdige oplysninger om fremstillingen af visse vine af højere kvalitet i modsætning til andre, hvilket bør bakkes op af passende kontrolsystemer. Kort sagt bør hovedformålet med en klar mærkning være at informere forbrugerne om produktet ved klart at skelne mellem forskellige fremstillingsmetoder;

| 2.17 | foreslår, at programmer for omstrukturering og omstilling af vingårde bevares under det nationale budget, og foreslår, at man medtænker de modeller for vindyrkning, som er mest effektive i henseende til kontrol med og opfyldelse af programmernes mål; |
| --- | --- |

2.17

foreslår, at programmer for omstrukturering og omstilling af vingårde bevares under det nationale budget, og foreslår, at man medtænker de modeller for vindyrkning, som er mest effektive i henseende til kontrol med og opfyldelse af programmernes mål;

| 2.18 | understreger nødvendigheden af at opnå international anerkendelse af begrebet EU-kvalitetsvine, som er baseret på geografisk oprindelse (kvbd — kvalitetsvin produceret i bestemte dyrkningsområder). Dette begreb bør styrkes, bekræftes, fremmes og valoriseres; |
| --- | --- |

2.18

understreger nødvendigheden af at opnå international anerkendelse af begrebet EU-kvalitetsvine, som er baseret på geografisk oprindelse (kvbd — kvalitetsvin produceret i bestemte dyrkningsområder). Dette begreb bør styrkes, bekræftes, fremmes og valoriseres;

| 2.19 | mener, at Den Internationale Vinorganisations vinfremstillingsmetoder ikke automatisk bør godkendes og overtages af EU uden de nødvendige videnskabelige undersøgelser og forsøg; |
| --- | --- |

2.19

mener, at Den Internationale Vinorganisations vinfremstillingsmetoder ikke automatisk bør godkendes og overtages af EU uden de nødvendige videnskabelige undersøgelser og forsøg;

| 2.20 | bekræfter, at politikken for kvalitet, markedsføring og salgsfremme bør tilgodeses med den største del af de økonomiske midler, der afsættes til den fælles markedsordning for vin; |
| --- | --- |

2.20

bekræfter, at politikken for kvalitet, markedsføring og salgsfremme bør tilgodeses med den største del af de økonomiske midler, der afsættes til den fælles markedsordning for vin;

| 2.21 | foreslår og kræver en politik for salgsfremme, som indbefatter oplysningskampagner om ansvarligt/moderat vinforbrug, men tillige bygger på den europæiske kvalitetsbaserede fødevaremodel, dens særlige kendetegn, egnstilknytning, kultur, historie og folkelig tradition; til dette formål bør der indføres et system med økonomisk støtte under selve markedsordningen i tilgift til andre salgsfremmende instrumenter for landbrugsfødevarer, som EU måtte tage i anvendelse nu eller på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

2.21

foreslår og kræver en politik for salgsfremme, som indbefatter oplysningskampagner om ansvarligt/moderat vinforbrug, men tillige bygger på den europæiske kvalitetsbaserede fødevaremodel, dens særlige kendetegn, egnstilknytning, kultur, historie og folkelig tradition; til dette formål bør der indføres et system med økonomisk støtte under selve markedsordningen i tilgift til andre salgsfremmende instrumenter for landbrugsfødevarer, som EU måtte tage i anvendelse nu eller på et senere tidspunkt;

| 2.22 | finder det meget positivt, at man overvejer at foranstalte oplysningskampagner i EU om et ansvarligt og moderat vinforbrug og opfordrer til, at der på dette område også iværksættes initiativer på lokalt plan med deltagelse af lokale myndigheder, skoler, universiteter og foreninger. |
| --- | --- |

2.22

finder det meget positivt, at man overvejer at foranstalte oplysningskampagner i EU om et ansvarligt og moderat vinforbrug og opfordrer til, at der på dette område også iværksættes initiativer på lokalt plan med deltagelse af lokale myndigheder, skoler, universiteter og foreninger.

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/7

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelsen »Stop for tab af biodiversitet inden 2010 — og fremover«

(2007/C 57/02)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelsen »Stop for tab af biodiversitet inden 2010 — og fremover. Opretholdelse af økosystemfunktioner til gavn for menneskeheden« plus bilag, især handlingsplanen. KOM(2006) 216 endelig,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 2. december 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om spørgsmålet,

under henvisning til præsidiets beslutning af 25. april 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter og Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle,

under henvisning til sin udtalelse af 12. februar 2003 om Mod en tematisk strategi for jordbundsbeskyttelse — CdR 190/2002 fin (1),

under henvisning til sin udtalelse af 17. november 2005 om De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer — CdR 215/2005 fin,

under henvisning til sin udtalelse af 26. april 2006 om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategidirektivet) KOM(2005) 505 endelig — 2005/0211 (COD) og om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Tematisk strategi til beskyttelse og bevaring af havmiljøet KOM(2005) 504 endelig — CdR 46/2006 fin,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 159/2006 rev. 1), som blev vedtaget den 6. oktober 2006 af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling med Wim van Gelder, kongelig kommissær for provinsen Zeeland, som ordfører —

på sin 67. plenarforsamling den 6.-7. december 2006 (mødet den 6. december) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

Regionsudvalgets synspunkter og henstillinger

Regionsudvalget,

1.   Generelle bemærkninger

| 1.1 | udtrykker tilfredshed med meddelelsen og den foreslåede handlingsplan. Heri gives en nøje beskrivelse af den aktuelle situation og det anføres, hvilke tiltag der skal tages for at bidrage til at nå 2010-målet. Kommissionens analyse er korrekt, men Regionsudvalget beklager den forsinkede offentliggørelse; |
| --- | --- |

1.1

udtrykker tilfredshed med meddelelsen og den foreslåede handlingsplan. Heri gives en nøje beskrivelse af den aktuelle situation og det anføres, hvilke tiltag der skal tages for at bidrage til at nå 2010-målet. Kommissionens analyse er korrekt, men Regionsudvalget beklager den forsinkede offentliggørelse;

| 1.2 | mener, at biodiversitet i høj grad er bestemmende for en regions identitet; fremhæver, at biodiversitet er et vigtigt grundlag for livskvalitet og sundhed, fritidsaktiviteter og turisme og for fremstillingen af lokale produkter og tjenester; |
| --- | --- |

1.2

mener, at biodiversitet i høj grad er bestemmende for en regions identitet; fremhæver, at biodiversitet er et vigtigt grundlag for livskvalitet og sundhed, fritidsaktiviteter og turisme og for fremstillingen af lokale produkter og tjenester;

| 1.3 | påpeger, at antallet af værdifulde arter og økosystemer er taget til som følge af de ti nye EU-landes tiltrædelse; |
| --- | --- |

1.3

påpeger, at antallet af værdifulde arter og økosystemer er taget til som følge af de ti nye EU-landes tiltrædelse;

| 1.4 | glæder sig over Rådets konklusioner af 23. og 24. marts 2006, hvori der opfordres til at integrere målene for 2010 i hele den politik, som er fastlagt i Lissabon-agendaen. De landdistriktsudviklingsplaner, som er gennemført i mange regioner, viser, at spændingen mellem økonomi og biodiversitet kan løses; |
| --- | --- |

1.4

glæder sig over Rådets konklusioner af 23. og 24. marts 2006, hvori der opfordres til at integrere målene for 2010 i hele den politik, som er fastlagt i Lissabon-agendaen. De landdistriktsudviklingsplaner, som er gennemført i mange regioner, viser, at spændingen mellem økonomi og biodiversitet kan løses;

| 1.5 | påpeger, at i modsætning til biodiversitetens iboende værdi, som erkendes generelt, undervurderes dens økonomiske værdi. På langt sigt er biodiversitet en afgørende betingelse for sundhed, en høj levestandard og jobsikkerhed; |
| --- | --- |

1.5

påpeger, at i modsætning til biodiversitetens iboende værdi, som erkendes generelt, undervurderes dens økonomiske værdi. På langt sigt er biodiversitet en afgørende betingelse for sundhed, en høj levestandard og jobsikkerhed;

| 1.6 | opfordrer til, at der etableres moderne partnerskaber mellem samtlige involverede for at øge borgernes (og især børns), det offentliges og erhvervslivets forståelse for det vigtige i at øge biodiversiteten, så der i fællesskab gøres en indsats for at bevare biodiversiteten og bæredygtige økosystemer; |
| --- | --- |

1.6

opfordrer til, at der etableres moderne partnerskaber mellem samtlige involverede for at øge borgernes (og især børns), det offentliges og erhvervslivets forståelse for det vigtige i at øge biodiversiteten, så der i fællesskab gøres en indsats for at bevare biodiversiteten og bæredygtige økosystemer;

| 1.7 | beklager, at 2010-målet, de politiske tilsagn fra alle medlemsstater til trods, stadig har lange udsigter og opfordrer til at sætte biodiversitet højt på den politiske dagsorden på alle forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

1.7

beklager, at 2010-målet, de politiske tilsagn fra alle medlemsstater til trods, stadig har lange udsigter og opfordrer til at sætte biodiversitet højt på den politiske dagsorden på alle forvaltningsniveauer;

| 1.8 | udtrykker tilfredshed med, at der kan nævnes talrige eksempler på lokalt og regionalt plan, hvoraf det fremgår, at der kan sættes en stopper for tab af biodiversitet og at levesteder kan genskabes (jf. bilag — CdR 159/2006 bilag); |
| --- | --- |

1.8

udtrykker tilfredshed med, at der kan nævnes talrige eksempler på lokalt og regionalt plan, hvoraf det fremgår, at der kan sættes en stopper for tab af biodiversitet og at levesteder kan genskabes (jf. bilag — CdR 159/2006 bilag);

2.   Biodiversitet i EU

| 2.1 | beklager, at der i de finansielle overslag 2007-2013 ikke er øremærket EU-penge nok til finansiering af 2010-målene, især til Natura 2000-initiativet og landdistriktsudvikling; går derfor ind for, at medlemsstaterne tildeler deres regioner og kommuner midler til at beskytte og genoprette biodiversiteten på deres område, og f.eks. vedligeholde Natura 2000-områder, og henstiller, at strukturfondene og samhørighedsfonden sætter flere penge af til projekter med positive følger for biodiversiteten; |
| --- | --- |

2.1

beklager, at der i de finansielle overslag 2007-2013 ikke er øremærket EU-penge nok til finansiering af 2010-målene, især til Natura 2000-initiativet og landdistriktsudvikling; går derfor ind for, at medlemsstaterne tildeler deres regioner og kommuner midler til at beskytte og genoprette biodiversiteten på deres område, og f.eks. vedligeholde Natura 2000-områder, og henstiller, at strukturfondene og samhørighedsfonden sætter flere penge af til projekter med positive følger for biodiversiteten;

| 2.2 | påpeger, at det af hensyn til en optimal gennemførelse og bevarelse af det økologiske net, Natura 2000, er vigtigt for regionerne at finde en god balance mellem en topstyret tilgang og den nødvendige fleksibilitet i nettets etablering. Ensartede forvaltningskriterier skal fastlægges for alle de områder, som indgår i nettet; |
| --- | --- |

2.2

påpeger, at det af hensyn til en optimal gennemførelse og bevarelse af det økologiske net, Natura 2000, er vigtigt for regionerne at finde en god balance mellem en topstyret tilgang og den nødvendige fleksibilitet i nettets etablering. Ensartede forvaltningskriterier skal fastlægges for alle de områder, som indgår i nettet;

| 2.3 | fremhæver, at et endnu mere finmasket net er af stor betydning, bl.a. for havmiljøet og for bæredygtige økosystemer, og udtrykker tilfredshed med den vægt, som lægges på dette finmaskede net i lyset af klimaændringernes følger for levesteder og arter; henstiller endvidere til, at der træffes foranstaltninger til bevarelse af stødpudeområder og økologiske korridorer, som kan sikre levedygtigheden af de områder, der indgår i nettet; |
| --- | --- |

2.3

fremhæver, at et endnu mere finmasket net er af stor betydning, bl.a. for havmiljøet og for bæredygtige økosystemer, og udtrykker tilfredshed med den vægt, som lægges på dette finmaskede net i lyset af klimaændringernes følger for levesteder og arter; henstiller endvidere til, at der træffes foranstaltninger til bevarelse af stødpudeområder og økologiske korridorer, som kan sikre levedygtigheden af de områder, der indgår i nettet;

| 2.4 | konstaterer, at den politiske ramme og lovgivning, som EU har etableret, indebærer en betydelig beskyttelse af biodiversiteten, men at implementeringen, konkretiseringen og kontrollen svigter i mange medlemsstater, og ved oprettelsen af nye områder til beskyttelse af biodiversiteten tages der ikke tilstrækkelig hensyn til forpligtelsen til at garantere en afstemt udnyttelse; |
| --- | --- |

2.4

konstaterer, at den politiske ramme og lovgivning, som EU har etableret, indebærer en betydelig beskyttelse af biodiversiteten, men at implementeringen, konkretiseringen og kontrollen svigter i mange medlemsstater, og ved oprettelsen af nye områder til beskyttelse af biodiversiteten tages der ikke tilstrækkelig hensyn til forpligtelsen til at garantere en afstemt udnyttelse;

| 2.5 | henstiller, at biodiversitetsplanerne afstemmes efter hinanden på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

2.5

henstiller, at biodiversitetsplanerne afstemmes efter hinanden på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan;

| 2.6 | fremhæver, at fordi mange af foranstaltningerne i handlingsplanen ikke kan implementeres effektivt uden de regionale og lokale myndigheders bidrag og medvirken, bør kommunernes og regionernes repræsentanter inddrages i den nye (biodiversitets-) politikudformning og tildeles de fornødne ressourcer; |
| --- | --- |

2.6

fremhæver, at fordi mange af foranstaltningerne i handlingsplanen ikke kan implementeres effektivt uden de regionale og lokale myndigheders bidrag og medvirken, bør kommunernes og regionernes repræsentanter inddrages i den nye (biodiversitets-) politikudformning og tildeles de fornødne ressourcer;

| 2.7 | er klar over den store indflydelse, som landbruget har på biodiversiteten i EU: afhængigt af hvordan arealer forvaltes, kan landbruget være til særdeles stor gavn for biodiversiteten og give mange stærkt forskellige arter sikre tilholdssteder, eller det kan anrette alvorlig skade på biodiversiteten, fordi levesteder ødelægges og miljøet forurenes; bemærker, at hovedparten af EU-budgettet stadig går til landbruget og at EU dermed råder over et vigtigt instrument til at påvirke landbrugserhvervets arealanvendelse og går ind for, at man ved revisionen i 2008 af de finansielle overslag 2007-2013 lader en betragtelig del af midlerne gå til bæredygtigt landbrug og landskabsbevarelse; |
| --- | --- |

2.7

er klar over den store indflydelse, som landbruget har på biodiversiteten i EU: afhængigt af hvordan arealer forvaltes, kan landbruget være til særdeles stor gavn for biodiversiteten og give mange stærkt forskellige arter sikre tilholdssteder, eller det kan anrette alvorlig skade på biodiversiteten, fordi levesteder ødelægges og miljøet forurenes; bemærker, at hovedparten af EU-budgettet stadig går til landbruget og at EU dermed råder over et vigtigt instrument til at påvirke landbrugserhvervets arealanvendelse og går ind for, at man ved revisionen i 2008 af de finansielle overslag 2007-2013 lader en betragtelig del af midlerne gå til bæredygtigt landbrug og landskabsbevarelse;

| 2.8 | går ind for, at Kommissionen og medlemsstaterne evaluerer eksisterende subsidiers følger for biodiversiteten og afskaffer incitamenter, som påvirker biodiversiteten og økosystemfunktioner i uheldig retning. Der bør tilskyndes til mere udstrakt brug af økonomiske instrumenter til beskyttelse af biodiversiteten; |
| --- | --- |

2.8

går ind for, at Kommissionen og medlemsstaterne evaluerer eksisterende subsidiers følger for biodiversiteten og afskaffer incitamenter, som påvirker biodiversiteten og økosystemfunktioner i uheldig retning. Der bør tilskyndes til mere udstrakt brug af økonomiske instrumenter til beskyttelse af biodiversiteten;

| 2.9 | anser det for ønskeligt, at der ikke alene i miljøpolitikken lægges vægt på biodiversiteten, men at den også bliver et emne i EU's og medlemsstaternes politik på andre områder, især transport-, energi-, industri-, landbrugs-, fiskeri-, regional-, turisme- og forskningspolitikken; |
| --- | --- |

2.9

anser det for ønskeligt, at der ikke alene i miljøpolitikken lægges vægt på biodiversiteten, men at den også bliver et emne i EU's og medlemsstaternes politik på andre områder, især transport-, energi-, industri-, landbrugs-, fiskeri-, regional-, turisme- og forskningspolitikken;

| 2.10 | er meget bevidst om hav- og kystvandes betydning, idet de tegner sig for næsten halvdelen af den europæiske biodiversitet og går ind for at skabe større bevidsthed omkring den maritime biodiversitetspolitik blandt offentlige myndigheder og berørte parter; påpeger det vigtige i hurtig implementering af habitat-direktivet i havmiljøet, ophør med overbefiskning i både EU- og tredjelandefarvande samt fuld integrering af biodiversitet i den EU-havpolitik, som skal udformes; |
| --- | --- |

2.10

er meget bevidst om hav- og kystvandes betydning, idet de tegner sig for næsten halvdelen af den europæiske biodiversitet og går ind for at skabe større bevidsthed omkring den maritime biodiversitetspolitik blandt offentlige myndigheder og berørte parter; påpeger det vigtige i hurtig implementering af habitat-direktivet i havmiljøet, ophør med overbefiskning i både EU- og tredjelandefarvande samt fuld integrering af biodiversitet i den EU-havpolitik, som skal udformes;

| 2.11 | bemærker, at muligheden for tiltag på EU-plan inden for territorialudvikling er begrænsede, da fysisk planlægning — som er det primære politikområde for bevarelse og genopretning af biodiversiteten — er en medlemsstatsbeføjelse; insisterer på, at biodiversitetsaspektet bør veje tungt på nationalt, regionalt og lokalt plan, når der tages beslutninger om fysisk planlægning, især via strategiske miljøvurderinger; |
| --- | --- |

2.11

bemærker, at muligheden for tiltag på EU-plan inden for territorialudvikling er begrænsede, da fysisk planlægning — som er det primære politikområde for bevarelse og genopretning af biodiversiteten — er en medlemsstatsbeføjelse; insisterer på, at biodiversitetsaspektet bør veje tungt på nationalt, regionalt og lokalt plan, når der tages beslutninger om fysisk planlægning, især via strategiske miljøvurderinger;

| 2.12 | er overbevist om, at man ved udformning og gennemførelse af politikken til værn mod invasive fremmede arter bør benytte og implementere det nuværende regelværk mere effektivt og opfordrer til at inddrage regionerne bedre heri; |
| --- | --- |

2.12

er overbevist om, at man ved udformning og gennemførelse af politikken til værn mod invasive fremmede arter bør benytte og implementere det nuværende regelværk mere effektivt og opfordrer til at inddrage regionerne bedre heri;

| 2.13 | udtrykker tilfredshed med planerne om udformning af en sammenhængende EU-strategi til bekæmpelse af invasive fremmede arter, bl.a. indførelse af et tidligt varslingssystem; dog påpeger det, at der på baggrund af det stramme budget og de få menneskelige ressourcer ikke må skabes nye administrative byrder; |
| --- | --- |

2.13

udtrykker tilfredshed med planerne om udformning af en sammenhængende EU-strategi til bekæmpelse af invasive fremmede arter, bl.a. indførelse af et tidligt varslingssystem; dog påpeger det, at der på baggrund af det stramme budget og de få menneskelige ressourcer ikke må skabes nye administrative byrder;

| 2.14 | anbefaler udarbejdelse af grundlæggende lovgivning og lister over fremmede arter med henblik på foranstaltninger vedrørende indførsel, handel og besiddelse for således at sikre en koordineret og fælles indsats på europæisk plan; det understreger også behovet for inden for rammerne af miljøvurderingen at undersøge virkningen af projekter der omfatter etablering eller forvaltning af potentielt invasive arter; |
| --- | --- |

2.14

anbefaler udarbejdelse af grundlæggende lovgivning og lister over fremmede arter med henblik på foranstaltninger vedrørende indførsel, handel og besiddelse for således at sikre en koordineret og fælles indsats på europæisk plan; det understreger også behovet for inden for rammerne af miljøvurderingen at undersøge virkningen af projekter der omfatter etablering eller forvaltning af potentielt invasive arter;

| 2.15 | minder om, at bevarelse af biodiversitet og især af plante- og dyrearter ikke bør være til hinder for deres anvendelse og udnyttelse, for så vidt som det foregår under behørig regulering, kontrol og under hensyntagen til bæredygtigheden; |
| --- | --- |

2.15

minder om, at bevarelse af biodiversitet og især af plante- og dyrearter ikke bør være til hinder for deres anvendelse og udnyttelse, for så vidt som det foregår under behørig regulering, kontrol og under hensyntagen til bæredygtigheden;

| 2.16 | henstiller, at forsigtighedsprincippet iagttages nøje ved tilladelse til og indførelse af gmo'er; |
| --- | --- |

2.16

henstiller, at forsigtighedsprincippet iagttages nøje ved tilladelse til og indførelse af gmo'er;

3.   EU og den globale biodiversitet

| 3.1 | bemærker, at de beslutninger, som blev taget på den ottende konference mellem parterne i konventionen om biologisk diversitet i marts 2006 i Curitiba i Brasilien, er et vigtigt skridt fremad; da den niende konference afholdes i Bonn i begyndelsen af 2008 under tysk formandskab, gås der ind for, at EU og medlemsstaterne benytter lejligheden til at fremlægge evalueringen af Kommissionens meddelelse om biodiversitet og til at forberede et møde, hvor de regionale og lokale myndigheder inddrages i højere grad, bl.a. via de relevante nationale organisationer; |
| --- | --- |

3.1

bemærker, at de beslutninger, som blev taget på den ottende konference mellem parterne i konventionen om biologisk diversitet i marts 2006 i Curitiba i Brasilien, er et vigtigt skridt fremad; da den niende konference afholdes i Bonn i begyndelsen af 2008 under tysk formandskab, gås der ind for, at EU og medlemsstaterne benytter lejligheden til at fremlægge evalueringen af Kommissionens meddelelse om biodiversitet og til at forberede et møde, hvor de regionale og lokale myndigheder inddrages i højere grad, bl.a. via de relevante nationale organisationer;

| 3.2 | udtrykker tilfredshed med de gode eksempler fra regioner, som ved ydelsen af udviklingsbistand overfører deres erfaringer med biodiversitetsspørgsmål til deres partnerregioner, og som støtter deres partnerregioners tiltag til fremme af biodiversiteten (jf. bilag); |
| --- | --- |

3.2

udtrykker tilfredshed med de gode eksempler fra regioner, som ved ydelsen af udviklingsbistand overfører deres erfaringer med biodiversitetsspørgsmål til deres partnerregioner, og som støtter deres partnerregioners tiltag til fremme af biodiversiteten (jf. bilag);

| 3.3 | bemærker, at EU også har et ansvar for bevarelse af biodiversiteten på verdensplan; er sig dette bevidst og henstiller, at der tages større hensyn hertil i handels- og udviklingspolitikken; |
| --- | --- |

3.3

bemærker, at EU også har et ansvar for bevarelse af biodiversiteten på verdensplan; er sig dette bevidst og henstiller, at der tages større hensyn hertil i handels- og udviklingspolitikken;

4.   Biodiversitet og klimaforandringer

| 4.1 | er klar over, at politikken til bevarelse af biodiversiteten rigtignok kun kan krones med held, hvis der globalt sættes ind med ambitiøse politiktiltag til at sætte en stopper for klimaforandringer; anser det for vigtigt, at de medlemsstater, som endnu ikke efterlever deres forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen, indhenter deres efterslæb; anser det for ønskeligt, at der indgås en ambitiøs, verdensomspændende konvention om bekæmpelse af klimaforandringer, som alle vigtige producentlande og produktionssektorer er parter i; |
| --- | --- |

4.1

er klar over, at politikken til bevarelse af biodiversiteten rigtignok kun kan krones med held, hvis der globalt sættes ind med ambitiøse politiktiltag til at sætte en stopper for klimaforandringer; anser det for vigtigt, at de medlemsstater, som endnu ikke efterlever deres forpligtelser i henhold til Kyoto-protokollen, indhenter deres efterslæb; anser det for ønskeligt, at der indgås en ambitiøs, verdensomspændende konvention om bekæmpelse af klimaforandringer, som alle vigtige producentlande og produktionssektorer er parter i;

| 4.2 | henstiller, at der gennemføres regional forskning i virkningerne af klimaforandringer; |
| --- | --- |

4.2

henstiller, at der gennemføres regional forskning i virkningerne af klimaforandringer;

| 4.3 | tilføjer, at selv om politikudviklingen i henseende til biobrændsel kan være vigtig for at imødegå klimaforandringer, kan dette kun blive effektivt, hvis der samtidig tages skridt til at skære kraftigt i det samlede brændstofforbrug og der kun benyttes råvarer, metoder og afgrøder, som ikke går ud over biodiversiteten på nationalt og internationalt plan, og som ikke har til følge, at landbrugsarealet udvides i biologisk værdifulde økosystemer; |
| --- | --- |

4.3

tilføjer, at selv om politikudviklingen i henseende til biobrændsel kan være vigtig for at imødegå klimaforandringer, kan dette kun blive effektivt, hvis der samtidig tages skridt til at skære kraftigt i det samlede brændstofforbrug og der kun benyttes råvarer, metoder og afgrøder, som ikke går ud over biodiversiteten på nationalt og internationalt plan, og som ikke har til følge, at landbrugsarealet udvides i biologisk værdifulde økosystemer;

5.   Videnbasen

| 5.1 | påpeger, at adgang til og større viden om bevarelse og bæredygtig brug af biodiversitet i EU og globalt er væsentligt. Dette omfatter bl.a. udveksling af gode erfaringer mellem medlemsstaterne og regionerne (jf. bilag) og derfor bør kompabiliteten mellem biodiversitetsdata på forskellige niveauer styrkes under særlig hensyntagen til data, der foreligger på regionalt og lokalt plan, og under anvendelse af geografiske informationssystemer (GIS) og geografisk datainfrastruktur (SDI); |
| --- | --- |

5.1

påpeger, at adgang til og større viden om bevarelse og bæredygtig brug af biodiversitet i EU og globalt er væsentligt. Dette omfatter bl.a. udveksling af gode erfaringer mellem medlemsstaterne og regionerne (jf. bilag) og derfor bør kompabiliteten mellem biodiversitetsdata på forskellige niveauer styrkes under særlig hensyntagen til data, der foreligger på regionalt og lokalt plan, og under anvendelse af geografiske informationssystemer (GIS) og geografisk datainfrastruktur (SDI);

| 5.2 | fremhæver, at kendskabet til biodiversiteten, herunder ikke mindst havmiljøets, er for ringe og henstiller, at der rådes bod herpå; |
| --- | --- |

5.2

fremhæver, at kendskabet til biodiversiteten, herunder ikke mindst havmiljøets, er for ringe og henstiller, at der rådes bod herpå;

| 5.3 | tilføjer, at der udover den videnskabelige viden, som Kommissionen omtaler, bør lægges mere vægt på viden og kundskab hos de pågældende områders indbyggere og henstiller, at den viden, som frivillige ligger inde med, kombineres med videnskabens; opfordrer til, at børn inddrages i den sammenhæng; |
| --- | --- |

5.3

tilføjer, at der udover den videnskabelige viden, som Kommissionen omtaler, bør lægges mere vægt på viden og kundskab hos de pågældende områders indbyggere og henstiller, at den viden, som frivillige ligger inde med, kombineres med videnskabens; opfordrer til, at børn inddrages i den sammenhæng;

| 5.4 | anbefaler, at der fastlægges kommunikationsstrategier for på alle niveauer og områder at styrke den bevidstgørelse og ansvarlighed, som alle borgere bør udvise omkring beskyttelse og bevarelse af biodiversitet, og udvekslingen af oplysninger mellem den videnskabelige verden og myndighederne; |
| --- | --- |

5.4

anbefaler, at der fastlægges kommunikationsstrategier for på alle niveauer og områder at styrke den bevidstgørelse og ansvarlighed, som alle borgere bør udvise omkring beskyttelse og bevarelse af biodiversitet, og udvekslingen af oplysninger mellem den videnskabelige verden og myndighederne;

6.   De fire vigtigste støtteforanstaltninger

Sikring af tilstrækkelige finansielle midler

| 6.1 | konstaterer, at der næppe vil blive stillet ret mange penge til rådighed til biodiversitet via Life+ eller forskningsbudgettet, og at der består en risiko for, at medlemsstaterne ikke i tilstrækkeligt omfang vil tage hensyn til biodiversitet i den nuværende strukturfond; |
| --- | --- |

6.1

konstaterer, at der næppe vil blive stillet ret mange penge til rådighed til biodiversitet via Life+ eller forskningsbudgettet, og at der består en risiko for, at medlemsstaterne ikke i tilstrækkeligt omfang vil tage hensyn til biodiversitet i den nuværende strukturfond;

| 6.2 | konstaterer her en spænding mellem de store ambitioner i meddelelsen og midlerne til at konkretisere disse ambitioner; |
| --- | --- |

6.2

konstaterer her en spænding mellem de store ambitioner i meddelelsen og midlerne til at konkretisere disse ambitioner;

Styrkelse af EU's beslutningsproces

| 6.3 | godkender tanken om at styrke biodiversiteten i beslutningsprocessen i EU; henstiller, at der indføres en pligt til at integrere biodiversitet i politikken på andre områder; støtter handlingsplanens tanke om udover medlemsstaterne også at inddrage regionerne; |
| --- | --- |

6.3

godkender tanken om at styrke biodiversiteten i beslutningsprocessen i EU; henstiller, at der indføres en pligt til at integrere biodiversitet i politikken på andre områder; støtter handlingsplanens tanke om udover medlemsstaterne også at inddrage regionerne;

Etablering af partnerskaber

| 6.4 | sætter sin lid til, at man vil tilskynde til partnerskaber inden for EU. Regionerne er godt rustet til at påtage sig denne rolle som formidler; henviser til det vellykkede samarbejde i EU-programmer og resultaterne heraf (bilag); |
| --- | --- |

6.4

sætter sin lid til, at man vil tilskynde til partnerskaber inden for EU. Regionerne er godt rustet til at påtage sig denne rolle som formidler; henviser til det vellykkede samarbejde i EU-programmer og resultaterne heraf (bilag);

| 6.5 | understreger behovet for at inddrage de private jordejere for at sikre bevarelsen af biodiversitet gennem redskaber såsom samarbejdsaftaler; |
| --- | --- |

6.5

understreger behovet for at inddrage de private jordejere for at sikre bevarelsen af biodiversitet gennem redskaber såsom samarbejdsaftaler;

Undervisning, folkeoplysning og deltagelse

| 6.6 | fremhæver, at det er vigtigt at inddrage borgerne mere. Hvis borgerne ikke kan indse betydningen af biodiversitet og økosystemfunktioner, vil projekter have ringere chancer for at lykkes, og henstiller, at EU og medlemsstaterne stiller penge til rådighed til borgerinitiativer; |
| --- | --- |

6.6

fremhæver, at det er vigtigt at inddrage borgerne mere. Hvis borgerne ikke kan indse betydningen af biodiversitet og økosystemfunktioner, vil projekter have ringere chancer for at lykkes, og henstiller, at EU og medlemsstaterne stiller penge til rådighed til borgerinitiativer;

| 6.7 | opfordrer til, at der i snæver tilknytning til
  Countdown 2010-initiativet
  og
  Beautiful Europe-initiativet
  udformes en kommunikationsstrategi for medlemsstater, ngo'er og regionale og lokale myndigheder med det sigte at promovere målsætningerne for 2010; |
| --- | --- |

6.7

opfordrer til, at der i snæver tilknytning til
  Countdown 2010-initiativet
  og
  Beautiful Europe-initiativet
  udformes en kommunikationsstrategi for medlemsstater, ngo'er og regionale og lokale myndigheder med det sigte at promovere målsætningerne for 2010;

7.   Overvågning, evaluering og rapporter

| 7.1 | støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og den private sektor og fremhæver, at borgere og frivillige over hele Europa er stærkt involveret i overvågning af biodiversiteten; |
| --- | --- |

7.1

støtter samarbejdet mellem medlemsstaterne og den private sektor og fremhæver, at borgere og frivillige over hele Europa er stærkt involveret i overvågning af biodiversiteten;

| 7.2 | slår til lyd for, at medlemsstaterne anspores til at fremlægge resultaterne af deres politik på en måde, som tiltaler borgerne og som de kan forholde sig til, og hvoraf også regionernes indsats fremgår; |
| --- | --- |

7.2

slår til lyd for, at medlemsstaterne anspores til at fremlægge resultaterne af deres politik på en måde, som tiltaler borgerne og som de kan forholde sig til, og hvoraf også regionernes indsats fremgår;

| 7.3 | påpeger, at regional overvågning bør danne grundlag for national og international overvågning og evaluering, ligesom der bør udformes effektive overvågningssystemer, som er baseret på indikatorer og regelmæssige rapporter på dette område; |
| --- | --- |

7.3

påpeger, at regional overvågning bør danne grundlag for national og international overvågning og evaluering, ligesom der bør udformes effektive overvågningssystemer, som er baseret på indikatorer og regelmæssige rapporter på dette område;

8.   Perspektiv

| 8.1 | udtrykker tilfredshed med forslaget om et EU-perspektiv for den europæiske biodiversitets fremtid og understreger, at det er særdeles vigtigt at inddrage regionerne heri; |
| --- | --- |

8.1

udtrykker tilfredshed med forslaget om et EU-perspektiv for den europæiske biodiversitets fremtid og understreger, at det er særdeles vigtigt at inddrage regionerne heri;

| 8.2 | efterlyser et innovativt perspektiv for tilgangen til biodiversitet, hvor man ser længere frem end 2010 og hvor der lægges vægt på det positive bidrag fra økosystemfunktioner med relation til miljøet (landskabet). |
| --- | --- |

8.2

efterlyser et innovativt perspektiv for tilgangen til biodiversitet, hvor man ser længere frem end 2010 og hvor der lægges vægt på det positive bidrag fra økosystemfunktioner med relation til miljøet (landskabet).

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 128 af 29.5.2003, s. 43.

1

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/11

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af nationale foranstaltninger for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug

(2007/C 57/03)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af nationale foranstaltninger for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug (KOM(2006) 104 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 2. december 2005 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om dets udtalelse om dette emne,

under henvisning til præsidiets beslutning af 25. april 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (2),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer, som erstatter Rådets direktiv 90/200/EØF (3),

under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning (2003/2098 (INI)) om sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug,

under henvisning til Kommissionens henstilling 2003/556/EF af 23. juli 2003 om retningslinjer for udvikling af nationale strategier og bedste praksis for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug,

under henvisning til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs initiativudtalelse om sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelle og økologiske afgrøder, som blev vedtaget den 16. december 2004 (4),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 149/2006 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 6. oktober 2006 med Pietro Marrazzo (formand for regionalrådet i Lazio (IT/PSE)) som ordfører,

1.   og ud fra følgende betragtninger:

| 1.1 | I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af nationale foranstaltninger for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug (KOM(2006) 104 endelig), herefter kaldet meddelelsen, er de miljø- og sundhedsmæssige aspekter søgt adskilt fra de økonomiske aspekter af sameksistensen mellem genetisk modificerede, konventionelle og økologiske landbrugssystemer. |
| --- | --- |

1.1

I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Rapport om gennemførelsen af nationale foranstaltninger for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug (KOM(2006) 104 endelig), herefter kaldet meddelelsen, er de miljø- og sundhedsmæssige aspekter søgt adskilt fra de økonomiske aspekter af sameksistensen mellem genetisk modificerede, konventionelle og økologiske landbrugssystemer.

| 1.2 | Vurderingen af risikoen for menneskers sundhed og miljøet er kun en del af den i direktiv 2001/18/EF fastlagte procedure for godkendelse af et GMO-produkt. Proceduren omfatter også obligatorisk anvendelse af særlige sameksistensforanstaltninger. |
| --- | --- |

1.2

Vurderingen af risikoen for menneskers sundhed og miljøet er kun en del af den i direktiv 2001/18/EF fastlagte procedure for godkendelse af et GMO-produkt. Proceduren omfatter også obligatorisk anvendelse af særlige sameksistensforanstaltninger.

| 1.3 | Med denne udtalelse søger Regionsudvalget at få styret den del af debatten om sameksistens, der kun vedrører de økonomiske aspekter, tilbage til spørgsmålene i relation til forsigtighedsprincippet. Også konventionelle eller økologiske afgrøder er en del af miljøet og skal derfor beskyttes i henhold til forsigtighedsprincippet. Det faktum, at det europæiske stop for import af GMO'er blev ophævet i 2004, vil resultere i, at antallet af godkendte GMO-produkter i EU vil stige, hvorfor det er nødvendigt at forhindre uoprettelige virkninger og spekulative manøvrer. |
| --- | --- |

1.3

Med denne udtalelse søger Regionsudvalget at få styret den del af debatten om sameksistens, der kun vedrører de økonomiske aspekter, tilbage til spørgsmålene i relation til forsigtighedsprincippet. Også konventionelle eller økologiske afgrøder er en del af miljøet og skal derfor beskyttes i henhold til forsigtighedsprincippet. Det faktum, at det europæiske stop for import af GMO'er blev ophævet i 2004, vil resultere i, at antallet af godkendte GMO-produkter i EU vil stige, hvorfor det er nødvendigt at forhindre uoprettelige virkninger og spekulative manøvrer.

| 1.4 | Sameksistens mellem systemerne kan kun gennemføres på korrekt vis, hvis der er overensstemmelse mellem de sundheds- og miljømæssige aspekter og de økonomiske aspekter. »Sameksistens« mellem landbrugssystemer, dvs. garanti af alle landbrugsformers levedygtighed, det være sig konventionelt, økologisk eller landbrug, der anvender GMO'er, må gennemføres således, at alle disse dyrkningsformer beskyttes. Alle former for landbrug, konventionelt, økologisk og det, der anvender GMO'er, bør have samme — ikke udelukkende økonomiske begrundelse — eksistensberettigelse, ellers mister selve »sameksistensbegrebet« sin mening. |
| --- | --- |

1.4

Sameksistens mellem systemerne kan kun gennemføres på korrekt vis, hvis der er overensstemmelse mellem de sundheds- og miljømæssige aspekter og de økonomiske aspekter. »Sameksistens« mellem landbrugssystemer, dvs. garanti af alle landbrugsformers levedygtighed, det være sig konventionelt, økologisk eller landbrug, der anvender GMO'er, må gennemføres således, at alle disse dyrkningsformer beskyttes. Alle former for landbrug, konventionelt, økologisk og det, der anvender GMO'er, bør have samme — ikke udelukkende økonomiske begrundelse — eksistensberettigelse, ellers mister selve »sameksistensbegrebet« sin mening.

| 1.5 | På konferencen i Wien den 4.-6. april 2006 valgte EU ikke at vedtage en fast holdning vedrørende sameksistens, men i stedet at overlade det til landbrugerne, om de vil dyrke konventionelle, økologiske eller genmodificerede afgrøder. Det var der to grunde til, nemlig at de enkelte medlemslande geografisk er forskellige, og at resultaterne af de få forsøg, der indtil videre er blevet gennemført, ikke er entydige. |
| --- | --- |

1.5

På konferencen i Wien den 4.-6. april 2006 valgte EU ikke at vedtage en fast holdning vedrørende sameksistens, men i stedet at overlade det til landbrugerne, om de vil dyrke konventionelle, økologiske eller genmodificerede afgrøder. Det var der to grunde til, nemlig at de enkelte medlemslande geografisk er forskellige, og at resultaterne af de få forsøg, der indtil videre er blevet gennemført, ikke er entydige.

| 1.6 | Markedet må derfor selv finde sin egen dynamik, blandt andet via forbrugernes valg, idet de stadig frit kan vælge, om de vil købe GMO-produkter eller ej. |
| --- | --- |

1.6

Markedet må derfor selv finde sin egen dynamik, blandt andet via forbrugernes valg, idet de stadig frit kan vælge, om de vil købe GMO-produkter eller ej.

| 1.7 | De relevante nationale kompetente myndigheder deltog i det tekniske møde, der fandt sted den 19. juni 2006, og i det møde, der i henhold til direktiv 2001/18/EF afholdtes den 3. juli 2006 mellem de kompetente myndigheder. Det næste møde afholdes i januar 2007, hvor debatten om kartofler, Bt11-majs og 1570-majs vil blive fortsat. |
| --- | --- |

1.7

De relevante nationale kompetente myndigheder deltog i det tekniske møde, der fandt sted den 19. juni 2006, og i det møde, der i henhold til direktiv 2001/18/EF afholdtes den 3. juli 2006 mellem de kompetente myndigheder. Det næste møde afholdes i januar 2007, hvor debatten om kartofler, Bt11-majs og 1570-majs vil blive fortsat.

| 1.8 | De holdninger, der tegner sig efter disse møder, peger alle i samme retning, nemlig mod en genoptagelse af debatten om problemerne vedrørende beskyttelse af sundheden og miljøet: 7 ud af 8 medlemsstater har igen fremhævet, at forsigtighedsprincippet spiller en afgørende rolle, 8 ud af 9 medlemsstater er fremkommet med bemærkninger om Bt11-majs, som Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har ignoreret, 8 ud af 9 medlemsstater har klaget over, at de videnskabelige data om de miljømæssige virkninger af 1570-majs er utilstrækkelige, og for så vidt angår overvågningen, har EFSA i 7 ud af 9 tilfælde set bort fra de kritiske bemærkninger, der er blevet fremsat. |
| --- | --- |

1.8

De holdninger, der tegner sig efter disse møder, peger alle i samme retning, nemlig mod en genoptagelse af debatten om problemerne vedrørende beskyttelse af sundheden og miljøet: 7 ud af 8 medlemsstater har igen fremhævet, at forsigtighedsprincippet spiller en afgørende rolle, 8 ud af 9 medlemsstater er fremkommet med bemærkninger om Bt11-majs, som Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har ignoreret, 8 ud af 9 medlemsstater har klaget over, at de videnskabelige data om de miljømæssige virkninger af 1570-majs er utilstrækkelige, og for så vidt angår overvågningen, har EFSA i 7 ud af 9 tilfælde set bort fra de kritiske bemærkninger, der er blevet fremsat.

| 1.9 | Den europæiske lovgivning har konsekvent fokuseret på behovet for overvågning af de potentielle sundheds- og miljømæssige risici, hvorfor det forekommer modstridende kun at koncentrere sig om de økonomiske aspekter af sameksistens. |
| --- | --- |

1.9

Den europæiske lovgivning har konsekvent fokuseret på behovet for overvågning af de potentielle sundheds- og miljømæssige risici, hvorfor det forekommer modstridende kun at koncentrere sig om de økonomiske aspekter af sameksistens.

| 1.10 | Forsigtighedsprincippet, som er fastlagt i art. 7 i forordning (EF) nr. 178/2002, er udformet som en administrativ metode til risikovurdering og kan anvendes i forbindelse med potentiel fare, når den videnskabelige usikkerhed ikke gør det muligt at foretage en fuldstændig forudgående sikkerhedsvurdering (EF-domstolens dom af 9. september 2003 i sag C-236/01). |
| --- | --- |

1.10

Forsigtighedsprincippet, som er fastlagt i art. 7 i forordning (EF) nr. 178/2002, er udformet som en administrativ metode til risikovurdering og kan anvendes i forbindelse med potentiel fare, når den videnskabelige usikkerhed ikke gør det muligt at foretage en fuldstændig forudgående sikkerhedsvurdering (EF-domstolens dom af 9. september 2003 i sag C-236/01).

| 1.11 | I sin oprindelige udgave tog forsigtighedsprincippet udgangspunkt i princippet om bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

1.11

I sin oprindelige udgave tog forsigtighedsprincippet udgangspunkt i princippet om bæredygtig udvikling.

| 1.12 | Princippet om bæredygtig udvikling kan defineres som samspillet mellem de menneskelige aktiviteter over tid og den overordnede biofysiske kontekst, og dette samspil bør forvaltes således, at man på den ene side giver plads til menneskers fremskridt og på den anden side sikrer den overordnede biofysiske balance, og opretholder en fornuftig balance mellem de to. |
| --- | --- |

1.12

Princippet om bæredygtig udvikling kan defineres som samspillet mellem de menneskelige aktiviteter over tid og den overordnede biofysiske kontekst, og dette samspil bør forvaltes således, at man på den ene side giver plads til menneskers fremskridt og på den anden side sikrer den overordnede biofysiske balance, og opretholder en fornuftig balance mellem de to.

| 1.13 | Man har fundet det hensigtsmæssigt kort at gentage definitionerne af forsigtighedsprincippet og princippet om bæredygtig udvikling, da disse principper rent faktisk ikke kan anskues isoleret fra den korrekte gennemførelse af sameksistens mellem landbrugssystemer. |
| --- | --- |

1.13

Man har fundet det hensigtsmæssigt kort at gentage definitionerne af forsigtighedsprincippet og princippet om bæredygtig udvikling, da disse principper rent faktisk ikke kan anskues isoleret fra den korrekte gennemførelse af sameksistens mellem landbrugssystemer.

| 1.14 | Forordningen om entydige identifikatorer (5), beslutningen om registre (6), forordningen til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1829/2003 baner tilsammen vejen for en korrekt praktisk anvendelse af kriteriet for sameksistens mellem landbrugssystemer og sikrer gennemsigtighed og sporbarhed. |
| --- | --- |

1.14

Forordningen om entydige identifikatorer (5), beslutningen om registre (6), forordningen til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1829/2003 baner tilsammen vejen for en korrekt praktisk anvendelse af kriteriet for sameksistens mellem landbrugssystemer og sikrer gennemsigtighed og sporbarhed.

| 1.15 | Denne lovgivning er blevet præciseret og suppleret med kravet om mærkning og sporbarhed af produkter og foderstoffer, hvis GMO-indhold overskrider tolerancetærsklen som følge af utilsigtet, men teknisk uundgåelig sammenblanding. |
| --- | --- |

1.15

Denne lovgivning er blevet præciseret og suppleret med kravet om mærkning og sporbarhed af produkter og foderstoffer, hvis GMO-indhold overskrider tolerancetærsklen som følge af utilsigtet, men teknisk uundgåelig sammenblanding.

| 1.16 | Den overordnede indfaldsvinkel er præget af forsigtighed, idet der stilles krav om præcise vurderinger og -kontrol af risiciene, førend produkter fremstillet på grundlag af GMO'er gøres til genstand for forskning, produktion og markedsføring. |
| --- | --- |

1.16

Den overordnede indfaldsvinkel er præget af forsigtighed, idet der stilles krav om præcise vurderinger og -kontrol af risiciene, førend produkter fremstillet på grundlag af GMO'er gøres til genstand for forskning, produktion og markedsføring.

| 1.17 | Risikoen for menneskers og dyrs sundhed og miljørisikoen forbigås ikke i tavshed, men gentages systematisk i betragtningerne i alle EU-retsakter. |
| --- | --- |

1.17

Risikoen for menneskers og dyrs sundhed og miljørisikoen forbigås ikke i tavshed, men gentages systematisk i betragtningerne i alle EU-retsakter.

| 1.18 | Det er nødvendigt at tage højde for risikoen for utilsigtet genetisk kontamination i landbruget og de økonomiske følgevirkninger af at blande GM- og ikke-GM-afgrøder, hvis man vil gøre det muligt at markedsføre nye GM-produkter i EU. |
| --- | --- |

1.18

Det er nødvendigt at tage højde for risikoen for utilsigtet genetisk kontamination i landbruget og de økonomiske følgevirkninger af at blande GM- og ikke-GM-afgrøder, hvis man vil gøre det muligt at markedsføre nye GM-produkter i EU.

| 1.19 | EU har hidtil tilladt og sørget for, at der kan anvendes et beskedent antal GMO-varianter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.19

EU har hidtil tilladt og sørget for, at der kan anvendes et beskedent antal GMO-varianter i medlemsstaterne.

| 1.20 | Det har i praksis legitimeret den gradvise indførsel af GM-afgrøder i Europa og har affødt skarp kritik, fordi disse afgrøder ikke er forenelige med de øvrige afgrøder, og fordi det ikke er bevist, at de ikke er skadelige for miljøet og dets meget omfattende genetiske arv og for menneskers sundhed. |
| --- | --- |

1.20

Det har i praksis legitimeret den gradvise indførsel af GM-afgrøder i Europa og har affødt skarp kritik, fordi disse afgrøder ikke er forenelige med de øvrige afgrøder, og fordi det ikke er bevist, at de ikke er skadelige for miljøet og dets meget omfattende genetiske arv og for menneskers sundhed.

| 1.21 | EU-lovgivningen ser risikoen for utilsigtet kontamination som en trussel: utilsigtet sammenblanding af GM-afgrøder og økologiske eller konventionelle afgrøder er anerkendt som værende »teknisk uundgåelig«, og dermed er det umuligt at opnå nul-tolerance. |
| --- | --- |

1.21

EU-lovgivningen ser risikoen for utilsigtet kontamination som en trussel: utilsigtet sammenblanding af GM-afgrøder og økologiske eller konventionelle afgrøder er anerkendt som værende »teknisk uundgåelig«, og dermed er det umuligt at opnå nul-tolerance.

| 1.22 | Utilsigtet kontamination påfører de traditionelle og økologiske landbrugere meromkostninger til hensigtsmæssige foranstaltninger for at forhindre kontamination og tab af status som økologisk landbrug, som jo netop er kendetegnet ved rene dyrkningsmetoder og resultater. |
| --- | --- |

1.22

Utilsigtet kontamination påfører de traditionelle og økologiske landbrugere meromkostninger til hensigtsmæssige foranstaltninger for at forhindre kontamination og tab af status som økologisk landbrug, som jo netop er kendetegnet ved rene dyrkningsmetoder og resultater.

| 1.23 | Der bør værnes om princippet om den enkelte landbrugers frihed til at drive økonomisk aktivitet, som ikke alene omfatter retten til at vælge den mest rentable produktionsmetode, men også det nødvendige i at holde de valgte afgrøder adskilte for at undgå indbyrdes kontamination. |
| --- | --- |

1.23

Der bør værnes om princippet om den enkelte landbrugers frihed til at drive økonomisk aktivitet, som ikke alene omfatter retten til at vælge den mest rentable produktionsmetode, men også det nødvendige i at holde de valgte afgrøder adskilte for at undgå indbyrdes kontamination.

| 1.24 | Men man skal også sikre forbrugerens valgfrihed i forbindelse med køb af produkter ved at beskytte produktets integritet i såvel salgsfasen som i den forudgående dyrkningsfase ved at sikre sporbarhed og undgå kontamination i alle landbrugets produktionsled. |
| --- | --- |

1.24

Men man skal også sikre forbrugerens valgfrihed i forbindelse med køb af produkter ved at beskytte produktets integritet i såvel salgsfasen som i den forudgående dyrkningsfase ved at sikre sporbarhed og undgå kontamination i alle landbrugets produktionsled.

| 1.25 | I EU kræves der tilladelse til at dyrke eller udsætte GMO'er. De sundheds- og miljømæssige aspekter er reguleret af direktiv 2001/18/EF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer. |
| --- | --- |

1.25

I EU kræves der tilladelse til at dyrke eller udsætte GMO'er. De sundheds- og miljømæssige aspekter er reguleret af direktiv 2001/18/EF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer.

| 1.26 | Artikel 26a i direktiv 2001/18/EF, som blev indført med forordningen om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003, stipulerer, at medlemsstaterne kan træffe hensigtsmæssige nationale sameksistensforanstaltninger for at undgå utilsigtet tilstedeværelse af GMO'er i andre produkter, men opstiller det ikke som et bindende krav. |
| --- | --- |

1.26

Artikel 26a i direktiv 2001/18/EF, som blev indført med forordningen om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003, stipulerer, at medlemsstaterne kan træffe hensigtsmæssige nationale sameksistensforanstaltninger for at undgå utilsigtet tilstedeværelse af GMO'er i andre produkter, men opstiller det ikke som et bindende krav.

| 1.27 | Ifølge artikel 22 i direktiv 2001/18/EF kan medlemsstaterne ikke forbyde, begrænse eller forhindre markedsføring af tilladte GMO'er. |
| --- | --- |

1.27

Ifølge artikel 22 i direktiv 2001/18/EF kan medlemsstaterne ikke forbyde, begrænse eller forhindre markedsføring af tilladte GMO'er.

| 1.28 | Kommissionen udstikker i sin henstilling 2003/556/EF af 23. juli 2003 nogle særdeles vigtige retningslinjer. Kommissionen opstiller følgende betragtninger, hvori den






  a) | præciserer, at »Hvis specifikke foranstaltninger for sameksistens til beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed er påkrævede, indgår de i den endelige tilladelse i godkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF med en retligt bindende forpligtelse til at gennemføre dem«, |
| --- | --- | --- |

1.28

Kommissionen udstikker i sin henstilling 2003/556/EF af 23. juli 2003 nogle særdeles vigtige retningslinjer. Kommissionen opstiller følgende betragtninger, hvori den

a)

præciserer, at »Hvis specifikke foranstaltninger for sameksistens til beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed er påkrævede, indgår de i den endelige tilladelse i godkendelsesproceduren i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF med en retligt bindende forpligtelse til at gennemføre dem«,

| b) | beklager risiciene ved ikke-korrekt gennemførelse af sameksistens, det potentielle økonomiske tab og konsekvenserne af blanding af transgene og ikke-transgene afgrøder, og peger på, hvor vigtigt det er at anvende de bedst egnede forvaltningsforanstaltninger for at minimere risikoen for sammenblanding, |
| --- | --- |

b)

beklager risiciene ved ikke-korrekt gennemførelse af sameksistens, det potentielle økonomiske tab og konsekvenserne af blanding af transgene og ikke-transgene afgrøder, og peger på, hvor vigtigt det er at anvende de bedst egnede forvaltningsforanstaltninger for at minimere risikoen for sammenblanding,

| c) | anbefaler, at de enkelte medlemsstater udvikler »nationale strategier og bedste praksis« under hensyntagen til deres respektive områders særlige agronomiske karakteristika. |
| --- | --- |

c)

anbefaler, at de enkelte medlemsstater udvikler »nationale strategier og bedste praksis« under hensyntagen til deres respektive områders særlige agronomiske karakteristika.

| 1.29 | Scenariet med en »nul-tolerance« forkastes således, da det ikke kan gennemføres. Ikke desto mindre skal samekistens gennemføres med forsigtighed ved hjælp af »bedste praksis«, således at man undgår »uoprettelige virkninger« — |
| --- | --- |

1.29

Scenariet med en »nul-tolerance« forkastes således, da det ikke kan gennemføres. Ikke desto mindre skal samekistens gennemføres med forsigtighed ved hjælp af »bedste praksis«, således at man undgår »uoprettelige virkninger« —

på sin 67. plenarforsamling den 6. december 2006 vedtaget følgende udtalelse:

2.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

2.1   Indledende bemærkninger

fremhæver følgende problemstillinger som værende forudsætninger for den korrekte gennemførelse af sameksistens mellem landbrugssystemer og beskyttelsen af agrobiodiversiteten:

2.1.1   Utilstrækkelig kontrol

| a) | mener, at den eksisterende kontrolordning er mangelfuld, og minder om konklusionerne fra den politiske debat i Rådet den 9. marts 2006, hvor de fleste medlemsstater krævede, at den procedure, som EFSA benytter til videnskabelige vurderinger i godkendelsesprocedurerne for GMO'er, forbedres, idet de beklagede EFSA's begrænsede indgreb, og at de videnskabelige vurderinger, der udføres i medlemsstaterne, ofte ikke inkluderes i EFSA's beslutninger. |
| --- | --- |

a)

mener, at den eksisterende kontrolordning er mangelfuld, og minder om konklusionerne fra den politiske debat i Rådet den 9. marts 2006, hvor de fleste medlemsstater krævede, at den procedure, som EFSA benytter til videnskabelige vurderinger i godkendelsesprocedurerne for GMO'er, forbedres, idet de beklagede EFSA's begrænsede indgreb, og at de videnskabelige vurderinger, der udføres i medlemsstaterne, ofte ikke inkluderes i EFSA's beslutninger.

2.1.2   Mangelfuld risikovurderingsprocedure

| a) | fremhæver, at den risikovurdering, der kræves i direktiv 2001/18EF, foretages af den samme operatør, som ønsker at markedsføre GM-produktet, og at medlemsstaternes kompetente myndigheder og EFSA udelukkende har til opgave at vurdere, om de forelagte oplysninger er korrekte; |
| --- | --- |

a)

fremhæver, at den risikovurdering, der kræves i direktiv 2001/18EF, foretages af den samme operatør, som ønsker at markedsføre GM-produktet, og at medlemsstaternes kompetente myndigheder og EFSA udelukkende har til opgave at vurdere, om de forelagte oplysninger er korrekte;

| b) | håber, at proceduren for ændring eller tilbagekaldelse af en GMO-godkendelse forenkles, i tilfælde af at der opstår risiko, således at man undgår fortsat aktiv udsætning for handelen og indesluttet anvendelse, i afventning af at godkendelsen tilbagekaldes eller ændres; |
| --- | --- |

b)

håber, at proceduren for ændring eller tilbagekaldelse af en GMO-godkendelse forenkles, i tilfælde af at der opstår risiko, således at man undgår fortsat aktiv udsætning for handelen og indesluttet anvendelse, i afventning af at godkendelsen tilbagekaldes eller ændres;

| c) | anbefaler et nyt system for overvågningen af et produkts lancering og markedsføring, hvori indgår en dobbeltkontrolprocedure og en nedbringelse af de tilfælde, hvor der gøres brug af den i direktiv 2001/18/EF indeholdte forenklede procedure. |
| --- | --- |

c)

anbefaler et nyt system for overvågningen af et produkts lancering og markedsføring, hvori indgår en dobbeltkontrolprocedure og en nedbringelse af de tilfælde, hvor der gøres brug af den i direktiv 2001/18/EF indeholdte forenklede procedure.

2.1.3   Mangelfulde regler om frø

| a) | fastholder, at et centralt emne i debatten er fastlæggelsen af en tærskelværdi for frø, og at sameksistensen mellem systemerne ikke vil fungere, hvis de anvendte frø ikke er rene; |
| --- | --- |

a)

fastholder, at et centralt emne i debatten er fastlæggelsen af en tærskelværdi for frø, og at sameksistensen mellem systemerne ikke vil fungere, hvis de anvendte frø ikke er rene;

| b) | mener samtidig, at sameksistens er den metode, der sikrer eksistensen af alle landbrugsformer, og at værdien deraf ville blive udhulet, hvis det blev tilladt at udsætte frø til dyrkning, som ikke er rene. |
| --- | --- |

b)

mener samtidig, at sameksistens er den metode, der sikrer eksistensen af alle landbrugsformer, og at værdien deraf ville blive udhulet, hvis det blev tilladt at udsætte frø til dyrkning, som ikke er rene.

2.1.4   Tærskelværdien på 0,9 % yder ikke det konventionelle og økologiske landbrug tilstrækkelig beskyttelse

| a) | mener, at tærskelværdien på 0,9 % for sammenblanding forringer renheden af det økologiske landbrug; |
| --- | --- |

a)

mener, at tærskelværdien på 0,9 % for sammenblanding forringer renheden af det økologiske landbrug;

| b) | mener på den baggrund, at, hvis det er umuligt at opnå nul-tolerance, bør tærskelværdien for økologisk landbrug være så tæt på nul som mulig ved at mindske tilstedeværelsen af GMO'er til det teknisk uundgåelige niveau gennem vedtagelse af foranstaltninger til hindring af utilsigtet sammenblanding; |
| --- | --- |

b)

mener på den baggrund, at, hvis det er umuligt at opnå nul-tolerance, bør tærskelværdien for økologisk landbrug være så tæt på nul som mulig ved at mindske tilstedeværelsen af GMO'er til det teknisk uundgåelige niveau gennem vedtagelse af foranstaltninger til hindring af utilsigtet sammenblanding;

| c) | finder endvidere, at tærskelværdien på 0,9 % er for høj for konventionelt landbrug i betragtning af, at dette i tilfælde af årelang gentagen kontaminering hurtigt kan føre til en høj grad af forurening af miljøet og fødevareproduktionskæden. |
| --- | --- |

c)

finder endvidere, at tærskelværdien på 0,9 % er for høj for konventionelt landbrug i betragtning af, at dette i tilfælde af årelang gentagen kontaminering hurtigt kan føre til en høj grad af forurening af miljøet og fødevareproduktionskæden.

2.1.5   Beskyttelsesklausulen er ikke tilstrækkelig som eneste form for afhjælpning, hvis der opstår fare for sundheden eller miljøet:

| a) | minder om, at EU-reglerne i øvrigt i artikel 23 i direktiv 2001/18/EF indeholder en beskyttelsesklausul i form af en forbudsmetode til direkte anvendelse af forsigtighedsprincippet på grundlag af betragtning 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22 og 56 i direktivets præambel; |
| --- | --- |

a)

minder om, at EU-reglerne i øvrigt i artikel 23 i direktiv 2001/18/EF indeholder en beskyttelsesklausul i form af en forbudsmetode til direkte anvendelse af forsigtighedsprincippet på grundlag af betragtning 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22 og 56 i direktivets præambel;

| b) | beklager, at proceduren er unødigt kompliceret, og håber, at den mulighed for at påberåbe sig beskyttelsesklausulen, der aktuelt kun er til rådighed for medlemsstaterne, ved decentralisering eller delegering udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

b)

beklager, at proceduren er unødigt kompliceret, og håber, at den mulighed for at påberåbe sig beskyttelsesklausulen, der aktuelt kun er til rådighed for medlemsstaterne, ved decentralisering eller delegering udvides til også at omfatte de lokale og regionale myndigheder;

| c) | påpeger, at artikel 95, stk. 5, i EF-traktaten principielt ville give mulighed for indførelse af yderligere beskyttelsesforanstaltninger, og beklager Kommissionens restriktive beslutningspraksis over for foranstaltninger vedtaget af medlemsstater, der påberåber sig denne bestemmelse. |
| --- | --- |

c)

påpeger, at artikel 95, stk. 5, i EF-traktaten principielt ville give mulighed for indførelse af yderligere beskyttelsesforanstaltninger, og beklager Kommissionens restriktive beslutningspraksis over for foranstaltninger vedtaget af medlemsstater, der påberåber sig denne bestemmelse.

2.2   Generelle bemærkninger til Kommissionens meddelelse

| 2.2.1 | understreger vigtigheden af et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og udveksling af forskningsresultater vedrørende sameksistens; |
| --- | --- |

2.2.1

understreger vigtigheden af et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne og udveksling af forskningsresultater vedrørende sameksistens;

| 2.2.2 | mener, at det er afgørende, at sameksistensforanstaltningerne opretholder viften af drifts- og produktionsmetoder i landbruget og dermed også landbrugernes og forbrugernes valgfrihed; |
| --- | --- |

2.2.2

mener, at det er afgørende, at sameksistensforanstaltningerne opretholder viften af drifts- og produktionsmetoder i landbruget og dermed også landbrugernes og forbrugernes valgfrihed;

| 2.2.3 | understreger, at det er nødvendigt at stille fuldstændige og objektive oplysninger om GMO og sameksistens til rådighed for de interesserede parter og offentligheden; |
| --- | --- |

2.2.3

understreger, at det er nødvendigt at stille fuldstændige og objektive oplysninger om GMO og sameksistens til rådighed for de interesserede parter og offentligheden;

| 2.2.4 | understreger det faktum, at EU har meget begrænsede erfaringer med GM-afgrøder; |
| --- | --- |

2.2.4

understreger det faktum, at EU har meget begrænsede erfaringer med GM-afgrøder;

| 2.2.5 | støtter Kommissionen, der agter at indsamle flere oplysninger om de nationale regler om erstatningsansvar og om deres indflydelse på reglerne for sameksistens; |
| --- | --- |

2.2.5

støtter Kommissionen, der agter at indsamle flere oplysninger om de nationale regler om erstatningsansvar og om deres indflydelse på reglerne for sameksistens;

| 2.2.6 | understreger, at også lovgivningsbeføjelserne vedrørende sameksistens i fire medlemsstater ligger hos regionerne, medens de regionale og/eller lokale myndigheder i andre tilfælde har ansvaret for at gennemføre sameksistensforanstaltninger; |
| --- | --- |

2.2.6

understreger, at også lovgivningsbeføjelserne vedrørende sameksistens i fire medlemsstater ligger hos regionerne, medens de regionale og/eller lokale myndigheder i andre tilfælde har ansvaret for at gennemføre sameksistensforanstaltninger;

| 2.2.7 | gentager og støtter den holdning, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg gav udtryk for i sin udtalelse om sameksistens, hvor det pegede på, at regulering af foranstaltningerne til beskyttelse af naturområder i henhold til direktiv 92/43/EF om naturtyper og vilde dyr og planter og direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af fugle samt andre økologisk følsomme områder bør foregå på nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

2.2.7

gentager og støtter den holdning, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg gav udtryk for i sin udtalelse om sameksistens, hvor det pegede på, at regulering af foranstaltningerne til beskyttelse af naturområder i henhold til direktiv 92/43/EF om naturtyper og vilde dyr og planter og direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af fugle samt andre økologisk følsomme områder bør foregå på nationalt og lokalt plan;

| 2.2.8 | understreger, at offentlige jordbundsundersøgelser i områder i Lazio-regionen, hvor der gennemføres forsøg med GMO'er, har vist, at transgener, specielt ved særlige jordbundsforhold, kan forblive i jorden, hvorfra de kan spredes til vandmiljøet; |
| --- | --- |

2.2.8

understreger, at offentlige jordbundsundersøgelser i områder i Lazio-regionen, hvor der gennemføres forsøg med GMO'er, har vist, at transgener, specielt ved særlige jordbundsforhold, kan forblive i jorden, hvorfra de kan spredes til vandmiljøet;

| 2.2.9 | mener, at en virkelig tilbundsgående og uafhængig vurdering af risikoen ved at dyrke en bestemt GM-afgrøde kun kan foretages på lokalt hold og ved hjælp af specifikke undersøgelser; |
| --- | --- |

2.2.9

mener, at en virkelig tilbundsgående og uafhængig vurdering af risikoen ved at dyrke en bestemt GM-afgrøde kun kan foretages på lokalt hold og ved hjælp af specifikke undersøgelser;

| 2.2.10 | understreger det faktum, at adskillige lokale og regionale myndigheder er imod dyrkning af GM-afgrøder på deres områder og har erklæret sig for »GMO-frie områder«, og at de sammen har dannet fælles netværk, som f.eks. netværket af 40 GMO-frie regioner og lokale myndigheder. Enkelte regionale myndigheder har også forsøgt at lovfæste deres GMO-frie status. Det legale heri er i øjeblikket genstand for en retsstrid mellem Kommissionen og delstaten Oberösterreich ved EF-Domstolen. |
| --- | --- |

2.2.10

understreger det faktum, at adskillige lokale og regionale myndigheder er imod dyrkning af GM-afgrøder på deres områder og har erklæret sig for »GMO-frie områder«, og at de sammen har dannet fælles netværk, som f.eks. netværket af 40 GMO-frie regioner og lokale myndigheder. Enkelte regionale myndigheder har også forsøgt at lovfæste deres GMO-frie status. Det legale heri er i øjeblikket genstand for en retsstrid mellem Kommissionen og delstaten Oberösterreich ved EF-Domstolen.

2.3   Eksisterende adskillelsesmetoder/-praksis

| 2.3.1 | noterer sig, at det i meddelelsen fra Kommissionen er fremhævet, at der er »begrænsede praktiske erfaringer med GM-afgrøder«; |
| --- | --- |

2.3.1

noterer sig, at det i meddelelsen fra Kommissionen er fremhævet, at der er »begrænsede praktiske erfaringer med GM-afgrøder«;

| 2.3.2 | gør opmærksom på, at der derfor ikke findes allerede afprøvet adskillelsespraksis og metoder, som man kan holde sig til for at opnå en sameksistens uden risici. |
| --- | --- |

2.3.2

gør opmærksom på, at der derfor ikke findes allerede afprøvet adskillelsespraksis og metoder, som man kan holde sig til for at opnå en sameksistens uden risici.

2.4   Proportionalitet

| 2.4.1 | bemærker, at Kommissionens henstilling 2003/556/EF indfører proportionalitetskriteriet som princip, hvorefter sameksistensforanstaltninger skal være effektive, rentable og proportionale; |
| --- | --- |

2.4.1

bemærker, at Kommissionens henstilling 2003/556/EF indfører proportionalitetskriteriet som princip, hvorefter sameksistensforanstaltninger skal være effektive, rentable og proportionale;

| 2.4.2 | bemærker dog, at formålet med de tærskelværdier for »teknisk uundgåelig« sammenblanding, som er fastlagt i forordningen, udelukkende er at fastlægge grænsen for, hvornår der er mærkningspligt. De fastlægger således ikke en grænseværdi for sameksistensen. |
| --- | --- |

2.4.2

bemærker dog, at formålet med de tærskelværdier for »teknisk uundgåelig« sammenblanding, som er fastlagt i forordningen, udelukkende er at fastlægge grænsen for, hvornår der er mærkningspligt. De fastlægger således ikke en grænseværdi for sameksistensen.

2.5   Foranstaltninger på rette niveau

| 2.5.1 | bemærker, at det i rapporten er anført, at medlemsstaternes strategi fortrinsvis har været at gennemføre sameksistensforanstaltningerne i ganske lille skala og ikke at anvende dem på regionalt niveau og hovedsagelig vedrørende nabobedrifter; |
| --- | --- |

2.5.1

bemærker, at det i rapporten er anført, at medlemsstaternes strategi fortrinsvis har været at gennemføre sameksistensforanstaltningerne i ganske lille skala og ikke at anvende dem på regionalt niveau og hovedsagelig vedrørende nabobedrifter;

| 2.5.2 | mener derfor, at man stadig er langt fra at kunne forestille sig gennemførelsen af foranstaltninger, der endnu kun i beskedent omfang har været afprøvet i stor skala og over en længere periode; |
| --- | --- |

2.5.2

mener derfor, at man stadig er langt fra at kunne forestille sig gennemførelsen af foranstaltninger, der endnu kun i beskedent omfang har været afprøvet i stor skala og over en længere periode;

| 2.5.3 | understreger, at det på baggrund af moderne videnskabelig forskning og inden for gældende lovgivningsrammer ikke er den enkelte landbrugsbedrift, men regionen eller kommunen, der er det passende niveau for gennemførelse af sameksistens. |
| --- | --- |

2.5.3

understreger, at det på baggrund af moderne videnskabelig forskning og inden for gældende lovgivningsrammer ikke er den enkelte landbrugsbedrift, men regionen eller kommunen, der er det passende niveau for gennemførelse af sameksistens.

2.6   Reglerne om erstatningsansvar

| 2.6.1 | noterer sig Kommissionens konstatering af, at der er en tendens til, at økonomisk tab som følge af utilsigtet sammenblanding med GMO'er i mange medlemsstater omfattes af de civilretlige regler om erstatningsansvar; |
| --- | --- |

2.6.1

noterer sig Kommissionens konstatering af, at der er en tendens til, at økonomisk tab som følge af utilsigtet sammenblanding med GMO'er i mange medlemsstater omfattes af de civilretlige regler om erstatningsansvar;

| 2.6.2 | fremhæver imidlertid, at dette ikke nødvendigvis er den eneste fremgangsmåde, eftersom henstillingen giver hver medlemsstat valgfrihed, og at der kan fastlægges strafferetligt eller administrativt erstatningsansvar; |
| --- | --- |

2.6.2

fremhæver imidlertid, at dette ikke nødvendigvis er den eneste fremgangsmåde, eftersom henstillingen giver hver medlemsstat valgfrihed, og at der kan fastlægges strafferetligt eller administrativt erstatningsansvar;

| 2.6.3 | minder endvidere om, at det er fastlagt i direktiv 2001/18/EF, at medlemsstaternes nationale lovgivning vedrørende miljøansvar ikke berøres af direktivets bestemmelser. |
| --- | --- |

2.6.3

minder endvidere om, at det er fastlagt i direktiv 2001/18/EF, at medlemsstaternes nationale lovgivning vedrørende miljøansvar ikke berøres af direktivets bestemmelser.

2.7   Overvågning og evaluering

| 2.7.1 | bemærker, at i og med Kommissionen i sin henstilling opfordrede til konstant overvågning og evaluering af forvaltningsforanstaltninger og de vedtagne instrumenter vedrørende sameksistens, pålagde den reelt medlemsstaterne en forpligtelse til at etablere passende kontrol- og tilsynssystemer; |
| --- | --- |

2.7.1

bemærker, at i og med Kommissionen i sin henstilling opfordrede til konstant overvågning og evaluering af forvaltningsforanstaltninger og de vedtagne instrumenter vedrørende sameksistens, pålagde den reelt medlemsstaterne en forpligtelse til at etablere passende kontrol- og tilsynssystemer;

| 2.7.2 | konstaterer, at mange medlemsstater, som påpeget af Kommissionen, på grund af den meget begrænsede dyrkning af GM-afgrøder endnu ikke har iværksat overvågnings- og evalueringsprogrammer; |
| --- | --- |

2.7.2

konstaterer, at mange medlemsstater, som påpeget af Kommissionen, på grund af den meget begrænsede dyrkning af GM-afgrøder endnu ikke har iværksat overvågnings- og evalueringsprogrammer;

| 2.7.3 | gør med bekymring opmærksom på, at i medlemsstater, hvor der tages hensyn til forskellen på markedsværdien for genmodificeret foder og ikke-genmodificeret foder, og/eller hvor produkter, som er egnstypiske eller hvis oprindelse er beskyttet, er kilde til national stolthed og tillægges en merværdi, vil afgrænsningen af et GM-marked og et ikke-GM-marked medføre faldende forbrugerinteresse og dermed faldende markedspriser med de deraf mulige økonomiske konsekvenser. |
| --- | --- |

2.7.3

gør med bekymring opmærksom på, at i medlemsstater, hvor der tages hensyn til forskellen på markedsværdien for genmodificeret foder og ikke-genmodificeret foder, og/eller hvor produkter, som er egnstypiske eller hvis oprindelse er beskyttet, er kilde til national stolthed og tillægges en merværdi, vil afgrænsningen af et GM-marked og et ikke-GM-marked medføre faldende forbrugerinteresse og dermed faldende markedspriser med de deraf mulige økonomiske konsekvenser.

2.8   Økologisk produktion

| 2.8.1 | konstaterer, men er ikke enigt i, at de tærskelværdier for utilsigtet forekomst, der er fastlagt i EU-lovgivningen for produkter indeholdende GMO'er, skal gælde i lige høj grad for såvel konventionelle som økologiske landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

2.8.1

konstaterer, men er ikke enigt i, at de tærskelværdier for utilsigtet forekomst, der er fastlagt i EU-lovgivningen for produkter indeholdende GMO'er, skal gælde i lige høj grad for såvel konventionelle som økologiske landbrugsprodukter;

| 2.8.2 | understreger, at forordningen om økologiske produktionsmetoder forbyder anvendelse af GMO'er, hvorfor materiale, herunder frø, som ifølge mærkningen indeholder GMO, ikke kan anvendes i økologisk landbrugsproduktion; |
| --- | --- |

2.8.2

understreger, at forordningen om økologiske produktionsmetoder forbyder anvendelse af GMO'er, hvorfor materiale, herunder frø, som ifølge mærkningen indeholder GMO, ikke kan anvendes i økologisk landbrugsproduktion;

| 2.8.3 | tilføjer, at Kommissionen overhovedet ikke nævner økologisk produktion; |
| --- | --- |

2.8.3

tilføjer, at Kommissionen overhovedet ikke nævner økologisk produktion;

| 2.8.4 | insisterer på, at der for den økologiske produktion skal fastsættes en tærskelværdi, der ligger så tæt som muligt på nul-tolerance. |
| --- | --- |

2.8.4

insisterer på, at der for den økologiske produktion skal fastsættes en tærskelværdi, der ligger så tæt som muligt på nul-tolerance.

2.9   Renhedsforskrifter for frø

| 2.9.1 | minder om, at frø kan være et middel, frivilligt eller ufrivilligt, til spredning af bioteknologiske innovationer inden for dyrkning og i miljøet og derfor er en grundlæggende variabel i sameksistensen; |
| --- | --- |

2.9.1

minder om, at frø kan være et middel, frivilligt eller ufrivilligt, til spredning af bioteknologiske innovationer inden for dyrkning og i miljøet og derfor er en grundlæggende variabel i sameksistensen;

| 2.9.2 | henleder opmærksomheden på Europa-Parlamentets holdning som udtrykt i beslutning 2003/2098(INI), hvorefter oplysninger om forekomsten af GMO'er i frø er en forudsætning for korrekt gennemførelse af direktiv 2001/18/EF, især for så vidt angår overvågningen af den negative virkning af GMO'er for menneskers sundhed og miljøet, sporbarheden og nødforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.9.2

henleder opmærksomheden på Europa-Parlamentets holdning som udtrykt i beslutning 2003/2098(INI), hvorefter oplysninger om forekomsten af GMO'er i frø er en forudsætning for korrekt gennemførelse af direktiv 2001/18/EF, især for så vidt angår overvågningen af den negative virkning af GMO'er for menneskers sundhed og miljøet, sporbarheden og nødforanstaltninger.

2.10   Valg af foranstaltninger

| 2.10.1 | mener, at det er nødvendigt at finde frem til de foranstaltninger, der er bedst egnede til at sikre sameksistens med så at sige ingen risiko eller i hvert fald så lille risiko som muligt; |
| --- | --- |

2.10.1

mener, at det er nødvendigt at finde frem til de foranstaltninger, der er bedst egnede til at sikre sameksistens med så at sige ingen risiko eller i hvert fald så lille risiko som muligt;

| 2.10.2 | understreger, at »bedste praksis« kan defineres som de metoder til adskilt dyrkning, der gør det ontologisk muligt at sikre sameksistensen; |
| --- | --- |

2.10.2

understreger, at »bedste praksis« kan defineres som de metoder til adskilt dyrkning, der gør det ontologisk muligt at sikre sameksistensen;

| 2.10.3 | er enigt i, at eftersom det eksisterende videngrundlag og de praktiske erfaringer er begrænsede, bør fastlæggelsen og anvendelsen af bedste praksis og foranstaltninger være restriktiv og artsspecifik; |
| --- | --- |

2.10.3

er enigt i, at eftersom det eksisterende videngrundlag og de praktiske erfaringer er begrænsede, bør fastlæggelsen og anvendelsen af bedste praksis og foranstaltninger være restriktiv og artsspecifik;

| 2.10.4 | gør opmærksom på, at det på grund af Kommissionens meget specifikke angivelse af, hvilke foranstaltninger der skal vedtages for at sikre, at forsigtighedsprincippet ikke udvandes i forbindelse med gennemførelsen af sameksistens, kan tænkes, at dette nødvendige detaljeringsniveau kan forhindre gennemførelsen af sameksistens eller gøre sameksistensen så vanskelig og bekostelig, at den ikke længere er rentabel; |
| --- | --- |

2.10.4

gør opmærksom på, at det på grund af Kommissionens meget specifikke angivelse af, hvilke foranstaltninger der skal vedtages for at sikre, at forsigtighedsprincippet ikke udvandes i forbindelse med gennemførelsen af sameksistens, kan tænkes, at dette nødvendige detaljeringsniveau kan forhindre gennemførelsen af sameksistens eller gøre sameksistensen så vanskelig og bekostelig, at den ikke længere er rentabel;

| 2.10.5 | minder om, at Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i sin udtalelse om sameksistens anbefalede, at dyrkningen af GMO'er forbydes, hvor den bevirker, at den konventionelle dyrkning af samme eller beslægtede afgrøder ikke længere er mulig eller bliver uforholdsmæssig vanskelig; |
| --- | --- |

2.10.5

minder om, at Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i sin udtalelse om sameksistens anbefalede, at dyrkningen af GMO'er forbydes, hvor den bevirker, at den konventionelle dyrkning af samme eller beslægtede afgrøder ikke længere er mulig eller bliver uforholdsmæssig vanskelig;

| 2.10.6 | deler Europa-Parlamentets holdning som udtrykt i beslutning 2003/2098 (INI), hvorefter frivillig eller regionalt begrænset afståelse fra dyrkning af GMO'er kan være den mest effektive og rentable foranstaltning til sikring af sameksistens; |
| --- | --- |

2.10.6

deler Europa-Parlamentets holdning som udtrykt i beslutning 2003/2098 (INI), hvorefter frivillig eller regionalt begrænset afståelse fra dyrkning af GMO'er kan være den mest effektive og rentable foranstaltning til sikring af sameksistens;

| 2.10.7 | finder, at Kommissionens strategi er tilbageholdende i sammenligning med henstilling 2003/556/EF, særligt i betragtning af at den videnskabelige forskning siden 2003 kun har frembragt få nye resultater, og at sameksistens kun har været anvendt marginalt; og mener derfor, at det er nødvendigt at afvente mere afgørende videnskabelige resultater på mellemlang og lang sigt, da forsøgene er indstillet i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

2.10.7

finder, at Kommissionens strategi er tilbageholdende i sammenligning med henstilling 2003/556/EF, særligt i betragtning af at den videnskabelige forskning siden 2003 kun har frembragt få nye resultater, og at sameksistens kun har været anvendt marginalt; og mener derfor, at det er nødvendigt at afvente mere afgørende videnskabelige resultater på mellemlang og lang sigt, da forsøgene er indstillet i mange medlemsstater;

| 2.10.8 | støtter i denne forbindelse nødvendigheden af, at Kommissionen udarbejder specifikke instrumenter til finansiering af forskningen med henblik på at kunne bedømme de socio-økonomiske følgevirkninger af GMO'er på regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

2.10.8

støtter i denne forbindelse nødvendigheden af, at Kommissionen udarbejder specifikke instrumenter til finansiering af forskningen med henblik på at kunne bedømme de socio-økonomiske følgevirkninger af GMO'er på regionalt og lokalt plan;

| 2.10.9 | gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder som homogene administrative områder er det rette niveau for evalueringen af konsekvenserne af indførelsen af GM-afgrøder for de enkelte områder, for fastlæggelsen af sameksistensforanstaltninger, der er forenelige med princippet om bæredygtig udvikling, og for at forlige lokale interesser og forvalte de mulige løsninger. |
| --- | --- |

2.10.9

gør opmærksom på, at de lokale og regionale myndigheder som homogene administrative områder er det rette niveau for evalueringen af konsekvenserne af indførelsen af GM-afgrøder for de enkelte områder, for fastlæggelsen af sameksistensforanstaltninger, der er forenelige med princippet om bæredygtig udvikling, og for at forlige lokale interesser og forvalte de mulige løsninger.

2.11   Risikoforvaltning

| 2.11.1 | gør opmærksom på, at godkendte transgene produkter kun kan forbydes i henhold til artikel 23 i direktiv 2001/18/EF eller artikel 95, stk. 4 eller 5, i EF-traktaten, men at de skal være i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, der skal være retningsgivende for den sikre gennemførelse af sameksistens; |
| --- | --- |

2.11.1

gør opmærksom på, at godkendte transgene produkter kun kan forbydes i henhold til artikel 23 i direktiv 2001/18/EF eller artikel 95, stk. 4 eller 5, i EF-traktaten, men at de skal være i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, der skal være retningsgivende for den sikre gennemførelse af sameksistens;

| 2.11.2 | gør opmærksom på, at hvor en miljø- eller sundhedsmæssig risiko opdages efter udstedelsen af en godkendelse, er det muligt at indlede en procedure for tilbagekaldelse af godkendelsen eller ændring af betingelserne for udstedelsen, og understreger i lyset af de stadige fremskridt inden for den videnskabelige forskning, at man i fremtiden måske finder risikoprofiler, som i dag ikke er videnskabeligt påviste; |
| --- | --- |

2.11.2

gør opmærksom på, at hvor en miljø- eller sundhedsmæssig risiko opdages efter udstedelsen af en godkendelse, er det muligt at indlede en procedure for tilbagekaldelse af godkendelsen eller ændring af betingelserne for udstedelsen, og understreger i lyset af de stadige fremskridt inden for den videnskabelige forskning, at man i fremtiden måske finder risikoprofiler, som i dag ikke er videnskabeligt påviste;

| 2.11.3 | finder, at proceduren for ændring eller tilbagekaldelse af en godkendelse, i tilfælde af at der opstår risiko, er alt for lang og indviklet, og at det aktuelle overvågningssystem er utilstrækkeligt, og minder om de farer for handelen og indesluttet anvendelse, der er forbundet med fortsat aktiv udsætning, indtil godkendelsen tilbagekaldes eller ændres; |
| --- | --- |

2.11.3

finder, at proceduren for ændring eller tilbagekaldelse af en godkendelse, i tilfælde af at der opstår risiko, er alt for lang og indviklet, og at det aktuelle overvågningssystem er utilstrækkeligt, og minder om de farer for handelen og indesluttet anvendelse, der er forbundet med fortsat aktiv udsætning, indtil godkendelsen tilbagekaldes eller ændres;

| 2.11.4 | henleder opmærksomheden på, at nogle lande, som gennem flere år har tilladt GM-planter, er begyndt at revidere deres egne holdninger for at genskabe balancen i visse miljøer og afgrøder, som generes af parasitter, der har vist sig resistente over for genetiske modifikationer. |
| --- | --- |

2.11.4

henleder opmærksomheden på, at nogle lande, som gennem flere år har tilladt GM-planter, er begyndt at revidere deres egne holdninger for at genskabe balancen i visse miljøer og afgrøder, som generes af parasitter, der har vist sig resistente over for genetiske modifikationer.

3.   Regionsudvalgets henstillinger

| 3.1 | opfordrer til, at der først og fremmest findes løsninger på de problemstillinger, der er nævnt i punkt 2.1. De nye kontrolprocedurer, de nye procedurer for vurderingen af risiciene for sundheden og miljøet, frøenes renhed, den delegerede brug af beskyttelsesklausulen, muligheden for at anvende »bedste praksis«, som er et resultat af videnskabelig forskning på mellemlang og lang sigt, og omdefineringen af tærskelværdierne er de første skridt i retning mod en korrekt gennemførelse af sameksistens mellem systemerne; indtil disse kontrolprocedurer træder i kraft, fastholdes de eksisterende forbud mod bestemte GMO-produkter, som medlemslandene har udstedt på grundlag af forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

3.1

opfordrer til, at der først og fremmest findes løsninger på de problemstillinger, der er nævnt i punkt 2.1. De nye kontrolprocedurer, de nye procedurer for vurderingen af risiciene for sundheden og miljøet, frøenes renhed, den delegerede brug af beskyttelsesklausulen, muligheden for at anvende »bedste praksis«, som er et resultat af videnskabelig forskning på mellemlang og lang sigt, og omdefineringen af tærskelværdierne er de første skridt i retning mod en korrekt gennemførelse af sameksistens mellem systemerne; indtil disse kontrolprocedurer træder i kraft, fastholdes de eksisterende forbud mod bestemte GMO-produkter, som medlemslandene har udstedt på grundlag af forsigtighedsprincippet;

| 3.2 | bakker op om behovet for en regulering på nationalt eller lokalt niveau af foranstaltningerne til beskyttelse af naturområder og andre økologisk følsomme områder som allerede anført af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i dets udtalelse om sameksistens (CESE 1656/2004); |
| --- | --- |

3.2

bakker op om behovet for en regulering på nationalt eller lokalt niveau af foranstaltningerne til beskyttelse af naturområder og andre økologisk følsomme områder som allerede anført af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i dets udtalelse om sameksistens (CESE 1656/2004);

| 3.3 | finder, at der er behov for et tættere samarbejde mellem EFSA og de kompetente nationale myndigheder vedrørende sameksistens, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte det allerede igangsatte arbejde på området; |
| --- | --- |

3.3

finder, at der er behov for et tættere samarbejde mellem EFSA og de kompetente nationale myndigheder vedrørende sameksistens, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte det allerede igangsatte arbejde på området;

| 3.4 | fastholder, at det er nødvendigt, at de regionale og lokale myndigheder aktivt deltager i høringsprocessen vedrørende sameksistens, og opfordrer Kommissionen til at tage større og mere systematisk hensyn til den regionale og lokale dimension i dens rapport om sameksistens, som skal fremlægges i 2008; |
| --- | --- |

3.4

fastholder, at det er nødvendigt, at de regionale og lokale myndigheder aktivt deltager i høringsprocessen vedrørende sameksistens, og opfordrer Kommissionen til at tage større og mere systematisk hensyn til den regionale og lokale dimension i dens rapport om sameksistens, som skal fremlægges i 2008;

| 3.5 | beder om at blive inddraget i udarbejdelsen af de fællesskabsregler, der skal medvirke til at løse de spørgsmål, gennemførelsen af sameksistens er betinget af, således at der nås frem til uafhængige, men dog overensstemmende holdninger, og det undgås, at der etableres åbenlyst forskellige regelsæt, der kan give anledning til, at der foretages usædvanligt mange investeringer i de områder, hvor lovgivningen er mere fleksibel; |
| --- | --- |

3.5

beder om at blive inddraget i udarbejdelsen af de fællesskabsregler, der skal medvirke til at løse de spørgsmål, gennemførelsen af sameksistens er betinget af, således at der nås frem til uafhængige, men dog overensstemmende holdninger, og det undgås, at der etableres åbenlyst forskellige regelsæt, der kan give anledning til, at der foretages usædvanligt mange investeringer i de områder, hvor lovgivningen er mere fleksibel;

| 3.6 | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde egnede overvågnings- og evalueringsprogrammer for de forvaltningsforanstaltninger og redskaber, der skal indføres; |
| --- | --- |

3.6

opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde egnede overvågnings- og evalueringsprogrammer for de forvaltningsforanstaltninger og redskaber, der skal indføres;

| 3.7 | anbefaler, at der før indførelse af GMO i et givet område foretages særlige undersøgelser, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte ressourcer og udarbejde programmer for at yde størst mulig teknisk og økonomisk støtte til den videnskabelige forskning, også på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

3.7

anbefaler, at der før indførelse af GMO i et givet område foretages særlige undersøgelser, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte ressourcer og udarbejde programmer for at yde størst mulig teknisk og økonomisk støtte til den videnskabelige forskning, også på regionalt og lokalt niveau;

| 3.8 | understreger, at der i den nationale og regionale lovgivning om sameksistens udtrykkeligt bør henvises til forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

3.8

understreger, at der i den nationale og regionale lovgivning om sameksistens udtrykkeligt bør henvises til forsigtighedsprincippet;

| 3.9 | opfordrer Kommissionen til ved udarbejdelsen af forslag til lovgivning at tage passende hensyn til:






  a) | behovet for at harmonisere de nationale og regionale vejledninger om minimumsafstanden for adskillelse af produktionsformerne under overholdelse af subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- | --- |

3.9

opfordrer Kommissionen til ved udarbejdelsen af forslag til lovgivning at tage passende hensyn til:

a)

behovet for at harmonisere de nationale og regionale vejledninger om minimumsafstanden for adskillelse af produktionsformerne under overholdelse af subsidiaritetsprincippet;

| b) | fællesskabslovgivningen vedrørende grænseområder og grænseoverskridende import i overensstemmelse med bestemmelserne i Cartagena-protokollen; |
| --- | --- |

b)

fællesskabslovgivningen vedrørende grænseområder og grænseoverskridende import i overensstemmelse med bestemmelserne i Cartagena-protokollen;

| c) | fastlæggelsen på EU-plan af fælles tærskelværdier for konventionelt landbrug på under 0,9 % og så tæt som muligt på nul-tolerance. For frø og økologisk landbrug bør grænsen sættes til nul; |
| --- | --- |

c)

fastlæggelsen på EU-plan af fælles tærskelværdier for konventionelt landbrug på under 0,9 % og så tæt som muligt på nul-tolerance. For frø og økologisk landbrug bør grænsen sættes til nul;

| d) | det forhold, at udarbejdelsen af god praksis og evalueringen af videnskabelige og økonomiske data vedrørende adskillelsesforanstaltningerne og produktionen af afgrøder og frø kan udgøre en uoverstigelig om ikke ideologisk så praktisk hindring for gennemførelsen af systemernes sameksistens: Under særlige betingelser viser sameksistens sig faktisk at være uigennemførlig eller uøkonomisk; |
| --- | --- |

d)

det forhold, at udarbejdelsen af god praksis og evalueringen af videnskabelige og økonomiske data vedrørende adskillelsesforanstaltningerne og produktionen af afgrøder og frø kan udgøre en uoverstigelig om ikke ideologisk så praktisk hindring for gennemførelsen af systemernes sameksistens: Under særlige betingelser viser sameksistens sig faktisk at være uigennemførlig eller uøkonomisk;

| e) | det forhold, at der findes homogene administrative enheder med selvstændige lovgivningsbeføjelser, der har bindende virkning inden for deres område, og hvis lovgivningsautonomi anerkendes enten i national ret eller forfatningsmæssigt, og at det på grundlag af subsidiaritetsprincippet bør anerkendes, at det er umuligt for disse homogene enheder at overholde forsigtighedsforanstaltningerne og bedste praksis, samt at det skal være muligt at opnå GMO-fri status; |
| --- | --- |

e)

det forhold, at der findes homogene administrative enheder med selvstændige lovgivningsbeføjelser, der har bindende virkning inden for deres område, og hvis lovgivningsautonomi anerkendes enten i national ret eller forfatningsmæssigt, og at det på grundlag af subsidiaritetsprincippet bør anerkendes, at det er umuligt for disse homogene enheder at overholde forsigtighedsforanstaltningerne og bedste praksis, samt at det skal være muligt at opnå GMO-fri status;

| 3.10 | opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at sørge for, at der etableres et grænseoverskridende samarbejde med naboområder med henblik på at sikre, at sameksistensforanstaltningerne fungerer effektivt i grænseområder. |
| --- | --- |

3.10

opfordrer medlemsstaterne og regionerne til at sørge for, at der etableres et grænseoverskridende samarbejde med naboområder med henblik på at sikre, at sameksistensforanstaltningerne fungerer effektivt i grænseområder.

| 3.11 | anbefaler i den sammenhæng, at Kommissionen opretter en internetside med links til de eksisterende nationale pladsregistre i Europa. |
| --- | --- |

3.11

anbefaler i den sammenhæng, at Kommissionen opretter en internetside med links til de eksisterende nationale pladsregistre i Europa.

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003.

1

(2)  EFT L 31 af 1.2.2002.

2

(3)  EFT L 106 af 17.4.2001.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 65/2004 af 14. januar 2004 om indførelse af et system til fastlæggelse og tildeling af entydige identifikatorer til genetisk modificerede organismer, EUT L 10 af 16.1.2004.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF, EFT L 106 af 17.4.2001.

6

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/18

---

Regionsudvalgets udtalelse om Landkommunernes rolle i udviklingen af de europæiske regioner

(2007/C 57/04)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til præsidiets beslutning af 25. april 2006 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 5 at henvise det forberedende arbejde med at udarbejde en udtalelse om »Landkommunernes rolle i udviklingen af de europæiske regioner« til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling (DEVE),

under henvisning til Underudvalget for Bæredygtig Udviklings arbejdsprogram for 2006 (1), hvori fremhæves den opgave, som landkommuner har med at sikre en afbalanceret udvikling af regionerne ved at diversificere deres økonomiske aktiviteter og sikre borgerne serviceydelser, og hvori der er en opfordring til særligt at se på forholdet mellem land og by,

under henvisning til Europarådets landskabskonvention (2),

under henvisning til Europa-Parlamentets betænkning om multifunktionelt landbrug og reformen af den fælles landbrugspolitik af 22. maj 2003 (3),

under henvisning til konklusionerne fra konferencen i Salzburg i november 2003,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse af 23. februar 2005 om forslag til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (4),

under henvisning til Rådets beslutning af 20. februar 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (2006/144/EF),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Bredbånd til hele EU (5),

under henvisning til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs initiativudtalelse af 15. marts 2006 om »Turisme og kultur: To vækstfaktorer«, CESE 400/2006,

under henvisning til sluterklæringen fra DEVE-underudvalgets seminar i Alexandroupolis den 26. juni 2006 om Udviklingen af Landdistrikterne og Lissabon-strategien (6),

under henvisning til forslag til Rådets beslutning om Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed (7),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets initiativudtalelse (CdR 259/2006 rev. 1), som blev vedtaget den 6. oktober 2006 af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling med Savino Antonio Santarella (borgmester i Candela (IT/UEN-AE)) som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1) | Landkommuner er den mest almindelige form for lokalsamfund i store dele af EU's medlemsstater. Efter den seneste EU-udvidelse er antallet af landkommuner steget, og det vil stige yderligere med den fremtidige udvidelse af EU med Bulgarien og Rumænien. Derfor er det berettiget, at de politikker, der er rettet mod udvikling af landdistrikterne, vies stadig større opmærksomhed ikke kun på nationalt, men også på Fællesskabs niveau. |
| --- | --- |

1)

Landkommuner er den mest almindelige form for lokalsamfund i store dele af EU's medlemsstater. Efter den seneste EU-udvidelse er antallet af landkommuner steget, og det vil stige yderligere med den fremtidige udvidelse af EU med Bulgarien og Rumænien. Derfor er det berettiget, at de politikker, der er rettet mod udvikling af landdistrikterne, vies stadig større opmærksomhed ikke kun på nationalt, men også på Fællesskabs niveau.

| 2) | De europæiske institutioner er med stor alvor ved at tage fat på spørgsmålet om, hvordan Fællesskabets politikker bedre tilpasses borgernes reelle interesser. I den forbindelse er det hensigtsmæssigt, at EU i højere grad tager hensyn til de interesser, der optager de mange lokalsamfund, som EU udgøres af, herunder også de befolkningsmæssigt og økonomisk mindre samfund. |
| --- | --- |

2)

De europæiske institutioner er med stor alvor ved at tage fat på spørgsmålet om, hvordan Fællesskabets politikker bedre tilpasses borgernes reelle interesser. I den forbindelse er det hensigtsmæssigt, at EU i højere grad tager hensyn til de interesser, der optager de mange lokalsamfund, som EU udgøres af, herunder også de befolkningsmæssigt og økonomisk mindre samfund.

| 3) | I den nuværende økonomiske situation med skærpet konkurrence mellem produktionssystemerne og regionerne er landkommunerne og deres befolkninger blandt de mest sårbare og er i fare for at sakke bagud konkurrencemæssigt. |
| --- | --- |

3)

I den nuværende økonomiske situation med skærpet konkurrence mellem produktionssystemerne og regionerne er landkommunerne og deres befolkninger blandt de mest sårbare og er i fare for at sakke bagud konkurrencemæssigt.

| 4) | Landkommuner udfører en vigtig opgave med hensyn til at opretholde lokalsamfundet, idet de modvirker affolkningen af landdistrikterne og de geografisk ugunstigt stillede regioner og mindsker risikoen for hydrogeologisk ødelæggelse. |
| --- | --- |

4)

Landkommuner udfører en vigtig opgave med hensyn til at opretholde lokalsamfundet, idet de modvirker affolkningen af landdistrikterne og de geografisk ugunstigt stillede regioner og mindsker risikoen for hydrogeologisk ødelæggelse.

| 5) | Landkommuner kan spille en afgørende rolle for den bedst mulige udnyttelse af regionens ressourcer ved at værne om og fremme kulturværdier, traditioner og lokale særpræg gennem konstruktive og økonomiske initiativer fokuseret på lokale karakteristika og fremme af såvel den økonomiske vækst som beskæftigelsen. |
| --- | --- |

5)

Landkommuner kan spille en afgørende rolle for den bedst mulige udnyttelse af regionens ressourcer ved at værne om og fremme kulturværdier, traditioner og lokale særpræg gennem konstruktive og økonomiske initiativer fokuseret på lokale karakteristika og fremme af såvel den økonomiske vækst som beskæftigelsen.

| 6) | For at overvinde de problemer, der følger af, at de administrative strukturer i de befolkningsmæssigt små kommuner kun har få midler til rådighed, har landkommunerne etableret særlige former for organisation og forvaltning, partnerskaber og mellemkommunalt samarbejde, som fortjener at blive støttet og vinde udbredelse gennem passende lovgivningsmæssige og finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

6)

For at overvinde de problemer, der følger af, at de administrative strukturer i de befolkningsmæssigt små kommuner kun har få midler til rådighed, har landkommunerne etableret særlige former for organisation og forvaltning, partnerskaber og mellemkommunalt samarbejde, som fortjener at blive støttet og vinde udbredelse gennem passende lovgivningsmæssige og finansielle instrumenter.

| 7) | Anerkendelsen af begrebet »bæredygtigt lokalsamfund« (8) er for tiden omdrejningspunktet for nye overvejelser vedrørende strategiske målsætninger for en afbalanceret og vedvarende økonomisk og social vækst i landkommunerne. Den fulde realisering af denne målsætning kan først og fremmest opnås i landkommuner — |
| --- | --- |

7)

Anerkendelsen af begrebet »bæredygtigt lokalsamfund« (8) er for tiden omdrejningspunktet for nye overvejelser vedrørende strategiske målsætninger for en afbalanceret og vedvarende økonomisk og social vækst i landkommunerne. Den fulde realisering af denne målsætning kan først og fremmest opnås i landkommuner —

på sin 67. plenarforsamling den 6. december enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

1.1   Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

| 1.1.1 | noterer sig, at det er vanskeligt at opstille en definition af landdistrikter og landkommuner og gør opmærksom på, at medlemsstaterne benytter forskellige definitioner, som ofte kun har det til fælles, at de henviser til, at de adskiller sig fra byområder eller anvender et objektivt kriterium, hvorefter der skal være en bestemt befolkningstæthed, eller en bestemt andel af den økonomiske aktivitet i et givet område skal være landbrug; |
| --- | --- |

1.1.1

noterer sig, at det er vanskeligt at opstille en definition af landdistrikter og landkommuner og gør opmærksom på, at medlemsstaterne benytter forskellige definitioner, som ofte kun har det til fælles, at de henviser til, at de adskiller sig fra byområder eller anvender et objektivt kriterium, hvorefter der skal være en bestemt befolkningstæthed, eller en bestemt andel af den økonomiske aktivitet i et givet område skal være landbrug;

| 1.1.2 | minder om definitionen af landdistrikt som indeholdt i Regionsudvalgets tidligere udtalelse (9), som igen er hentet fra det europæiske charter for landdistrikter: »Med udtrykket landdistrikt menes et område inde i landet eller et landligt beliggende kystområde, herunder mindre byer eller landsbyer, hvoraf den største del anvendes til: landbrug, skovbrug, akvakultur og fiskeri.«»Et landdistrikts landbrugs- eller ikke-landbrugsmæssige dele udgør en helhed, som adskiller sig fra et bymæssigt område, der er kendetegnet ved høj befolkningstæthed og ved vertikale og horisontale strukturer«; |
| --- | --- |

1.1.2

minder om definitionen af landdistrikt som indeholdt i Regionsudvalgets tidligere udtalelse (9), som igen er hentet fra det europæiske charter for landdistrikter: »Med udtrykket landdistrikt menes et område inde i landet eller et landligt beliggende kystområde, herunder mindre byer eller landsbyer, hvoraf den største del anvendes til: landbrug, skovbrug, akvakultur og fiskeri.«»Et landdistrikts landbrugs- eller ikke-landbrugsmæssige dele udgør en helhed, som adskiller sig fra et bymæssigt område, der er kendetegnet ved høj befolkningstæthed og ved vertikale og horisontale strukturer«;

| 1.1.3 | bemærker, at EU ved definitionen af landkommuner benytter den af OECD fastlagte standard, hvorefter landkommuner er kommuner med færre end 150 indbyggere pr. km2. Denne definition omfatter imidlertid ikke perifere byområder, hvor befolkningstætheden er højere; |
| --- | --- |

1.1.3

bemærker, at EU ved definitionen af landkommuner benytter den af OECD fastlagte standard, hvorefter landkommuner er kommuner med færre end 150 indbyggere pr. km2. Denne definition omfatter imidlertid ikke perifere byområder, hvor befolkningstætheden er højere;

| 1.1.4 | gør opmærksom på, at denne udtalelse vedrører landkommuner i ordets videste betydning, herunder også perifere byområder, der overvejende har en landbrugsøkonomi; |
| --- | --- |

1.1.4

gør opmærksom på, at denne udtalelse vedrører landkommuner i ordets videste betydning, herunder også perifere byområder, der overvejende har en landbrugsøkonomi;

| 1.1.5 | bemærker, at ca. 90 % af EU's areal ifølge Kommissionen udgøres af landdistrikter, og at ca. 25 % af befolkningen bor i landdistrikter. Endvidere er andelen af beskæftigede i landbrugssektoren i de nye medlemsstater tre gange så stor som i de 15 gamle medlemsstater, og andelen i kandidatlandene er endnu større; |
| --- | --- |

1.1.5

bemærker, at ca. 90 % af EU's areal ifølge Kommissionen udgøres af landdistrikter, og at ca. 25 % af befolkningen bor i landdistrikter. Endvidere er andelen af beskæftigede i landbrugssektoren i de nye medlemsstater tre gange så stor som i de 15 gamle medlemsstater, og andelen i kandidatlandene er endnu større;

| 1.1.6 | fastslår imidlertid, at indkomsten pr. indbygger i disse områder er omkring en tredjedel lavere end EU-gennemsnittet, og at tjenesteydelserne er mindre udbygget, og fremhæver i den forbindelse, at mange landkommuner er kendetegnet ved høj strukturel arbejdsløshed, lav indkomst pr. indbygger, en stærk tendens til affolkning og en ikke særlig udviklet handel, industri og turisme; |
| --- | --- |

1.1.6

fastslår imidlertid, at indkomsten pr. indbygger i disse områder er omkring en tredjedel lavere end EU-gennemsnittet, og at tjenesteydelserne er mindre udbygget, og fremhæver i den forbindelse, at mange landkommuner er kendetegnet ved høj strukturel arbejdsløshed, lav indkomst pr. indbygger, en stærk tendens til affolkning og en ikke særlig udviklet handel, industri og turisme;

| 1.1.7 | mener, at selv om landkommunerne målt på BNP er svage, vil landbrugsøkonomiernes styrke blive bedømt på deres evne til at forblive levedygtige og tiltrække investeringer og turisme og på initiativer til bevarelse og beskyttelse af regionen; |
| --- | --- |

1.1.7

mener, at selv om landkommunerne målt på BNP er svage, vil landbrugsøkonomiernes styrke blive bedømt på deres evne til at forblive levedygtige og tiltrække investeringer og turisme og på initiativer til bevarelse og beskyttelse af regionen;

| 1.1.8 | understreger, at der er et stort forandringspres på landdistrikterne i EU: Globaliseringen med de deraf følgende konsekvenser for aftaler inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen WTO vil reelt betyde en støt og stadig stigende reduktion af støtten til landbrugssektoren, hvilket vil betyde, at den fælles landbrugspolitik i sin nuværende form vil være utilstrækkelig; |
| --- | --- |

1.1.8

understreger, at der er et stort forandringspres på landdistrikterne i EU: Globaliseringen med de deraf følgende konsekvenser for aftaler inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen WTO vil reelt betyde en støt og stadig stigende reduktion af støtten til landbrugssektoren, hvilket vil betyde, at den fælles landbrugspolitik i sin nuværende form vil være utilstrækkelig;

| 1.1.9 | frygter endvidere, at investorer i lyset af den internationale konkurrence vil være tilbøjelige til at investere deres ressourcer i de områder, hvor de forventer at få det største økonomiske afkast, hvilket betyder, at de først og fremmest foretrækker områder med høj befolkningstæthed og byområder på bekostning af landdistrikterne. |
| --- | --- |

1.1.9

frygter endvidere, at investorer i lyset af den internationale konkurrence vil være tilbøjelige til at investere deres ressourcer i de områder, hvor de forventer at få det største økonomiske afkast, hvilket betyder, at de først og fremmest foretrækker områder med høj befolkningstæthed og byområder på bekostning af landdistrikterne.

2.   Landkommunernes udfordringer

2.1   Et offentligt gode

Regionsudvalget

| 2.1.1 | finder, at man ved at investere i udvikling af landdistrikter ikke blot opnår en øjeblikkelig økonomisk gevinst, men også et »offentligt gode«, som der ikke kan fastsættes en økonomisk værdi for, og som består i nyttiggørelse af den historiske og kulturelle arv, bevarelse af landskabet, af biodiversitet og af plante- og dyrevelfærd; |
| --- | --- |

2.1.1

finder, at man ved at investere i udvikling af landdistrikter ikke blot opnår en øjeblikkelig økonomisk gevinst, men også et »offentligt gode«, som der ikke kan fastsættes en økonomisk værdi for, og som består i nyttiggørelse af den historiske og kulturelle arv, bevarelse af landskabet, af biodiversitet og af plante- og dyrevelfærd;

| 2.1.2 | mener derfor, at det er nødvendigt at bevare landdistrikternes sociale struktur, således at kulturarven ikke går tabt, men fastholdes og videregives til de nye generationer. |
| --- | --- |

2.1.2

mener derfor, at det er nødvendigt at bevare landdistrikternes sociale struktur, således at kulturarven ikke går tabt, men fastholdes og videregives til de nye generationer.

2.2   Beskæftigelse

Regionsudvalget

| 2.2.1 | fastslår, at fremme af en iværksætterkultur, som er egnet til landdistrikter, og som ikke på lang sigt fører til urbanisering af de perifere byområder, er afgørende for at undgå afvandring og for at få landdistrikterne til at blomstre; |
| --- | --- |

2.2.1

fastslår, at fremme af en iværksætterkultur, som er egnet til landdistrikter, og som ikke på lang sigt fører til urbanisering af de perifere byområder, er afgørende for at undgå afvandring og for at få landdistrikterne til at blomstre;

| 2.2.2 | bemærker, at skabelsen af nye muligheder og arbejdspladser for de unge i regionen, der kan fungere som modvægt til landbefolkningens aldring og modvirke, at området affolkes, forudsætter, at der ydes støtte til uddannelse, efteruddannelse og faglig specialisering i lokalområdet samt sker en diversificering af aktiviteterne med afsæt i det lokale potentiale. |
| --- | --- |

2.2.2

bemærker, at skabelsen af nye muligheder og arbejdspladser for de unge i regionen, der kan fungere som modvægt til landbefolkningens aldring og modvirke, at området affolkes, forudsætter, at der ydes støtte til uddannelse, efteruddannelse og faglig specialisering i lokalområdet samt sker en diversificering af aktiviteterne med afsæt i det lokale potentiale.

2.3   Konkurrenceevne

Regionsudvalget

| 2.3.1 | mener, at landdistrikternes konkurrenceevne kun vil blive forbedret, hvis der investeres i modernisering og fremme af kvalitet som supplement til den bymæssige udvikling, samtidig med at miljøet og den arkitektoniske og kulturelle arv beskyttes; |
| --- | --- |

2.3.1

mener, at landdistrikternes konkurrenceevne kun vil blive forbedret, hvis der investeres i modernisering og fremme af kvalitet som supplement til den bymæssige udvikling, samtidig med at miljøet og den arkitektoniske og kulturelle arv beskyttes;

| 2.3.2 | understreger, at den økonomiske udvikling af landdistrikterne forudsætter investeringer i forskning og udvikling med henblik på anvendelse af nye teknologier og nye fremgangsmåder og systematisk spredning af positive erfaringer; |
| --- | --- |

2.3.2

understreger, at den økonomiske udvikling af landdistrikterne forudsætter investeringer i forskning og udvikling med henblik på anvendelse af nye teknologier og nye fremgangsmåder og systematisk spredning af positive erfaringer;

| 2.3.3 | finder, at en forudsætning for, at Lissabon-strategiens mål også bliver realiseret i landdistrikterne, er, at innovationer i små og mellemstore virksomheder fremmes gennem investeringer i udstyr og maskiner og i uddannelse; herved moderniseres hele produktionskæden, og man opnår en multiplikatoreffekt; |
| --- | --- |

2.3.3

finder, at en forudsætning for, at Lissabon-strategiens mål også bliver realiseret i landdistrikterne, er, at innovationer i små og mellemstore virksomheder fremmes gennem investeringer i udstyr og maskiner og i uddannelse; herved moderniseres hele produktionskæden, og man opnår en multiplikatoreffekt;

| 2.3.4 | finder endvidere, at det er hensigtsmæssigt fortsat at forfølge strategien i Leader-programmet, som har gjort det muligt for den offentlige og private sektor at samarbejde om den lokale udvikling i landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.3.4

finder endvidere, at det er hensigtsmæssigt fortsat at forfølge strategien i Leader-programmet, som har gjort det muligt for den offentlige og private sektor at samarbejde om den lokale udvikling i landdistrikterne;

| 2.3.5 | mener, at det er nødvendigt, at landkommunerne støtter lokal iværksætterkultur, som er med til at udvikle landdistrikter, men som på lang sigt ikke fører til urbanisering. |
| --- | --- |

2.3.5

mener, at det er nødvendigt, at landkommunerne støtter lokal iværksætterkultur, som er med til at udvikle landdistrikter, men som på lang sigt ikke fører til urbanisering.

2.4   Diversificering af landbruget

Regionsudvalget

| 2.4.1 | bemærker, at det er hensigtsmæssigt at udvikle en stærkt alsidig lokal økonomi; |
| --- | --- |

2.4.1

bemærker, at det er hensigtsmæssigt at udvikle en stærkt alsidig lokal økonomi;

| 2.4.2 | finder, at der til det formål er behov for at opmuntre landbrugerne til at anvende styresystemer, som vil forbedre deres muligheder for at tilpasse sig markedsudviklingen, fremme iværksættervirksomhed og gøre landbrugsvirksomhederne og virksomheder med tilknytning til landbruget mere dynamiske ved at udarbejde nye handelsstrategier, der fremmer systematisk spredning af bedste praksis og støtteforanstaltninger og benchmarking; |
| --- | --- |

2.4.2

finder, at der til det formål er behov for at opmuntre landbrugerne til at anvende styresystemer, som vil forbedre deres muligheder for at tilpasse sig markedsudviklingen, fremme iværksættervirksomhed og gøre landbrugsvirksomhederne og virksomheder med tilknytning til landbruget mere dynamiske ved at udarbejde nye handelsstrategier, der fremmer systematisk spredning af bedste praksis og støtteforanstaltninger og benchmarking;

| 2.4.3 | anser det for afgørende, at landbrugsvirksomheder får lettere låneadgang, bl.a. via særlige revolverende fonde. |
| --- | --- |

2.4.3

anser det for afgørende, at landbrugsvirksomheder får lettere låneadgang, bl.a. via særlige revolverende fonde.

2.5   Fødevarekvaliteten

Regionsudvalget

| 2.5.1 | finder, at kvaliteten af fødevarer er vigtig for skabelsen af job i betragtning af de store vækstmuligheder for landbrugsprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter af høj kvalitet; |
| --- | --- |

2.5.1

finder, at kvaliteten af fødevarer er vigtig for skabelsen af job i betragtning af de store vækstmuligheder for landbrugsprodukter og forarbejdede landbrugsprodukter af høj kvalitet;

| 2.5.2 | finder, at fødevaresektoren kun vil kunne udnytte de udviklingsmuligheder, der følger af de nye teknologier, hvis der informeres bedre om produkternes kvalitet og investeres i kvalitetsmærker, økologisk landbrug og i produktionsmetoder, der er miljøvenlige og sikrer dyrevelfærden; |
| --- | --- |

2.5.2

finder, at fødevaresektoren kun vil kunne udnytte de udviklingsmuligheder, der følger af de nye teknologier, hvis der informeres bedre om produkternes kvalitet og investeres i kvalitetsmærker, økologisk landbrug og i produktionsmetoder, der er miljøvenlige og sikrer dyrevelfærden;

| 2.5.3 | anerkender, at økologisk landbrug er en af de mest dynamiske sektorer inden for landbruget i EU, og at der er stadig flere landbrugsvirksomheder, der tilslutter sig programmer, der fremmer omlægning til økologisk jordbrug, hvorfor der er behov for at fremme denne form for landbrug; |
| --- | --- |

2.5.3

anerkender, at økologisk landbrug er en af de mest dynamiske sektorer inden for landbruget i EU, og at der er stadig flere landbrugsvirksomheder, der tilslutter sig programmer, der fremmer omlægning til økologisk jordbrug, hvorfor der er behov for at fremme denne form for landbrug;

| 2.5.4 | finder, at det er nødvendigt at beskytte og fremme dyrkningen af traditionelle afgrøder og at forøge indtægtskilderne ved fuldt ud at udnytte det lokale særpræg i produktionen og markedsføringen af kvalitetsprodukter; |
| --- | --- |

2.5.4

finder, at det er nødvendigt at beskytte og fremme dyrkningen af traditionelle afgrøder og at forøge indtægtskilderne ved fuldt ud at udnytte det lokale særpræg i produktionen og markedsføringen af kvalitetsprodukter;

| 2.5.5 | peger på, at landkommunerne kan spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af lokale produkter ved at støtte initiativer og arrangementer rettet mod produktion af kvalitetsprodukter og disse produkters udbredelse på markedet startende med de lokale og regionale markeder. |
| --- | --- |

2.5.5

peger på, at landkommunerne kan spille en vigtig rolle i forbindelse med fremme af lokale produkter ved at støtte initiativer og arrangementer rettet mod produktion af kvalitetsprodukter og disse produkters udbredelse på markedet startende med de lokale og regionale markeder.

2.6   Informations- og kommunikationsteknologi

Regionsudvalget

| 2.6.1 | finder, at de nye teknologier bør være et værktøj for udviklingen i landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.6.1

finder, at de nye teknologier bør være et værktøj for udviklingen i landdistrikterne;

| 2.6.2 | noterer sig, at disse teknologier rent faktisk endnu ikke benyttes i stort omfang i landkommunerne hverken af de offentlige myndigheder eller af de økonomiske aktører; |
| --- | --- |

2.6.2

noterer sig, at disse teknologier rent faktisk endnu ikke benyttes i stort omfang i landkommunerne hverken af de offentlige myndigheder eller af de økonomiske aktører;

| 2.6.3 | bemærker, at private operatører ikke er særligt tilbøjelige til at investere i avancerede teknologier i landområderne på grund af den lille befolkning, som kan betyde, at afkastet på investeringer på kort og mellemlang sigt ikke bliver særligt stort; |
| --- | --- |

2.6.3

bemærker, at private operatører ikke er særligt tilbøjelige til at investere i avancerede teknologier i landområderne på grund af den lille befolkning, som kan betyde, at afkastet på investeringer på kort og mellemlang sigt ikke bliver særligt stort;

| 2.6.4 | vurderer derfor, at det er nødvendigt at udarbejde retningsgivende fællesskabspolitikker og nationale og regionale politikker, der støtter udbredelsen af moderne forbindelser og teknologier, der kan bringe de mest perifere regioner tættere på resten af det økonomiske system; |
| --- | --- |

2.6.4

vurderer derfor, at det er nødvendigt at udarbejde retningsgivende fællesskabspolitikker og nationale og regionale politikker, der støtter udbredelsen af moderne forbindelser og teknologier, der kan bringe de mest perifere regioner tættere på resten af det økonomiske system;

| 2.6.5 | anser det som følge heraf for helt afgørende, at der foretages investeringer, der muliggør en udvidelse af bredbåndsdækningen og sikrer befolkningen i landdistrikter adgang til udstyr og informationsmateriale og den uddannelse, der er nødvendig for den optimale udnyttelse deraf, og vurderer, at informationsteknologierne kan fremme den regionale markedsføring og få nye iværksætteraktiviteter og fjernmarkedsføringen af »landbrugsprodukter« til at blomstre op. |
| --- | --- |

2.6.5

anser det som følge heraf for helt afgørende, at der foretages investeringer, der muliggør en udvidelse af bredbåndsdækningen og sikrer befolkningen i landdistrikter adgang til udstyr og informationsmateriale og den uddannelse, der er nødvendig for den optimale udnyttelse deraf, og vurderer, at informationsteknologierne kan fremme den regionale markedsføring og få nye iværksætteraktiviteter og fjernmarkedsføringen af »landbrugsprodukter« til at blomstre op.

2.7   Vedvarende energikilder

Regionsudvalget

| 2.7.1 | er bevidst om, at bevaring af naturressourcerne og den rigtige udnyttelse og genanvendelse deraf kan udgøre et vigtigt udviklingspotentiale i landdistrikter; |
| --- | --- |

2.7.1

er bevidst om, at bevaring af naturressourcerne og den rigtige udnyttelse og genanvendelse deraf kan udgøre et vigtigt udviklingspotentiale i landdistrikter;

| 2.7.2 | mener på den baggrund, at vand, vind og biomasse repræsenterer strategiske ressourcer, og at etableringen af andre energiforsyningssystemer end fossile brændstoffer kan være en mulighed for mange offentlige myndigheder, der direkte eller i partnerskab forvalter anlæg og dermed er ansvarlige for forvaltningen af og forsyningen med energiressourcerne; |
| --- | --- |

2.7.2

mener på den baggrund, at vand, vind og biomasse repræsenterer strategiske ressourcer, og at etableringen af andre energiforsyningssystemer end fossile brændstoffer kan være en mulighed for mange offentlige myndigheder, der direkte eller i partnerskab forvalter anlæg og dermed er ansvarlige for forvaltningen af og forsyningen med energiressourcerne;

| 2.7.3 | påpeger, at brugen af lokale energireserver vil gøre lokalområderne mere selvforsynende og sikre deres energiforsyning; |
| --- | --- |

2.7.3

påpeger, at brugen af lokale energireserver vil gøre lokalområderne mere selvforsynende og sikre deres energiforsyning;

| 2.7.4 | understreger, at det er absolut nødvendigt, at man i landdistrikterne forholder sig til disse emner, som kan resultere i innovative former for vækst målt på miljøbeskyttelse, anvendelse og genanvendelse af landbrugsaffald og skabelse af nye job; |
| --- | --- |

2.7.4

understreger, at det er absolut nødvendigt, at man i landdistrikterne forholder sig til disse emner, som kan resultere i innovative former for vækst målt på miljøbeskyttelse, anvendelse og genanvendelse af landbrugsaffald og skabelse af nye job;

| 2.7.5 | henleder opmærksomheden på, at nylige undersøgelser viser, at der ud over de efterhånden traditionelle alternative brændstoffer, der er et direkte resultat af dyrkningen af produkter som raps og majs, også etableres en rentabel produktion af brændstoffer på basis af affald fra land- og skovbrug og andre energiafgrøder, og understreger, at man opnår de bedste økonomiske og sociale virkninger ved at bibeholde høst, forædling og anvendelse i lokalområdet. |
| --- | --- |

2.7.5

henleder opmærksomheden på, at nylige undersøgelser viser, at der ud over de efterhånden traditionelle alternative brændstoffer, der er et direkte resultat af dyrkningen af produkter som raps og majs, også etableres en rentabel produktion af brændstoffer på basis af affald fra land- og skovbrug og andre energiafgrøder, og understreger, at man opnår de bedste økonomiske og sociale virkninger ved at bibeholde høst, forædling og anvendelse i lokalområdet.

2.8   Beskyttelse af landskabet og arealet

Regionsudvalget

| 2.8.1 | henviser til Den Europæiske Landskabskonvention, som fastlægger, at landskabet er et grundlæggende element i den europæiske arv; |
| --- | --- |

2.8.1

henviser til Den Europæiske Landskabskonvention, som fastlægger, at landskabet er et grundlæggende element i den europæiske arv;

| 2.8.2 | minder om, at konventionen »sigter til at fremme beskyttelse, forvaltning og planlægning af landskaber samt at organisere europæisk samarbejde om landskabsforhold« for at opnå »en bæredygtig udvikling ud fra et afbalanceret og harmonisk forhold mellem samfundsbehov, økonomisk aktivitet og miljøet«; |
| --- | --- |

2.8.2

minder om, at konventionen »sigter til at fremme beskyttelse, forvaltning og planlægning af landskaber samt at organisere europæisk samarbejde om landskabsforhold« for at opnå »en bæredygtig udvikling ud fra et afbalanceret og harmonisk forhold mellem samfundsbehov, økonomisk aktivitet og miljøet«;

| 2.8.3 | understreger, at landskabet ikke kun er en del af den lokale kultur, men at det også udgør en vigtig økonomisk ressource, der bidrager til skabelsen af arbejdspladser, idet der kan skabes opmærksomhed om naturoplevelser og kulturelle attraktioner via aktiviteter til udvikling af en bæredygtig turisme; |
| --- | --- |

2.8.3

understreger, at landskabet ikke kun er en del af den lokale kultur, men at det også udgør en vigtig økonomisk ressource, der bidrager til skabelsen af arbejdspladser, idet der kan skabes opmærksomhed om naturoplevelser og kulturelle attraktioner via aktiviteter til udvikling af en bæredygtig turisme;

| 2.8.4 | peger endnu en gang på lokalsamfundenes rolle som beskytter af landskabet og garant mod hydrogeologisk ødelæggelse, og understreger, at der er behov for, at den arealforvaltningskultur, der vinder udbredelse i regionerne, er bevidst om risiciene og proaktiv; |
| --- | --- |

2.8.4

peger endnu en gang på lokalsamfundenes rolle som beskytter af landskabet og garant mod hydrogeologisk ødelæggelse, og understreger, at der er behov for, at den arealforvaltningskultur, der vinder udbredelse i regionerne, er bevidst om risiciene og proaktiv;

| 2.8.5 | mener, at kommunerne i lyset af den voksende betydning af initiativer vedrørende anvendelsen af landskabet og området, der er rettet mod at understøtte hele landbo- og agroturismesektoren, som understreget i EØSU's udtalelse om »Turisme og kultur: To vækstfaktorer«, kan lancere regionale markedsføringskampagner til fremme af bæredygtig turisme som et middel til at styrke den regionale økonomi under respekt for miljøet; |
| --- | --- |

2.8.5

mener, at kommunerne i lyset af den voksende betydning af initiativer vedrørende anvendelsen af landskabet og området, der er rettet mod at understøtte hele landbo- og agroturismesektoren, som understreget i EØSU's udtalelse om »Turisme og kultur: To vækstfaktorer«, kan lancere regionale markedsføringskampagner til fremme af bæredygtig turisme som et middel til at styrke den regionale økonomi under respekt for miljøet;

| 2.8.6 | finder det hensigtsmæssigt, at der anvendes incitamenter til fremme af renoveringen af forladte bygninger. Affolkningstendensen har i de seneste årtier bevirket, at små kommuner er blevet fuldstændigt tømt. Disse små kommuner vil kun blive genbefolket og genfinde en egen livskraft gennem en massiv renovering af boligmassen og de historiske bygninger. |
| --- | --- |

2.8.6

finder det hensigtsmæssigt, at der anvendes incitamenter til fremme af renoveringen af forladte bygninger. Affolkningstendensen har i de seneste årtier bevirket, at små kommuner er blevet fuldstændigt tømt. Disse små kommuner vil kun blive genbefolket og genfinde en egen livskraft gennem en massiv renovering af boligmassen og de historiske bygninger.

2.9   Tjenesteydelser af almen interesse på lokalt niveau

Regionsudvalget

| 2.9.1 | konstaterer, at det i visse områder af Europa på grund af det faldende befolkningstal er svært at opretholde et passende serviceudbud i landkommunerne. Særligt vandforsyningsnettet, men også bortskaffelsen og genanvendelsen af affald og det offentlige transportnet, forudsætter en kritisk masse af brugere. Ved affolkning er det muligt, at efterspørgslen falder, og omkostningerne for brugerne stiger. Skal landkommunerne bevares som levende og arbejdende områder, bør målet være praktiske løsninger efter subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

2.9.1

konstaterer, at det i visse områder af Europa på grund af det faldende befolkningstal er svært at opretholde et passende serviceudbud i landkommunerne. Særligt vandforsyningsnettet, men også bortskaffelsen og genanvendelsen af affald og det offentlige transportnet, forudsætter en kritisk masse af brugere. Ved affolkning er det muligt, at efterspørgslen falder, og omkostningerne for brugerne stiger. Skal landkommunerne bevares som levende og arbejdende områder, bør målet være praktiske løsninger efter subsidiaritetsprincippet;

| 2.9.2 | bemærker, at offentlig-private partnerskaber mellem de lokale myndigheder og de økonomiske aktører kan være en løsning, som sikrer infrastrukturen og tilslutning til energi- og informationsnet og derigennem højner livskvaliteten i landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.9.2

bemærker, at offentlig-private partnerskaber mellem de lokale myndigheder og de økonomiske aktører kan være en løsning, som sikrer infrastrukturen og tilslutning til energi- og informationsnet og derigennem højner livskvaliteten i landdistrikterne;

| 2.9.3 | vurderer, at offentlig service, sociale tjenesteydelser og nærydelser kan få nye familier til at slå sig ned på landet, også selv om de arbejder i byen, og således vende den tendens til affolkning, der er gået hånd i hånd med den gradvise nedskæring af visse væsentlige serviceydelser som skoleundervisning, postbesørgelse og sundhedsydelser; |
| --- | --- |

2.9.3

vurderer, at offentlig service, sociale tjenesteydelser og nærydelser kan få nye familier til at slå sig ned på landet, også selv om de arbejder i byen, og således vende den tendens til affolkning, der er gået hånd i hånd med den gradvise nedskæring af visse væsentlige serviceydelser som skoleundervisning, postbesørgelse og sundhedsydelser;

| 2.9.4 | henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som uddannelse spiller, og understreger, at en nødvendig forudsætning for udvikling er, at der findes menneskelige ressourcer af høj kvalitet — en ressource, der undervurderes i landdistrikterne. Derfor finder Regionsudvalget, at det er nødvendigt at bibeholde skoler på gymnasieniveau i lokalområdet og lette adgangen til skoler, der ligger længere væk; |
| --- | --- |

2.9.4

henleder opmærksomheden på den vigtige rolle, som uddannelse spiller, og understreger, at en nødvendig forudsætning for udvikling er, at der findes menneskelige ressourcer af høj kvalitet — en ressource, der undervurderes i landdistrikterne. Derfor finder Regionsudvalget, at det er nødvendigt at bibeholde skoler på gymnasieniveau i lokalområdet og lette adgangen til skoler, der ligger længere væk;

| 2.9.5 | mener, at det er helt afgørende at medvirke til etableringen af børnepasningsordninger: Manglen på sådanne ordninger i landdistrikter kan være en hindring for kvinders adgang til erhvervslivet og lægge en dæmper på udviklingen af arbejdsmarkedet i landområderne; |
| --- | --- |

2.9.5

mener, at det er helt afgørende at medvirke til etableringen af børnepasningsordninger: Manglen på sådanne ordninger i landdistrikter kan være en hindring for kvinders adgang til erhvervslivet og lægge en dæmper på udviklingen af arbejdsmarkedet i landområderne;

| 2.9.6 | finder, at lokal offentlig transport er af strategisk betydning: Landbebyggelser, der serviceres af velfungerende offentlig transport til og fra tilgrænsende byområder, kan udgøre en bremse på affolkningen af landområderne og måske endda virke i modsat retning; |
| --- | --- |

2.9.6

finder, at lokal offentlig transport er af strategisk betydning: Landbebyggelser, der serviceres af velfungerende offentlig transport til og fra tilgrænsende byområder, kan udgøre en bremse på affolkningen af landområderne og måske endda virke i modsat retning;

| 2.9.7 | finder, at faciliteter for de ældre er afgørende for at tilskynde pensionister til at flytte på landet, hvor de vil få en bedre levestandard og et bedre helbred og tilføre landdistrikterne en stigning i indkomstniveauet, og mener, at den ældre befolkning bør tilskyndes til at blive i landkommuner, ved at der etableres infrastruktur som sundhedscentre, mødesteder, dagcentre og støttetjenester; |
| --- | --- |

2.9.7

finder, at faciliteter for de ældre er afgørende for at tilskynde pensionister til at flytte på landet, hvor de vil få en bedre levestandard og et bedre helbred og tilføre landdistrikterne en stigning i indkomstniveauet, og mener, at den ældre befolkning bør tilskyndes til at blive i landkommuner, ved at der etableres infrastruktur som sundhedscentre, mødesteder, dagcentre og støttetjenester;

| 2.9.8 | finder det nødvendigt at sætte alle midler ind på at udvikle og sikre adgang til kultur i landkommunerne. |
| --- | --- |

2.9.8

finder det nødvendigt at sætte alle midler ind på at udvikle og sikre adgang til kultur i landkommunerne.

2.10   Nye styreformer i landdistrikterne

Regionsudvalget

| 2.10.1 | mener, at det er hensigtsmæssigt at overveje, hvordan de lokale myndigheder kan udvikle sig i landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.10.1

mener, at det er hensigtsmæssigt at overveje, hvordan de lokale myndigheder kan udvikle sig i landdistrikterne;

| 2.10.2 | noterer sig, at den måde, hvorpå de lokale myndigheder i mange medlemsstater er organiseret, i de seneste årtier har ændret sig med det formål at styrke de lokale myndigheder, som er kendetegnet ved små strukturer og lille geografisk størrelse, ved at forbedre deres forvaltningskapacitet, navnlig gennem forskellige former for mellemkommunale organisationer; mener også, at der i samarbejde med de lokale myndigheders landsforeninger, løbende bør følges nøje op på denne udvikling, som specielt på det institutionelle plan falder ind under administrativ decentralisering; |
| --- | --- |

2.10.2

noterer sig, at den måde, hvorpå de lokale myndigheder i mange medlemsstater er organiseret, i de seneste årtier har ændret sig med det formål at styrke de lokale myndigheder, som er kendetegnet ved små strukturer og lille geografisk størrelse, ved at forbedre deres forvaltningskapacitet, navnlig gennem forskellige former for mellemkommunale organisationer; mener også, at der i samarbejde med de lokale myndigheders landsforeninger, løbende bør følges nøje op på denne udvikling, som specielt på det institutionelle plan falder ind under administrativ decentralisering;

| 2.10.3 | minder om, at dette har ført til udviklingen af stadig flere både administrative og forvaltningsmæssige løsninger på sammenslutninger og samarbejde mellem kommuner, herunder kommunale sammenslutninger, foreninger og andre former for netværk; |
| --- | --- |

2.10.3

minder om, at dette har ført til udviklingen af stadig flere både administrative og forvaltningsmæssige løsninger på sammenslutninger og samarbejde mellem kommuner, herunder kommunale sammenslutninger, foreninger og andre former for netværk;

| 2.10.4 | understreger, at etableringen af denne slags løsninger i nogle tilfælde sikrer grundlæggende tjenesteydelser af høj kvalitet: De nye samarbejder skaber forudsætningerne for at optimere ressourcer og serviceydelser, der tidligere blev forvaltet individuelt og var undergivet et stramt budget; |
| --- | --- |

2.10.4

understreger, at etableringen af denne slags løsninger i nogle tilfælde sikrer grundlæggende tjenesteydelser af høj kvalitet: De nye samarbejder skaber forudsætningerne for at optimere ressourcer og serviceydelser, der tidligere blev forvaltet individuelt og var undergivet et stramt budget;

| 2.10.5 | fremhæver, at der i næsten alle medlemsstater allerede findes nye former for offentligt samarbejde eller partnerskaber med private aktører etableret med det formål i fællesskab at forvalte en tjenesteydelse af almen interesse inden for energi- og vandforsyning, transport, affaldshåndtering eller uddannelse, at administrere social- og sundhedsvæsenet, beskyttelsen af miljøet eller idrætsanlæg og at forestå arealforvaltningen; |
| --- | --- |

2.10.5

fremhæver, at der i næsten alle medlemsstater allerede findes nye former for offentligt samarbejde eller partnerskaber med private aktører etableret med det formål i fællesskab at forvalte en tjenesteydelse af almen interesse inden for energi- og vandforsyning, transport, affaldshåndtering eller uddannelse, at administrere social- og sundhedsvæsenet, beskyttelsen af miljøet eller idrætsanlæg og at forestå arealforvaltningen;

| 2.10.6 | bemærker ligeledes, at der etableres organisationer byggende på en gensidig deling af midler, solidaritet og mellemkommunalt partnerskab som led i fremme af den regionale udvikling og opmuntrer disse former for (mellemkommunalt) samarbejde navnlig via EU-programmer og initiativer som sammenlignende analyser. |
| --- | --- |

2.10.6

bemærker ligeledes, at der etableres organisationer byggende på en gensidig deling af midler, solidaritet og mellemkommunalt partnerskab som led i fremme af den regionale udvikling og opmuntrer disse former for (mellemkommunalt) samarbejde navnlig via EU-programmer og initiativer som sammenlignende analyser.

3.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 3.1 | anser etableringen af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) for et meget positivt skridt i den fremtidige udvikling af landdistrikterne og især for landkommunerne, selv om de finansielle midler er langt færre end forventet, men ser det ikke som det sidste punktum i udviklingen af politikken for udviklingen af EU's landdistrikter. Med henblik på at opnå konkrete og holdbare resultater opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at pulje strategien for udvikling af landdistrikterne og ELFUL med de investeringer i forskning, kultur og miljø i landdistrikterne, der allerede støttes af strukturfondene og andre fællesskabspolitikker; opfordrer til yderligere fokus på Den Europæisk Strukturfond, uddannelse og beskæftigelse; |
| --- | --- |

3.1

anser etableringen af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) for et meget positivt skridt i den fremtidige udvikling af landdistrikterne og især for landkommunerne, selv om de finansielle midler er langt færre end forventet, men ser det ikke som det sidste punktum i udviklingen af politikken for udviklingen af EU's landdistrikter. Med henblik på at opnå konkrete og holdbare resultater opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at pulje strategien for udvikling af landdistrikterne og ELFUL med de investeringer i forskning, kultur og miljø i landdistrikterne, der allerede støttes af strukturfondene og andre fællesskabspolitikker; opfordrer til yderligere fokus på Den Europæisk Strukturfond, uddannelse og beskæftigelse;

| 3.2 | opfordrer til, at foranstaltningerne under samhørighedspolitikken supplerer de tiltag, der støttes af ELFUL, særligt tiltag under tredje søjle om livskvalitet og økonomisk spredning og under Leader-søjlen. Kommissionen har rent faktisk bestemt, at medlemsstaterne og regionerne skal sikre, at der er overensstemmelse mellem den støtte, der ydes fra strukturfondene, og den, der ydes under ELFUL's tre søjler. Al EU-, national og regional finansiering skal sikre landkommuner med få ressourcer og et begrænset antal kommunalt ansatte økonomiske instrumenter og indsatser, som kan bidrage til disse kommuners opretholdelse og fremtidige udvikling; |
| --- | --- |

3.2

opfordrer til, at foranstaltningerne under samhørighedspolitikken supplerer de tiltag, der støttes af ELFUL, særligt tiltag under tredje søjle om livskvalitet og økonomisk spredning og under Leader-søjlen. Kommissionen har rent faktisk bestemt, at medlemsstaterne og regionerne skal sikre, at der er overensstemmelse mellem den støtte, der ydes fra strukturfondene, og den, der ydes under ELFUL's tre søjler. Al EU-, national og regional finansiering skal sikre landkommuner med få ressourcer og et begrænset antal kommunalt ansatte økonomiske instrumenter og indsatser, som kan bidrage til disse kommuners opretholdelse og fremtidige udvikling;

| 3.3 | håber på et mere indgående samarbejde mellem Kommissionens to generaldirektorater, som beskæftiger sig med regionalpolitik og landbrugspolitik, for at sikre det bedst mulige resultat af EU-tiltag til støtte for udviklingen af landdistrikterne. Som allerede anført ovenfor, kan ELFUL ikke alene løse alle de problemer, der findes i landområderne, hvorfor der er behov for støtte fra flere fonde; |
| --- | --- |

3.3

håber på et mere indgående samarbejde mellem Kommissionens to generaldirektorater, som beskæftiger sig med regionalpolitik og landbrugspolitik, for at sikre det bedst mulige resultat af EU-tiltag til støtte for udviklingen af landdistrikterne. Som allerede anført ovenfor, kan ELFUL ikke alene løse alle de problemer, der findes i landområderne, hvorfor der er behov for støtte fra flere fonde;

| 3.4 | håber på en yderligere generel forenkling af støtten til landdistrikterne; |
| --- | --- |

3.4

håber på en yderligere generel forenkling af støtten til landdistrikterne;

| 3.5 | opfordrer Kommissionen til, at kommunernes sammenslutninger anerkendes som partnere, der kan indgå i et samarbejde om at fastlægge nye prioriteter, udbrede kendskabet til programmerne under ELFUL og strukturfondene og fremme den praktiske gennemførelse deraf også i landdistrikterne, herunder dem i randområderne og de tyndt befolkede; |
| --- | --- |

3.5

opfordrer Kommissionen til, at kommunernes sammenslutninger anerkendes som partnere, der kan indgå i et samarbejde om at fastlægge nye prioriteter, udbrede kendskabet til programmerne under ELFUL og strukturfondene og fremme den praktiske gennemførelse deraf også i landdistrikterne, herunder dem i randområderne og de tyndt befolkede;

| 3.6 | håber, at udtalelsen kan bidrage til at fastlægge en strategi, der kan gøre Europas landkommuner til moderne »bæredygtige samfund«. Disse kommuner vil således i europæisk sammenhæng blive synliggjort, ligesom deres rolle vil blive anerkendt og deres udvikling støttet. En sådan tilgang vil sammen med de vigtigste foranstaltninger til beskyttelse af miljøet og skabelse af velstand ved at øge beskæftigelses- og iværksættermulighederne i landdistrikterne gøre det muligt at styrke disse områders kulturværdier, traditioner og lokale særpræg og samtidig opretholde gode levevilkår; |
| --- | --- |

3.6

håber, at udtalelsen kan bidrage til at fastlægge en strategi, der kan gøre Europas landkommuner til moderne »bæredygtige samfund«. Disse kommuner vil således i europæisk sammenhæng blive synliggjort, ligesom deres rolle vil blive anerkendt og deres udvikling støttet. En sådan tilgang vil sammen med de vigtigste foranstaltninger til beskyttelse af miljøet og skabelse af velstand ved at øge beskæftigelses- og iværksættermulighederne i landdistrikterne gøre det muligt at styrke disse områders kulturværdier, traditioner og lokale særpræg og samtidig opretholde gode levevilkår;

| 3.7 | bemærker, at EU, som bygger sit virke på princippet om territorial og social samhørighed, ikke kan se bort fra de udfordringer, som de små samfund står over for med hensyn til at sikre borgerne indkomstvilkår, der gør det muligt at fastholde nuværende og nye generationer i området, og garantere et passende serviceniveau; |
| --- | --- |

3.7

bemærker, at EU, som bygger sit virke på princippet om territorial og social samhørighed, ikke kan se bort fra de udfordringer, som de små samfund står over for med hensyn til at sikre borgerne indkomstvilkår, der gør det muligt at fastholde nuværende og nye generationer i området, og garantere et passende serviceniveau;

| 3.8 | påpeger, at der også mellem landkommuner er betydelige forskelle i økonomisk velstand, og mener, at det er nødvendigt, at støtten fører til skabelsen af størst mulig merværdi, således at levevilkårene for befolkningen i landdistrikterne højnes; |
| --- | --- |

3.8

påpeger, at der også mellem landkommuner er betydelige forskelle i økonomisk velstand, og mener, at det er nødvendigt, at støtten fører til skabelsen af størst mulig merværdi, således at levevilkårene for befolkningen i landdistrikterne højnes;

| 3.9 | håber, at der for at opnå en mere decentral gennemførelse af Lissabon-strategien i højere grad tages hensyn til landdistrikternes behov med henblik på at sikre en større ligevægt mellem byområder og landområder (10) i politikken, der anvendes ved udarbejdelsen af de fremtidige programmer på området; |
| --- | --- |

3.9

håber, at der for at opnå en mere decentral gennemførelse af Lissabon-strategien i højere grad tages hensyn til landdistrikternes behov med henblik på at sikre en større ligevægt mellem byområder og landområder (10) i politikken, der anvendes ved udarbejdelsen af de fremtidige programmer på området;

| 3.10 | påpeger, at områderne omkring byerne i Europa udøver et overmåde stort pres på landdistrikterne; efterlyser en balance mellem et bæredygtigt landbrug og byernes økonomiske dynamik; |
| --- | --- |

3.10

påpeger, at områderne omkring byerne i Europa udøver et overmåde stort pres på landdistrikterne; efterlyser en balance mellem et bæredygtigt landbrug og byernes økonomiske dynamik;

| 3.11 | håber på koordinerings- og samarbejdsinstrumenter og -mekanismer mellem små kommuner og bycentre i området for at finde fælles løsninger, der kan regulere forholdet mellem områderne, herunder især i områder, hvor der findes storbyer ved at styrke grundlaget for de små bypoler, der har afgørende indflydelse på landområdernes vilkår; |
| --- | --- |

3.11

håber på koordinerings- og samarbejdsinstrumenter og -mekanismer mellem små kommuner og bycentre i området for at finde fælles løsninger, der kan regulere forholdet mellem områderne, herunder især i områder, hvor der findes storbyer ved at styrke grundlaget for de små bypoler, der har afgørende indflydelse på landområdernes vilkår;

| 3.12 | mener endvidere, at det er hensigtsmæssigt at forbedre forbindelserne mellem byområder og de omkringliggende områder for dels at lette trafikpresset i de store byer og give folk en reel valgmulighed med hensyn til at bosætte sig uden for byområderne dels at bidrage til den kommercielle distribution af produkter fra landdistrikterne; |
| --- | --- |

3.12

mener endvidere, at det er hensigtsmæssigt at forbedre forbindelserne mellem byområder og de omkringliggende områder for dels at lette trafikpresset i de store byer og give folk en reel valgmulighed med hensyn til at bosætte sig uden for byområderne dels at bidrage til den kommercielle distribution af produkter fra landdistrikterne;

| 3.13 | gentager, at der er behov for en dialog på alle områder mellem de ledende aktører i landdistrikterne for så vidt angår udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågning og vurderingen af programmerne, og finder det nødvendigt, at de lokale myndigheders rolle i fastlæggelsen af strukturpolitikken styrkes, idet de er bedst placeret til at identificere og vurdere de problemer og forventninger, der findes i området; |
| --- | --- |

3.13

gentager, at der er behov for en dialog på alle områder mellem de ledende aktører i landdistrikterne for så vidt angår udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågning og vurderingen af programmerne, og finder det nødvendigt, at de lokale myndigheders rolle i fastlæggelsen af strukturpolitikken styrkes, idet de er bedst placeret til at identificere og vurdere de problemer og forventninger, der findes i området;

| 3.14 | mener, at landkommunerne bør deltage aktivt i det partnerskab, der er etableret på lokalt niveau af både medlemsstaterne og regionerne for at fastlægge de nationale strategiplaner og de nationale programmer for udviklingen af landdistrikterne. Finder derfor, at der er behov for en bottom-up-strategi, idet det vil give alle de berørte aktører mulighed for at påvirke udarbejdelsen af planerne; |
| --- | --- |

3.14

mener, at landkommunerne bør deltage aktivt i det partnerskab, der er etableret på lokalt niveau af både medlemsstaterne og regionerne for at fastlægge de nationale strategiplaner og de nationale programmer for udviklingen af landdistrikterne. Finder derfor, at der er behov for en bottom-up-strategi, idet det vil give alle de berørte aktører mulighed for at påvirke udarbejdelsen af planerne;

| 3.15 | håber, at tendensen mod udveksling og skabelse af venskabsbyer mellem landdistrikterne i landene i Europa vil blive endnu stærkere. Initiativer af denne art er en god lejlighed til at erhverve ny viden, udveksle bedste praksis og erfaringer og opnå bedre kulturel integration. Kulturturismen i landdistrikterne bør helt afgjort fremmes ved, at den lokale befolknings kompetencer med hensyn til udvikling af turismesektoren styrkes, og ved, at der bliver gjort opmærksom på de enestående kulturelle turistattraktioner i hele EU; |
| --- | --- |

3.15

håber, at tendensen mod udveksling og skabelse af venskabsbyer mellem landdistrikterne i landene i Europa vil blive endnu stærkere. Initiativer af denne art er en god lejlighed til at erhverve ny viden, udveksle bedste praksis og erfaringer og opnå bedre kulturel integration. Kulturturismen i landdistrikterne bør helt afgjort fremmes ved, at den lokale befolknings kompetencer med hensyn til udvikling af turismesektoren styrkes, og ved, at der bliver gjort opmærksom på de enestående kulturelle turistattraktioner i hele EU;

| 3.16 | bemærker, at mange af EU's samarbejdsprogrammer indtil nu først og fremmest har været rettet mod byområder, og håber, at regionerne og de lokale myndigheder vil støtte skabelsen af flere partnerskaber i landområderne, således at stadig flere innovative forsøg med samarbejde også vil omfatte landdistrikterne; |
| --- | --- |

3.16

bemærker, at mange af EU's samarbejdsprogrammer indtil nu først og fremmest har været rettet mod byområder, og håber, at regionerne og de lokale myndigheder vil støtte skabelsen af flere partnerskaber i landområderne, således at stadig flere innovative forsøg med samarbejde også vil omfatte landdistrikterne;

| 3.17 | opfordrer til, at landkommunerne i højere grad bliver steder for afprøvning af innovative energipolitikker med fokus på de vedvarende energikilder, og håber, at landkommunerne får de økonomiske midler og den støtte, som vil gøre dem i stand til at investere i vedvarende energikilder, herunder især solfangere, biomasse og vindenergi, med henblik på at blive selvforsynende med energi og dermed øge landbefolkningens indkomstniveau; |
| --- | --- |

3.17

opfordrer til, at landkommunerne i højere grad bliver steder for afprøvning af innovative energipolitikker med fokus på de vedvarende energikilder, og håber, at landkommunerne får de økonomiske midler og den støtte, som vil gøre dem i stand til at investere i vedvarende energikilder, herunder især solfangere, biomasse og vindenergi, med henblik på at blive selvforsynende med energi og dermed øge landbefolkningens indkomstniveau;

| 3.18 | slår til lyd for, at Kommissionen lancerer et program for udveksling af bedste innovative praksis på det økonomiske område mellem landkommunerne i EU; |
| --- | --- |

3.18

slår til lyd for, at Kommissionen lancerer et program for udveksling af bedste innovative praksis på det økonomiske område mellem landkommunerne i EU;

| 3.19 | beder om, at EU's politikker ikke pålægger standarder, som påvirker bæredygtigheden af håndværkeres og små virksomheders produktion af lokale produkter; |
| --- | --- |

3.19

beder om, at EU's politikker ikke pålægger standarder, som påvirker bæredygtigheden af håndværkeres og små virksomheders produktion af lokale produkter;

| 3.20 | opfordrer EU til at støtte skabelsen og udviklingen af mikrovirksomheder, som anvender traditionelle lokale produkter, og til at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i virksomhederne samt indslusning af de unge; |
| --- | --- |

3.20

opfordrer EU til at støtte skabelsen og udviklingen af mikrovirksomheder, som anvender traditionelle lokale produkter, og til at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder i virksomhederne samt indslusning af de unge;

| 3.21 | anser 2008 for at være et afgørende år for beslutninger vedrørende den fælles landbrugspolitiks fremtid, særligt for så vidt angår beslutningerne om overførslen af midler fra første til anden søjle, og opfordrer derfor Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet til at tage højde for landdistrikternes behov, når de udarbejder deres fremtidige forslag; |
| --- | --- |

3.21

anser 2008 for at være et afgørende år for beslutninger vedrørende den fælles landbrugspolitiks fremtid, særligt for så vidt angår beslutningerne om overførslen af midler fra første til anden søjle, og opfordrer derfor Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet til at tage højde for landdistrikternes behov, når de udarbejder deres fremtidige forslag;

| 3.22 | beder Kommissionen om via udarbejdelsen af passende politikker at støtte landdistrikterne i deres bestræbelser på at forene vækst og bæredygtighed og udvikle det potentiale, der vil gøre dem i stand til at skabe deres egne udviklingssystemer, således at de ikke blot slæber efter byområderne; |
| --- | --- |

3.22

beder Kommissionen om via udarbejdelsen af passende politikker at støtte landdistrikterne i deres bestræbelser på at forene vækst og bæredygtighed og udvikle det potentiale, der vil gøre dem i stand til at skabe deres egne udviklingssystemer, således at de ikke blot slæber efter byområderne;

| 3.23 | ønsker, at der tages fuld højde for landdistrikternes fremtid i de igangværende overvejelser vedrørende opstillingen af en regionalpolitisk dagsorden for Unionen, navnlig i form af konkrete overvejelser vedrørende partnerskabet mellem land og by, hvor de små byers rolle som ligevægtspol medtænkes. |
| --- | --- |

3.23

ønsker, at der tages fuld højde for landdistrikternes fremtid i de igangværende overvejelser vedrørende opstillingen af en regionalpolitisk dagsorden for Unionen, navnlig i form af konkrete overvejelser vedrørende partnerskabet mellem land og by, hvor de små byers rolle som ligevægtspol medtænkes.

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Firenze, 20.10.2000, CETS nr. 176.

2

(3)  PE 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  KOM(2006) 129 endelig.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  KOM(2006) 386 endelig.

7

(8)  Bristol-overenskomsten om »bæredygtige lokalsamfund«, Bristol 12.12.2005.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, side 4.

10

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/25

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om

| | Gennemførelsen af Haag-programmet: vejen frem |
| --- | --- |

Gennemførelsen af Haag-programmet: vejen frem

| | Evaluering af EU's politik vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

Evaluering af EU's politik vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed

| | Rapport om gennemførelsen af Haag-programmet i 2005 |
| --- | --- |

Rapport om gennemførelsen af Haag-programmet i 2005

(2007/C 57/05)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 28. juni 2006: »Gennemførelsen af Haag-programmet: vejen frem« (KOM(2006) 331 endelig),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 28. juni 2006: »Evaluering af EU's politik vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed« (KOM(2006) 332 endelig),

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 28. juni 2006: »Rapport om gennemførelsen af Haag-programmet i 2005« (KOM(2006) 333 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 28. juni 2006 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 25. april 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender, Styreformer i EU og Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed,

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: »Haag-programmet: Ti prioriteter for de næste fem år — Partnerskabet for fornyelse i EU inden for frihed, sikkerhed og retfærdighed« (KOM(2005) 184 endelig),

under henvisning til sin udtalelse af 16. februar 2006 om en række forslag og foranstaltninger inden for det generelle program om sikkerhed og beskyttelse af frihedsrettigheder (CdR 122/2005) (1),

under henvisning til sit forslag til udtalelse (CdR 234/2006), som blev vedtaget den 17. oktober 2006 af Underudvalget for Konstitutionelle Anliggender, Styreformer i EU og Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed med Ivo Opstelten, Borgmester i Rotterdam, som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1. | de kommende års resultater af EU's politik for frihed, sikkerhed og retfærdighed vil blive afgørende for EU-borgernes vurdering af merværdien ved EU; |
| --- | --- |

1.

de kommende års resultater af EU's politik for frihed, sikkerhed og retfærdighed vil blive afgørende for EU-borgernes vurdering af merværdien ved EU;

| 2. | de regionale og lokale myndigheder har ansvarsområder inden for sikkerhed, og effektiviteten af EU's politik afhænger derfor også i høj grad af, hvorledes disse myndigheder er inddraget; |
| --- | --- |

2.

de regionale og lokale myndigheder har ansvarsområder inden for sikkerhed, og effektiviteten af EU's politik afhænger derfor også i høj grad af, hvorledes disse myndigheder er inddraget;

| 3. | politikken for frihed, sikkerhed og retfærdighed er nået et skridt videre i udviklingen, hvilket er en glimrende lejlighed til at forbedre forbindelsen mellem denne politik og de regionale og lokale myndigheders rolle — |
| --- | --- |

3.

politikken for frihed, sikkerhed og retfærdighed er nået et skridt videre i udviklingen, hvilket er en glimrende lejlighed til at forbedre forbindelsen mellem denne politik og de regionale og lokale myndigheders rolle —

på sin 67. plenarforsamling den 6.-7. december 2006 (mødet den 6. december) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | mener, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, og henviser til sin tidligere udtalelse (CdR 122/2005), hvori der er fremsat konkrete forslag til, hvordan effektiviteten af EU's politik på dette område kan forbedres ved i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af en evaluering af politikken at tage større hensyn til de lokale og regionale myndigheders erfaringer; |
| --- | --- |

1.1

mener, at de regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, og henviser til sin tidligere udtalelse (CdR 122/2005), hvori der er fremsat konkrete forslag til, hvordan effektiviteten af EU's politik på dette område kan forbedres ved i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af en evaluering af politikken at tage større hensyn til de lokale og regionale myndigheders erfaringer;

| 1.2 | værdsætter i høj grad Kommissionens indsats inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, idet Kommissionen i de her behandlede meddelelser viser ambition og mod med hensyn til at opnå de opstillede målsætninger; men er bekymret over de store forskelle i medlemsstaternes gennemførelse af Haag-programmets foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.2

værdsætter i høj grad Kommissionens indsats inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed, idet Kommissionen i de her behandlede meddelelser viser ambition og mod med hensyn til at opnå de opstillede målsætninger; men er bekymret over de store forskelle i medlemsstaternes gennemførelse af Haag-programmets foranstaltninger;

| 1.3 | anerkender, i betragtning af dette politikområdes komplekse karakter og den korte tidsfrist for udarbejdelsen af meddelelserne, det vanskelige i at sikre en mere direkte inddragelse af de lokale og regionale myndigheder; men beklager, at der i meddelelserne ikke er tegn på, at Kommissionen på kort sigt har nogen intention om at fastlægge en arbejdsmetode, som tager hensyn til udvalgets anbefalinger; |
| --- | --- |

1.3

anerkender, i betragtning af dette politikområdes komplekse karakter og den korte tidsfrist for udarbejdelsen af meddelelserne, det vanskelige i at sikre en mere direkte inddragelse af de lokale og regionale myndigheder; men beklager, at der i meddelelserne ikke er tegn på, at Kommissionen på kort sigt har nogen intention om at fastlægge en arbejdsmetode, som tager hensyn til udvalgets anbefalinger;

| 1.4 | går ud fra, at en sådan arbejdsmetode endnu kan udvikles, bl.a. på basis af de drøftelser, som Kommissionen omtaler i konklusionerne i sin meddelelse om gennemførelse af Haag-programmet (KOM(2006) 331); |
| --- | --- |

1.4

går ud fra, at en sådan arbejdsmetode endnu kan udvikles, bl.a. på basis af de drøftelser, som Kommissionen omtaler i konklusionerne i sin meddelelse om gennemførelse af Haag-programmet (KOM(2006) 331);

| 1.5 | går ind for valget af politikområder, som der må kigges nærmere på under Haag-programmets løbetid, og værdsætter Kommissionens bestræbelser på ved anvendelse af retlige konstruktioner, der tager udgangspunkt i de gældende europæiske traktater, at strømline og fremskynde beslutningsprocessen mest muligt; |
| --- | --- |

1.5

går ind for valget af politikområder, som der må kigges nærmere på under Haag-programmets løbetid, og værdsætter Kommissionens bestræbelser på ved anvendelse af retlige konstruktioner, der tager udgangspunkt i de gældende europæiske traktater, at strømline og fremskynde beslutningsprocessen mest muligt;

| 1.6 | beklager, at det indtil videre skorter på tilstrækkelig opbakning til, at der på kort sigt i praksis kan anlægges en bedre tilgang; |
| --- | --- |

1.6

beklager, at det indtil videre skorter på tilstrækkelig opbakning til, at der på kort sigt i praksis kan anlægges en bedre tilgang;

| 1.7 | er enigt i det nødvendige i at forbedre overvågnings- og evalueringsmekanismerne, og noterer, at Kommissionens forslag afspejler udvalgets anbefalinger, hvilket er et skridt i retning af en mere systematisk, struktureret og integreret tilgang og gør det muligt at forbedre politikken, hvad angår gennemsigtighed, håndgribelighed og gennemførlighed. Ved at bygge videre på nationale, regionale og lokale myndigheders erfaringer kan der udvikles et sammenhængende og målrettet sæt indikatorer, som giver værdifulde oplysninger og ikke medfører dobbeltarbejde; |
| --- | --- |

1.7

er enigt i det nødvendige i at forbedre overvågnings- og evalueringsmekanismerne, og noterer, at Kommissionens forslag afspejler udvalgets anbefalinger, hvilket er et skridt i retning af en mere systematisk, struktureret og integreret tilgang og gør det muligt at forbedre politikken, hvad angår gennemsigtighed, håndgribelighed og gennemførlighed. Ved at bygge videre på nationale, regionale og lokale myndigheders erfaringer kan der udvikles et sammenhængende og målrettet sæt indikatorer, som giver værdifulde oplysninger og ikke medfører dobbeltarbejde;

| 1.8 | vil gøre en indsats for at sikre en tæt inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i udarbejdelsen og gennemførelsen af evalueringer og støtter forslaget om, at der med evalueringsrapporternes kvalitet og effektivitet for øje også i EU-institutionerne udpeges kontaktpersoner med henblik på dialogen med Kommissionen; |
| --- | --- |

1.8

vil gøre en indsats for at sikre en tæt inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i udarbejdelsen og gennemførelsen af evalueringer og støtter forslaget om, at der med evalueringsrapporternes kvalitet og effektivitet for øje også i EU-institutionerne udpeges kontaktpersoner med henblik på dialogen med Kommissionen;

| 1.9 | understreger betydningen af dybtgående strategiske evalueringer af en række politikområder og forventer i den forbindelse, at der i højere grad sættes fokus på følgerne for den praktiske gennemførelse på regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

1.9

understreger betydningen af dybtgående strategiske evalueringer af en række politikområder og forventer i den forbindelse, at der i højere grad sættes fokus på følgerne for den praktiske gennemførelse på regionalt og lokalt plan.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | efterlyser større klarhed i samarbejdet mellem EU-institutionerne og de regionale og lokale myndigheder, hvad angår frihed, sikkerhed og retfærdighed; |
| --- | --- |

2.1

efterlyser større klarhed i samarbejdet mellem EU-institutionerne og de regionale og lokale myndigheder, hvad angår frihed, sikkerhed og retfærdighed;

| 2.2 | opfordrer til på kort sigt at gøre det klart, på hvilken måde der er taget hensyn til dets tidligere forslag i udarbejdelsen af de her behandlede meddelelser; |
| --- | --- |

2.2

opfordrer til på kort sigt at gøre det klart, på hvilken måde der er taget hensyn til dets tidligere forslag i udarbejdelsen af de her behandlede meddelelser;

| 2.3 | anbefaler indtrængende, at Kommissionen, Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet på kort sigt søger praktiske gennemførlige og brugbare løsninger på de mangler, der er konstateret i gennemførelsen på nationalt niveau af instrumenterne under afsnit VI i EU-traktaten; |
| --- | --- |

2.3

anbefaler indtrængende, at Kommissionen, Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet på kort sigt søger praktiske gennemførlige og brugbare løsninger på de mangler, der er konstateret i gennemførelsen på nationalt niveau af instrumenterne under afsnit VI i EU-traktaten;

| 2.4 | opfordrer i overensstemmelse med sin tidligere udtalelse til en mere direkte inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i oprettelsen af den årlige resultattavle, f.eks. via høringer af ekspertgrupper. Det er ikke nok at interessere sig for gennemførelse på papiret. Opmærksomheden må også rettes mod de praktiske følger, hvilket er nøje forbundet med udviklingen af overvågnings- og evalueringsmekanismer; |
| --- | --- |

2.4

opfordrer i overensstemmelse med sin tidligere udtalelse til en mere direkte inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i oprettelsen af den årlige resultattavle, f.eks. via høringer af ekspertgrupper. Det er ikke nok at interessere sig for gennemførelse på papiret. Opmærksomheden må også rettes mod de praktiske følger, hvilket er nøje forbundet med udviklingen af overvågnings- og evalueringsmekanismer;

| 2.5 | konstaterer på baggrund af evalueringerne, at der kun kan opvises få fremskridt i bekæmpelsen af den ulovlige indvandring. EU bør derfor beslutsomt tage fat på udformningen af en fælles indvandringspolitik med henblik på at tackle de mangfoldige aspekter vedrørende ulovlige indvandrere; |
| --- | --- |

2.5

konstaterer på baggrund af evalueringerne, at der kun kan opvises få fremskridt i bekæmpelsen af den ulovlige indvandring. EU bør derfor beslutsomt tage fat på udformningen af en fælles indvandringspolitik med henblik på at tackle de mangfoldige aspekter vedrørende ulovlige indvandrere;

| 2.6 | plæderer for, at der på kort sigt fastlægges en række fælles grundprincipper for sammenhængende EU-regler på integrationsområdet i form af en praktisk anvendelig »værktøjskasse« til brug for regionale og lokale myndigheder med henblik på at professionalisere integrationsprocessen på regionalt og lokalt niveau; |
| --- | --- |

2.6

plæderer for, at der på kort sigt fastlægges en række fælles grundprincipper for sammenhængende EU-regler på integrationsområdet i form af en praktisk anvendelig »værktøjskasse« til brug for regionale og lokale myndigheder med henblik på at professionalisere integrationsprocessen på regionalt og lokalt niveau;

| 2.7 | foreslår i overensstemmelse med sin tidligere udtalelse, at det sikres, at integrationsprocessen også på det lokale plan på en gennemsigtig måde inkorporeres i en række områder af den offentlige politik; |
| --- | --- |

2.7

foreslår i overensstemmelse med sin tidligere udtalelse, at det sikres, at integrationsprocessen også på det lokale plan på en gennemsigtig måde inkorporeres i en række områder af den offentlige politik;

| 2.8 | opfordrer til, at de regionale og lokale myndigheder deltager i udarbejdelsen af et lovgivningsforslag om oprettelse af informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur; |
| --- | --- |

2.8

opfordrer til, at de regionale og lokale myndigheder deltager i udarbejdelsen af et lovgivningsforslag om oprettelse af informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur;

| 2.9 | råder Kommissionen til i forbindelse med diskussionen om, hvordan der (i højere grad) kan tages hensyn til borgernes forventninger til EU-politikken inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed og til øget effektivitet på området, også at give plads til direkte drøftelser med regionale og lokale myndigheder, ngo'er, erhvervslivet etc.; |
| --- | --- |

2.9

råder Kommissionen til i forbindelse med diskussionen om, hvordan der (i højere grad) kan tages hensyn til borgernes forventninger til EU-politikken inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed og til øget effektivitet på området, også at give plads til direkte drøftelser med regionale og lokale myndigheder, ngo'er, erhvervslivet etc.;

| 2.10 | opfordrer Kommissionen til at gøre alt for at undgå unødigt bureaukratiske overvågnings- og evalueringsmekanismer og til at afpasse gennemførelsesprocedurerne tilsvarende; |
| --- | --- |

2.10

opfordrer Kommissionen til at gøre alt for at undgå unødigt bureaukratiske overvågnings- og evalueringsmekanismer og til at afpasse gennemførelsesprocedurerne tilsvarende;

| 2.11 | slår til lyd for, at de regionale og lokale myndigheders erfaringer kommer til at spille en central rolle, når resolutioner om informering af alle berørte parter skal føres ud i livet; |
| --- | --- |

2.11

slår til lyd for, at de regionale og lokale myndigheders erfaringer kommer til at spille en central rolle, når resolutioner om informering af alle berørte parter skal føres ud i livet;

| 2.12 | anmoder Kommissionen om at tage hensyn til udvalgets tidligere anbefalinger, også når det gælder gennemførelse af forslagene vedrørende nationale rapporteringsordninger. De nationale rapporter bør i princippet også udtrykkeligt nævne, hvordan de regionale og lokale myndigheder inddrages i gennemførelsen af politikken. Det er ikke tilstrækkeligt at henvise til, at der med en vis regelmæssighed finder en dialog sted. |
| --- | --- |

2.12

anmoder Kommissionen om at tage hensyn til udvalgets tidligere anbefalinger, også når det gælder gennemførelse af forslagene vedrørende nationale rapporteringsordninger. De nationale rapporter bør i princippet også udtrykkeligt nævne, hvordan de regionale og lokale myndigheder inddrages i gennemførelsen af politikken. Det er ikke tilstrækkeligt at henvise til, at der med en vis regelmæssighed finder en dialog sted.

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C af 16.8.2006.

1

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/27

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Strategien for vækst og beskæftigelse og reformen af den europæiske samhørighedspolitik — Fjerde situationsrapport om samhørighed

(2007/C 57/06)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen: Fjerde situationsrapport om samhørighed — Strategien for vækst og beskæftigelse og reformen af den europæiske samhørighedspolitik (KOM(2006) 281, SEK(2006) 726),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 17. maj 2005 om i henhold til i EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til sin formands beslutning af 23. juni 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Territorial Samhørighed,

under henvisning til sin udtalelse om Tredje rapport om økonomisk og social samhørighed (CdR 120/2004 fin);

under henvisning til konklusionerne fra det uofficielle ministerrådsmøde om bæredygtige samfund. Bristol, 6.-7. december 2005;

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet: Fremtiden skaber vi i fællesskab: Politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (KOM(2004) 101 endelig (CdR 162/2004 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om Forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (KOM(2004) 492 endelig — 2004/0163 (AVC). (CdR 232/2004 fin) (2),

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Samhørighedspolitikkens bidrag til vækst og beskæftigelse: Fællesskabets strategiske retningslinjer for 2007-2013 (KOM(2005) 299 endelig (CdR 140/2005 fin),

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen: Tredje situationsrapport om samhørighed: på vej mod et nyt partnerskab for vækst, beskæftigelse og samhørighed (KOM(2005) 192 endelig (CdR 141/2005 fin),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 249/2006), som blev vedtaget den 19. oktober 2006 af Underudvalget for Territorial Samhørighed med William John Williams (UEN-EA/UK), medlem af Isle of Anglesey County Council, som ordfører,

Og ud fra følgende betragtning: Regionalpolitikkens mål er, som defineret i traktatens artikel 158, at udligne regionale forskelle —

på sin 67. plenarforsamling den 6.-7. december 2006 (mødet den 6. december) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Økonomiske og sociale forskelle i det udvidede EU

Regionsudvalget

| 1.1 | bemærker, at selv om væksten har været langsommere i hele EU i 2005, har konvergensprogrammerne været til gavn for de berørte regioner i form af løftestangsvirkninger og additionalitet; |
| --- | --- |

1.1

bemærker, at selv om væksten har været langsommere i hele EU i 2005, har konvergensprogrammerne været til gavn for de berørte regioner i form af løftestangsvirkninger og additionalitet;

| 1.2 | er derfor enig i meddelelsens konklusion, at den nuværende ulighed i EU viser et klart behov for en fælles EU-regionalpolitik, som fremmer vækst og udligner forskelle i Unionen; |
| --- | --- |

1.2

er derfor enig i meddelelsens konklusion, at den nuværende ulighed i EU viser et klart behov for en fælles EU-regionalpolitik, som fremmer vækst og udligner forskelle i Unionen;

| 1.3 | understreger, at samhørighedspolitikken spiller en central rolle i alle EU's regioner, når man tager i betragtning, hvor vigtig EU's flerårige programplanlægning af strukturfondene er for at bevare det planlagte omfang af offentlige investeringer i perioder med økonomisk tilbagegang i medlemsstaterne. Desuden sikrer EU's støtte en stabil planlægning, udgør et eksternt incitament og har en løftestangseffekt, der er afgørende for en bæredygtig regional udvikling; |
| --- | --- |

1.3

understreger, at samhørighedspolitikken spiller en central rolle i alle EU's regioner, når man tager i betragtning, hvor vigtig EU's flerårige programplanlægning af strukturfondene er for at bevare det planlagte omfang af offentlige investeringer i perioder med økonomisk tilbagegang i medlemsstaterne. Desuden sikrer EU's støtte en stabil planlægning, udgør et eksternt incitament og har en løftestangseffekt, der er afgørende for en bæredygtig regional udvikling;

| 1.4 | bifalder, at de endelige bestemmelser tillader, at private midler er med til at finansiere strukturfondenes udgifter, så man undgår større pres på regionale og lokale budgetter. |
| --- | --- |

1.4

bifalder, at de endelige bestemmelser tillader, at private midler er med til at finansiere strukturfondenes udgifter, så man undgår større pres på regionale og lokale budgetter.

2.   Den seneste udvikling i EU's samhørighedspolitik

Regionsudvalget

| 2.1 | bifalder Kommissionens resultater med budgetgennemførelsen i 2005; |
| --- | --- |

2.1

bifalder Kommissionens resultater med budgetgennemførelsen i 2005;

| 2.2 | støtter den mere strategiske fremgangsmåde, Kommissionen har valgt i Fællesskabets strategiske retningslinjer; |
| --- | --- |

2.2

støtter den mere strategiske fremgangsmåde, Kommissionen har valgt i Fællesskabets strategiske retningslinjer;

| 2.3 | understreger, at partnerskabsmetoden som fastlagt i de generelle bestemmelser for strukturfondene bør styre de nationale strategiske referencerammer og operationelle programmer. Partnerskabsprincippet er afgørende for, at samhørighedspolitikken kan være effektiv og blive en succes; |
| --- | --- |

2.3

understreger, at partnerskabsmetoden som fastlagt i de generelle bestemmelser for strukturfondene bør styre de nationale strategiske referencerammer og operationelle programmer. Partnerskabsprincippet er afgørende for, at samhørighedspolitikken kan være effektiv og blive en succes;

| 2.4 | gentager det vigtige i, at både det regionale og det lokale niveau deltager i udarbejdelsen af de nationale strategiske referencerammer og de operationelle programmer. Denne proces bør styres af de fornuftige principper om »decentral forvaltning« af samhørighedspolitikken, hvor de lokale og regionale myndigheder såvel som erhvervs- og fagorganisationer inddrages; |
| --- | --- |

2.4

gentager det vigtige i, at både det regionale og det lokale niveau deltager i udarbejdelsen af de nationale strategiske referencerammer og de operationelle programmer. Denne proces bør styres af de fornuftige principper om »decentral forvaltning« af samhørighedspolitikken, hvor de lokale og regionale myndigheder såvel som erhvervs- og fagorganisationer inddrages;

| 2.5 | finder, at hvis man skal takle de betydelige forskelle i vækst fra den ene region til den næste, bør rapporten lægge større vægt på det nye mål om »territorialt samarbejde« i betragtning af den merværdi, som udveksling af god praksis mellem succesrige regioner og regioner med lavere vækst kan medføre for EU's samhørighedspolitik som helhed; |
| --- | --- |

2.5

finder, at hvis man skal takle de betydelige forskelle i vækst fra den ene region til den næste, bør rapporten lægge større vægt på det nye mål om »territorialt samarbejde« i betragtning af den merværdi, som udveksling af god praksis mellem succesrige regioner og regioner med lavere vækst kan medføre for EU's samhørighedspolitik som helhed;

| 2.6 | er fortsat bekymret over, at målet om 24 millioner nye arbejdspladser, der er nødvendigt, hvis EU senest i 2010 skal nå en beskæftigelsesgrad på 70 %, som fastlagt i Lissabon, kun er realistisk, hvis medlemsstaterne gør en kraftig indsats for at opnå en jobrelateret vækst; |
| --- | --- |

2.6

er fortsat bekymret over, at målet om 24 millioner nye arbejdspladser, der er nødvendigt, hvis EU senest i 2010 skal nå en beskæftigelsesgrad på 70 %, som fastlagt i Lissabon, kun er realistisk, hvis medlemsstaterne gør en kraftig indsats for at opnå en jobrelateret vækst;

| 2.7 | erkender, at samhørighedspolitikken er nødt til at sikre en øget vækst og beskæftigelse gennem »øremærkningsprocessen«. Regionsudvalget bifalder den endelige komplette liste, som åbner op for en bredere vifte af grundlæggende tiltag som f.eks. transport, telekommunikation, social integration, som er relevante for de lokale og regionale myndigheder, hvis primære sigte er at udligne de regionale forskelle; |
| --- | --- |

2.7

erkender, at samhørighedspolitikken er nødt til at sikre en øget vækst og beskæftigelse gennem »øremærkningsprocessen«. Regionsudvalget bifalder den endelige komplette liste, som åbner op for en bredere vifte af grundlæggende tiltag som f.eks. transport, telekommunikation, social integration, som er relevante for de lokale og regionale myndigheder, hvis primære sigte er at udligne de regionale forskelle;

| 2.8 | konstaterer, at »øremærknings-processen« vil medføre betydelige ændringer i alle regioner i EU-15, hvor øremærkning er obligatorisk. Øremærkningen skal derfor tage hensyn til de særlige behov og vilkår, der opstår i EU's regioner; |
| --- | --- |

2.8

konstaterer, at »øremærknings-processen« vil medføre betydelige ændringer i alle regioner i EU-15, hvor øremærkning er obligatorisk. Øremærkningen skal derfor tage hensyn til de særlige behov og vilkår, der opstår i EU's regioner;

| 2.9 | mener, at vækst- og jobstrategier understøttet af strukturfondene skal udarbejdes med betydeligt større input fra de lokale og regionale myndigheder. En vellykket forberedelse af de nationale reformprogrammer og den nye generation af programmer for samhørighedspolitikken for perioden 2007-2013 afhænger kraftigt af, hvor god koordinationen mellem medlemsstaterne og det lokale og regionale niveau er; |
| --- | --- |

2.9

mener, at vækst- og jobstrategier understøttet af strukturfondene skal udarbejdes med betydeligt større input fra de lokale og regionale myndigheder. En vellykket forberedelse af de nationale reformprogrammer og den nye generation af programmer for samhørighedspolitikken for perioden 2007-2013 afhænger kraftigt af, hvor god koordinationen mellem medlemsstaterne og det lokale og regionale niveau er;

| 2.10 | understreger det politiske mål i Lissabon-strategiens årlige situationsrapport om at udvikle kraftigere og systematiske koordinationsmekanismer mellem de ansvarlige for de nationale reformprogrammer og dem, som forbereder samhørighedspolitikkens programmer for 2007-2013; |
| --- | --- |

2.10

understreger det politiske mål i Lissabon-strategiens årlige situationsrapport om at udvikle kraftigere og systematiske koordinationsmekanismer mellem de ansvarlige for de nationale reformprogrammer og dem, som forbereder samhørighedspolitikkens programmer for 2007-2013;

| 2.11 | understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan yde et vigtigt bidrag til Lissabon-processen gennem deres uddannelses- og kompetencedagsordener, da det er vigtigt at øge kvalifikationsniveauet som led i den økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

2.11

understreger, at de lokale og regionale myndigheder kan yde et vigtigt bidrag til Lissabon-processen gennem deres uddannelses- og kompetencedagsordener, da det er vigtigt at øge kvalifikationsniveauet som led i den økonomiske udvikling;

| 2.12 | er klar over de fordele, justeringen af EU's regionalstøtte i forhold til indenlandske bevillinger kan have i form af løftestangsvirkninger og effektivitet, men opfordrer Kommissionen til — uanset den nye definition af additionalitet — at sikre, at strukturfondene forbliver klart synlige på lokalt og regionalt niveau; |
| --- | --- |

2.12

er klar over de fordele, justeringen af EU's regionalstøtte i forhold til indenlandske bevillinger kan have i form af løftestangsvirkninger og effektivitet, men opfordrer Kommissionen til — uanset den nye definition af additionalitet — at sikre, at strukturfondene forbliver klart synlige på lokalt og regionalt niveau;

| 2.13 | bifalder Kommissionens og Den Europæiske Investeringsbanks initiativ vedrørende innovation og bæredygtighed i regionalpolitikken inklusive mere innovative finansieringstekniske former i regionerne, herunder f.eks. JESSICA (»Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas« — fælleseuropæisk støtte til bæredygtige investeringer i byområder) og JEREMIE (støtte til små og mellemstore virksomheder på det finansieringstekniske område); |
| --- | --- |

2.13

bifalder Kommissionens og Den Europæiske Investeringsbanks initiativ vedrørende innovation og bæredygtighed i regionalpolitikken inklusive mere innovative finansieringstekniske former i regionerne, herunder f.eks. JESSICA (»Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas« — fælleseuropæisk støtte til bæredygtige investeringer i byområder) og JEREMIE (støtte til små og mellemstore virksomheder på det finansieringstekniske område);

| 2.14 | opfordrer de lokale og regionale myndigheder og Kommissionen til sammen at udpege og målrette behovene for yderligere kapacitetsopbygning på lokalt og regionalt niveau under hensyntagen til fremskridtene med tidligere programmer; |
| --- | --- |

2.14

opfordrer de lokale og regionale myndigheder og Kommissionen til sammen at udpege og målrette behovene for yderligere kapacitetsopbygning på lokalt og regionalt niveau under hensyntagen til fremskridtene med tidligere programmer;

| 2.15 | understreger det afgørende gensidige afhængighedsforhold mellem by- og landområder i hele EU og er bekymret over den fortsatte mangel på synergi og afgrænsning mellem de nye struktur-, landdistriktsudviklings- og fiskeriprogrammer for perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

2.15

understreger det afgørende gensidige afhængighedsforhold mellem by- og landområder i hele EU og er bekymret over den fortsatte mangel på synergi og afgrænsning mellem de nye struktur-, landdistriktsudviklings- og fiskeriprogrammer for perioden 2007-2013;

| 2.16 | imødeser som de lokale og regionale myndigheders repræsentative organ en konstruktiv dialog med Kommissionen om den fjerde samhørighedsrapport, som forventes i foråret 2007. |
| --- | --- |

2.16

imødeser som de lokale og regionale myndigheders repræsentative organ en konstruktiv dialog med Kommissionen om den fjerde samhørighedsrapport, som forventes i foråret 2007.

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 164 af 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  EUT C 231 af 20.9.2005, s. 1.

2

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/29

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010

(2007/C 57/07)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (KOM(2006) 92 endelig);

under henvisning til Kommissionens beslutning af 1. marts om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom;

under henvisning til præsidiets beslutning af 25. april 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik;

under henvisning til sin udtalelse om Kvinder og fattigdom i EU (CdR 151/2005 fin);

under henvisning til sin udtalelse om Modernisering af den sociale beskyttelse med henblik på flere og bedre job — en helhedsstrategi, der skal bidrage til virkeliggørelse af målsætningen om, at arbejde skal kunne betale sig (CdR 94/2004 fin);

under henvisning til Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af kvinder og mænd i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (CdR 19/2004);

under henvisning til sin udtalelse om »Udarbejdelsen af EU's charter for grundrettigheder« (CdR 327/1999 fin);

under henvisning til Kommissionens erklærede ønske om at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder med udgangspunkt i køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd og Regionsudvalgets ønske om at omsætte værdierne og målene for denne køreplan til praksis og i lyset af, at 2007 er erklæret europæisk år for lige muligheder for alle;

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 138/2006 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 20. oktober 2006 med Claudette Abela Baldacchino (MT/PSE), Viceborgmester, Qrendi Local Council), som ordfører —

på sin 67. plenarforsamling den 6. og 7. december 2006 (mødet den 6. december) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalgets prioriteter

| 1.1 | Regionsudvalget har udpeget ligestilling mellem kvinder og mænd som en af topprioriteterne for 2006. Lanceringen af en køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder vedrører grundlaget for den europæiske sociale model. Fremme af lige muligheder og bekæmpelse af alle former for diskrimination er nogle af Regionsudvalgets centrale politiske prioriteter. |
| --- | --- |

1.1

Regionsudvalget har udpeget ligestilling mellem kvinder og mænd som en af topprioriteterne for 2006. Lanceringen af en køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder vedrører grundlaget for den europæiske sociale model. Fremme af lige muligheder og bekæmpelse af alle former for diskrimination er nogle af Regionsudvalgets centrale politiske prioriteter.

| 1.2 | Der bør nu følge konkrete forslag til, hvordan man kan sikre ligestilling mellem mænd og kvinder og forbedre situationen for især kvinder i medlemsstaterne, hvilket også er særlig relevant i forbindelse med det europæiske år for lige muligheder for alle (2007). Ligestillingspagten, som regeringerne i en række medlemsstater er blevet enige om, og køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd opstiller en række mål og målsætninger, men der er nu et presserende behov for konkrete forslag til, hvordan disse strategier kan gennemføres. Foranstaltningernes indhold og virkning bør imidlertid udformes på en sådan måde, at de er holdbare og kan finde anvendelse over en længere periode under køreplanen for ligestilling 2006-2010. |
| --- | --- |

1.2

Der bør nu følge konkrete forslag til, hvordan man kan sikre ligestilling mellem mænd og kvinder og forbedre situationen for især kvinder i medlemsstaterne, hvilket også er særlig relevant i forbindelse med det europæiske år for lige muligheder for alle (2007). Ligestillingspagten, som regeringerne i en række medlemsstater er blevet enige om, og køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd opstiller en række mål og målsætninger, men der er nu et presserende behov for konkrete forslag til, hvordan disse strategier kan gennemføres. Foranstaltningernes indhold og virkning bør imidlertid udformes på en sådan måde, at de er holdbare og kan finde anvendelse over en længere periode under køreplanen for ligestilling 2006-2010.

Regionsudvalgets mål

| 1.3 | Ligestilling mellem mænd og kvinder er efterhånden blevet universelt anerkendt som et ønskeligt mål for borgere, som bruger de lokale og regionale myndigheders tjenester, og en central politisk målsætning for regeringer og politikere af enhver overbevisning. Regionale og lokale myndigheder spiller her en nøglerolle, fordi de er tættest på borgerne og de anliggender, som vedrører dem. De må derfor yde et bidrag ved være et positivt eksempel på ikke-forskelsbehandling, især også fordi de er store arbejdsgivere i EU og udbydere af tjenester, som har direkte indvirkning på ligestilling mellem mænd og kvinder (se nedenfor). |
| --- | --- |

1.3

Ligestilling mellem mænd og kvinder er efterhånden blevet universelt anerkendt som et ønskeligt mål for borgere, som bruger de lokale og regionale myndigheders tjenester, og en central politisk målsætning for regeringer og politikere af enhver overbevisning. Regionale og lokale myndigheder spiller her en nøglerolle, fordi de er tættest på borgerne og de anliggender, som vedrører dem. De må derfor yde et bidrag ved være et positivt eksempel på ikke-forskelsbehandling, især også fordi de er store arbejdsgivere i EU og udbydere af tjenester, som har direkte indvirkning på ligestilling mellem mænd og kvinder (se nedenfor).

| 1.4 | Lokale og regionale myndigheder skal således fungere som katalysatorer — som støttende og fremhjælpende organer. Deres vigtigste opgave er at sikre en kønsmæssig balance. Alle, der har behov for det, skal derfor støttes med de nødvendige midler for at styrke deres stilling i samfundet og opnå adgang til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

1.4

Lokale og regionale myndigheder skal således fungere som katalysatorer — som støttende og fremhjælpende organer. Deres vigtigste opgave er at sikre en kønsmæssig balance. Alle, der har behov for det, skal derfor støttes med de nødvendige midler for at styrke deres stilling i samfundet og opnå adgang til arbejdsmarkedet.

| 1.5 | For at holde fast i dette må Regionsudvalget sikre, at der er politisk vilje med hensyn til:






  1. | Decentralisering af køreplanens mål |
| --- | --- | --- |

1.5

For at holde fast i dette må Regionsudvalget sikre, at der er politisk vilje med hensyn til:

1.

Decentralisering af køreplanens mål

| 2. | Tilvejebringelse af forudsætningerne for forening af familie- og arbejdsliv |
| --- | --- |

2.

Tilvejebringelse af forudsætningerne for forening af familie- og arbejdsliv

| 3. | En stærk og effektiv lovgivningsramme |
| --- | --- |

3.

En stærk og effektiv lovgivningsramme

| 4. | Ligestilling i beslutningstagning |
| --- | --- |

4.

Ligestilling i beslutningstagning

| 5. | Ændring af kulturelle normer — Ligestilling. |
| --- | --- |

5.

Ændring af kulturelle normer — Ligestilling.

Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder, som udvalget repræsenterer, er rede til at yde deres bidrag for at få opfyldt disse mål ved at gennemføre konkrete foranstaltninger — ikke mindst i forbindelse med det europæiske år for lige muligheder for alle (2007). Men foranstaltningernes art og virkning bør være holdbar og under køreplanen for ligestilling 2006-2010 finde anvendelse over en længere periode.

Generelle bemærkninger til køreplanens seks prioriterede indsatsområder

| 1.6 | Regionsudvalget hilser det velkommen, at Kommissionen har taget initiativ til at iværksætte en ny køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder som opfølgning på en række andre dokumenter, der opstiller de generelle målsætninger for EU's politik for ligestilling. Udvalget har i en tidligere udtalelse (1) understreget behovet for en sammenhængende og rummelig strategi for bekæmpelse af kønsbestemte uligheder i EU. Ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende rettighed og en fælles værdi; det er ikke til forhandling og kan ikke underkastes begrænsninger. Det kræver imidlertid også, at der gennemføres konkrete politiske tiltag på alle forvaltningsniveauer. |
| --- | --- |

1.6

Regionsudvalget hilser det velkommen, at Kommissionen har taget initiativ til at iværksætte en ny køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder som opfølgning på en række andre dokumenter, der opstiller de generelle målsætninger for EU's politik for ligestilling. Udvalget har i en tidligere udtalelse (1) understreget behovet for en sammenhængende og rummelig strategi for bekæmpelse af kønsbestemte uligheder i EU. Ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende rettighed og en fælles værdi; det er ikke til forhandling og kan ikke underkastes begrænsninger. Det kræver imidlertid også, at der gennemføres konkrete politiske tiltag på alle forvaltningsniveauer.

| 1.7 | EU's institutioner er generelt enige om, at det europæiske projekts succes afhænger af, om EU og dets institutioner evner at tage fat på det, som optager borgerne på græsrodsniveau. Om køreplanen lykkes, afhænger derfor i vid udstrækning af EU-institutionernes evne til at drage fordel af de regionale og lokale myndigheders indgående ekspertise og deres ressourcer ved køreplanens gennemførelse. Der findes utallige gode eksempler på succesrige initiativer til ligestilling på lokalt og regionalt niveau, som det vil være nyttigt at sprede. Dette aspekt synes at mangle i den nuværende køreplan. |
| --- | --- |

1.7

EU's institutioner er generelt enige om, at det europæiske projekts succes afhænger af, om EU og dets institutioner evner at tage fat på det, som optager borgerne på græsrodsniveau. Om køreplanen lykkes, afhænger derfor i vid udstrækning af EU-institutionernes evne til at drage fordel af de regionale og lokale myndigheders indgående ekspertise og deres ressourcer ved køreplanens gennemførelse. Der findes utallige gode eksempler på succesrige initiativer til ligestilling på lokalt og regionalt niveau, som det vil være nyttigt at sprede. Dette aspekt synes at mangle i den nuværende køreplan.

Bedre forvaltningsskik for ligestilling mellem mænd og kvinder

| 1.8 | Regionsudvalget bifalder køreplanens vision om at støtte det europæiske institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, ligesom udvalget ønsker at følge drøftelserne om det nye agenturs nøjagtige mandat, og hvordan man forestiller sig, at agenturet skal omsætte de generelle politiske målsætninger til konkrete tiltag. Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt med pålidelige og sammenlignelige videnskabelige oplysninger om, hvordan det står til med kønsligestillingen på forskellige forvaltningsniveauer og mener, at instituttet for ligestilling mellem mænd og kvinder vil spille en vigtig rolle som redskab til at skabe netværk for indsamling og udveksling af sådanne data. Udvalget mener endvidere, at en anden vigtig opgave for instituttet vil være at skulle følge politikker og praksis for uddannelse i kønsligestilling i hele EU, udarbejde anbefalinger herom og komme med forslag til, hvordan de kan forbedres. |
| --- | --- |

1.8

Regionsudvalget bifalder køreplanens vision om at støtte det europæiske institut for ligestilling mellem mænd og kvinder, ligesom udvalget ønsker at følge drøftelserne om det nye agenturs nøjagtige mandat, og hvordan man forestiller sig, at agenturet skal omsætte de generelle politiske målsætninger til konkrete tiltag. Regionsudvalget understreger, at det er nødvendigt med pålidelige og sammenlignelige videnskabelige oplysninger om, hvordan det står til med kønsligestillingen på forskellige forvaltningsniveauer og mener, at instituttet for ligestilling mellem mænd og kvinder vil spille en vigtig rolle som redskab til at skabe netværk for indsamling og udveksling af sådanne data. Udvalget mener endvidere, at en anden vigtig opgave for instituttet vil være at skulle følge politikker og praksis for uddannelse i kønsligestilling i hele EU, udarbejde anbefalinger herom og komme med forslag til, hvordan de kan forbedres.

| 1.9 | Regionsudvalget insisterer på, at der i disse bestræbelser skal lægges stor vægt på at inddrage det regionale og lokale plan. Det er ved at følge udviklingen på de myndighedsniveauer, som er tættest på borgerne, og udveksle god praksis, at instituttet sikres størst mulig betydning. I dette øjemed bør instituttet for ligestilling finde måder til at decentralisere sine aktiviteter, ligesom det bør bevilges de nødvendige midler. |
| --- | --- |

1.9

Regionsudvalget insisterer på, at der i disse bestræbelser skal lægges stor vægt på at inddrage det regionale og lokale plan. Det er ved at følge udviklingen på de myndighedsniveauer, som er tættest på borgerne, og udveksle god praksis, at instituttet sikres størst mulig betydning. I dette øjemed bør instituttet for ligestilling finde måder til at decentralisere sine aktiviteter, ligesom det bør bevilges de nødvendige midler.

| 1.10 | Et andet vigtigt aspekt med hensyn til at forbedre politikken for ligestilling mellem kønnene på europæisk plan er, at det er nødvendigt at forbedre forvaltningen i de EU-institutioner, som beskæftiger sig med området. Det drejer sig især om at forbedre koordineringen mellem forskellige dele af Kommissionen for at styrke gennemførelsen af integreringen af kønsaspektet på tværs af politikområder. Der må også gøres en indsats for at forbedre uddannelsen af tjenestemænd og undervisere på alle niveauer og bevidstgøre dem om ligestillingsspørgsmål. Indsatsen bør omfatte en forbedring af den anvendte sprogbrug i alle dokumenter, især hvor kvinder omtales som minoriteter, således at disse tekster i større grad afspejler et kønsneutralt system. |
| --- | --- |

1.10

Et andet vigtigt aspekt med hensyn til at forbedre politikken for ligestilling mellem kønnene på europæisk plan er, at det er nødvendigt at forbedre forvaltningen i de EU-institutioner, som beskæftiger sig med området. Det drejer sig især om at forbedre koordineringen mellem forskellige dele af Kommissionen for at styrke gennemførelsen af integreringen af kønsaspektet på tværs af politikområder. Der må også gøres en indsats for at forbedre uddannelsen af tjenestemænd og undervisere på alle niveauer og bevidstgøre dem om ligestillingsspørgsmål. Indsatsen bør omfatte en forbedring af den anvendte sprogbrug i alle dokumenter, især hvor kvinder omtales som minoriteter, således at disse tekster i større grad afspejler et kønsneutralt system.

Decentralisering af køreplanens mål

| 1.11 | Rækkefølgen af Kommissionens prioriterede indsatsområder bør tages op til fornyet overvejelse. En effektiv køreplan bør ikke prioritere økonomisk frem for social ligestilling for at løse problemet med de åbenlyse uligheder, som stadig findes i kønnenes deltagelse i beslutningsprocessen og det politiske liv generelt. Der er over hele Europa en voksende forståelse for, at ligestilling mellem mænd og kvinder ikke blot er afgørende for Europas økonomiske velstand, men også er et vigtigt mål i sig selv. Til trods for, at Europa f.eks. i dag kan glæde sig over en levefod, der er en model for resten af verden, er den økonomiske velstand ikke overalt i EU er blevet omsat til ligestilling mellem kvinder og mænd eller øget velstand for kvinder. Derfor er det vigtigt at understrege, at økonomisk velstand ikke automatisk fører til ligestilling mellem kvinder og mænd. Europa må gå den direkte vej, hvis det skal lykkes at opnå endemålet om ligestilling mellem kønnene. |
| --- | --- |

1.11

Rækkefølgen af Kommissionens prioriterede indsatsområder bør tages op til fornyet overvejelse. En effektiv køreplan bør ikke prioritere økonomisk frem for social ligestilling for at løse problemet med de åbenlyse uligheder, som stadig findes i kønnenes deltagelse i beslutningsprocessen og det politiske liv generelt. Der er over hele Europa en voksende forståelse for, at ligestilling mellem mænd og kvinder ikke blot er afgørende for Europas økonomiske velstand, men også er et vigtigt mål i sig selv. Til trods for, at Europa f.eks. i dag kan glæde sig over en levefod, der er en model for resten af verden, er den økonomiske velstand ikke overalt i EU er blevet omsat til ligestilling mellem kvinder og mænd eller øget velstand for kvinder. Derfor er det vigtigt at understrege, at økonomisk velstand ikke automatisk fører til ligestilling mellem kvinder og mænd. Europa må gå den direkte vej, hvis det skal lykkes at opnå endemålet om ligestilling mellem kønnene.

| 1.12 | Da de regionale og lokale myndigheder er tættest på borgerne og ansvarlige for de fleste af dagliglivets vigtige sociale, uddannelsesmæssige og økonomiske aspekter, har de også evnen til at omsætte køreplanens værdier og strukturer til virkelighed. Det anerkender Kommissionen også med sin støtte til det europæiske charter om ligestilling mellem mænd og kvinder, som CEMR (De Europæiske Kommuners og Regioners Råd) har udarbejdet inden for rammerne af Kommissionens femte rammeprogram. Køreplanens værdier bør blive en integreret del af de politikker, som gennemføres på regionalt og lokalt niveau. Udryddelsen af fastlåste kønsrollemønstre inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og kultur og forbedring af forvaltningsskikken for ligestilling mellem mænd og kvinder kan bedst realiseres på dette niveau. Det samme gælder for den effektive overvågning af processen. |
| --- | --- |

1.12

Da de regionale og lokale myndigheder er tættest på borgerne og ansvarlige for de fleste af dagliglivets vigtige sociale, uddannelsesmæssige og økonomiske aspekter, har de også evnen til at omsætte køreplanens værdier og strukturer til virkelighed. Det anerkender Kommissionen også med sin støtte til det europæiske charter om ligestilling mellem mænd og kvinder, som CEMR (De Europæiske Kommuners og Regioners Råd) har udarbejdet inden for rammerne af Kommissionens femte rammeprogram. Køreplanens værdier bør blive en integreret del af de politikker, som gennemføres på regionalt og lokalt niveau. Udryddelsen af fastlåste kønsrollemønstre inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og kultur og forbedring af forvaltningsskikken for ligestilling mellem mænd og kvinder kan bedst realiseres på dette niveau. Det samme gælder for den effektive overvågning af processen.

| 1.13 | Der er en tendens til, at man i EU's institutioner, i medlemsstaterne og på regionalt og lokalt plan drøfter ligestillingsspørgsmål alene ud fra statistikker. Pålidelige og sammenlignelige statistikker er nyttige og nødvendige for at forstå den aktuelle situation, men der er risiko for, at de udnyttes til at retfærdiggøre foranstaltninger, der er ren og skær »symbolpolitik«. Det er derfor nødvendigt at sikre en præcis fortolkning af statistikkerne, så de omsættes til den rette konkrete foranstaltning. Kønsopdelte statistikker vil give mulighed for en bedre evaluering af oplysningerne og den løbende effekt af kønspolitik, eller mangel på samme, i EU samt på regionalt og lokalt niveau. |
| --- | --- |

1.13

Der er en tendens til, at man i EU's institutioner, i medlemsstaterne og på regionalt og lokalt plan drøfter ligestillingsspørgsmål alene ud fra statistikker. Pålidelige og sammenlignelige statistikker er nyttige og nødvendige for at forstå den aktuelle situation, men der er risiko for, at de udnyttes til at retfærdiggøre foranstaltninger, der er ren og skær »symbolpolitik«. Det er derfor nødvendigt at sikre en præcis fortolkning af statistikkerne, så de omsættes til den rette konkrete foranstaltning. Kønsopdelte statistikker vil give mulighed for en bedre evaluering af oplysningerne og den løbende effekt af kønspolitik, eller mangel på samme, i EU samt på regionalt og lokalt niveau.

Tilvejebringelse af forudsætningerne for forening af familie- og arbejdsliv

| 1.14 | Det lader også til, at det er på regionalt og lokalt plan, man mest effektivt kan bruge nye midler og andre initiativer til at fremme de værdier og tilvejebringe de strukturer, der er nødvendige for gennemførelsen af køreplanen. Udarbejdelsen af lokale socialplaner vil blive et styringsredskab, der kan hjælpe de regionale og lokale myndigheder med at kortlægge lokalsamfundets behov og på baggrund af videnskabelig forskning tilgodese ugunstigt stillede målgruppers behov. |
| --- | --- |

1.14

Det lader også til, at det er på regionalt og lokalt plan, man mest effektivt kan bruge nye midler og andre initiativer til at fremme de værdier og tilvejebringe de strukturer, der er nødvendige for gennemførelsen af køreplanen. Udarbejdelsen af lokale socialplaner vil blive et styringsredskab, der kan hjælpe de regionale og lokale myndigheder med at kortlægge lokalsamfundets behov og på baggrund af videnskabelig forskning tilgodese ugunstigt stillede målgruppers behov.

| 1.15 | Det er indlysende, at opnåelse af Lissabon-målene kræver begge køns medvirken, ikke mindst kvindernes. Dette indbefatter deres deltagelse på arbejdsmarkedet, at mænd påtager sig en større del af det familiemæssige ansvar, og at såvel mænd som kvinder får mulighed for at forene familie- og arbejdslivets forpligtelser, hvilket vil få afgørende indflydelse på EU's demografiske udvikling fremover. |
| --- | --- |

1.15

Det er indlysende, at opnåelse af Lissabon-målene kræver begge køns medvirken, ikke mindst kvindernes. Dette indbefatter deres deltagelse på arbejdsmarkedet, at mænd påtager sig en større del af det familiemæssige ansvar, og at såvel mænd som kvinder får mulighed for at forene familie- og arbejdslivets forpligtelser, hvilket vil få afgørende indflydelse på EU's demografiske udvikling fremover.

| 1.16 | For at opnå dette er det afgørende, at der træffes effektive foranstaltninger for at tilskynde mænd til at tage ligelig del i de familiemæssige forpligtelser, og at der tilvejebringes bedre og flere børnepasningsfaciliteter, som de, der har brug for dem, har adgang til og har råd til at betale. Mange af EU's medlemsstater skal lægge sig mere i selen for at nå Barcelona 2002-målene på dette område, og de bør arbejde tæt sammen med deres lokale og regionale myndigheder herom. |
| --- | --- |

1.16

For at opnå dette er det afgørende, at der træffes effektive foranstaltninger for at tilskynde mænd til at tage ligelig del i de familiemæssige forpligtelser, og at der tilvejebringes bedre og flere børnepasningsfaciliteter, som de, der har brug for dem, har adgang til og har råd til at betale. Mange af EU's medlemsstater skal lægge sig mere i selen for at nå Barcelona 2002-målene på dette område, og de bør arbejde tæt sammen med deres lokale og regionale myndigheder herom.

| 1.17 | Værdien af de langsigtede politiske mål vil afhænge af udarbejdelsen af konkrete politikker — med passende finansiering — som tager hensyn til og gavner hver enkelt borger i lokalsamfundet. Sideløbende hermed bør man også fremme nye initiativer, som eliminerer kønsstereotyper i arbejdsliv, privatliv og det politiske liv. |
| --- | --- |

1.17

Værdien af de langsigtede politiske mål vil afhænge af udarbejdelsen af konkrete politikker — med passende finansiering — som tager hensyn til og gavner hver enkelt borger i lokalsamfundet. Sideløbende hermed bør man også fremme nye initiativer, som eliminerer kønsstereotyper i arbejdsliv, privatliv og det politiske liv.

| 1.18 | Regionsudvalget mener, at den grundlæggende opgave er at sikre, at der findes konkrete muligheder for at gøre ligestilling mellem kønnene til en realitet. Det er forekomsten af muligheder, som i sidste ende vil gøre forskellen. Markedet bygger på profit og prispolitik, men også på kvaliteten af de ydede tjenester. Ligestilling mellem mænd og kvinder kan først opnås, når alle borgere får adgang til grundlæggende tjenesteydelser af god kvalitet. Disse aspekter bør indgå i EU's sociale dagsorden. |
| --- | --- |

1.18

Regionsudvalget mener, at den grundlæggende opgave er at sikre, at der findes konkrete muligheder for at gøre ligestilling mellem kønnene til en realitet. Det er forekomsten af muligheder, som i sidste ende vil gøre forskellen. Markedet bygger på profit og prispolitik, men også på kvaliteten af de ydede tjenester. Ligestilling mellem mænd og kvinder kan først opnås, når alle borgere får adgang til grundlæggende tjenesteydelser af god kvalitet. Disse aspekter bør indgå i EU's sociale dagsorden.

En stærk og effektiv lovgivningsramme

| 1.19 | De europæiske lande enedes om ligelønslovgivningen for flere årtier siden. I dag er der stadig lang vej til ligestilling (2). EU-institutionerne må udvise stærk politisk vilje til at styrke eksisterende lovgivning/direktiver og om nødvendigt bringe de medlemsstater, som bliver ved med at ignorere nuværende og kommende lovgivning/direktiver, for retten. EU skal notere sig den aktuelle situation og arbejde på en bindende forpligtelse fra medlemsstaternes side i forbindelse med ligestilling. Ligestilling mellem mænd og kvinder skal være en reel prioritet i alle medlemsstater. Dette ville også styrke EU's position, når ligestillingsspørgsmål behandles i internationale fora. |
| --- | --- |

1.19

De europæiske lande enedes om ligelønslovgivningen for flere årtier siden. I dag er der stadig lang vej til ligestilling (2). EU-institutionerne må udvise stærk politisk vilje til at styrke eksisterende lovgivning/direktiver og om nødvendigt bringe de medlemsstater, som bliver ved med at ignorere nuværende og kommende lovgivning/direktiver, for retten. EU skal notere sig den aktuelle situation og arbejde på en bindende forpligtelse fra medlemsstaternes side i forbindelse med ligestilling. Ligestilling mellem mænd og kvinder skal være en reel prioritet i alle medlemsstater. Dette ville også styrke EU's position, når ligestillingsspørgsmål behandles i internationale fora.

| 1.20 | Det samme gælder for det tvingende behov for at styrke indsatsen imod menneskehandel. De regionale og lokale myndigheder skal hjælpes med at bekæmpe menneskehandelens svøbe og det økonomiske misbrug af illegale indvandrere. Menneskehandel er blevet et problem af omfattende dimensioner, som der hurtigt skal tages fat på. Man bør også være opmærksom på at sikre, at illegale indvandrere i forvaring, herunder især kvinder, behandles værdigt og med respekt for deres rettigheder. Regionsudvalget sætter sig som mål at arbejde på at fremme og styrke samarbejdet mellem dets medlemmer i indsatsen mod disse overtrædelser. Dette vil øge effektiviteten i EU-samarbejdet mod disse alvorlige forbrydelser, som skaber uhyre lidelse og smerte, og som er en krænkelse af den menneskelige værdighed. Det vil også udgøre et stærkere grundlag for internationalt samarbejde på alle myndighedsniveauer, som bør styrkes. |
| --- | --- |

1.20

Det samme gælder for det tvingende behov for at styrke indsatsen imod menneskehandel. De regionale og lokale myndigheder skal hjælpes med at bekæmpe menneskehandelens svøbe og det økonomiske misbrug af illegale indvandrere. Menneskehandel er blevet et problem af omfattende dimensioner, som der hurtigt skal tages fat på. Man bør også være opmærksom på at sikre, at illegale indvandrere i forvaring, herunder især kvinder, behandles værdigt og med respekt for deres rettigheder. Regionsudvalget sætter sig som mål at arbejde på at fremme og styrke samarbejdet mellem dets medlemmer i indsatsen mod disse overtrædelser. Dette vil øge effektiviteten i EU-samarbejdet mod disse alvorlige forbrydelser, som skaber uhyre lidelse og smerte, og som er en krænkelse af den menneskelige værdighed. Det vil også udgøre et stærkere grundlag for internationalt samarbejde på alle myndighedsniveauer, som bør styrkes.

| 1.21 | Kønsrelateret vold handler i første omgang om mænds vold mod kvinder. Det er et alvorligt samfundsproblem og en trussel mod kvinders og børns sundhed, trivsel og liv. Det er et brud på den grundlæggende ret til eget liv, sikkerhed, frihed, værdighed samt fysisk og emotionel integritet. Den vigtigste forebyggende indsats er at udbrede viden og arbejde aktivt med værdier og holdninger. Ved at arbejde aktivt for øget ligestilling kan vi skabe samfund, hvor kvinder og børn har de samme forudsætninger og rettigheder, et samfund, hvor kvinder og børn ikke udsættes for mænds vold. De lokale og regionale myndigheder, som er tættest på borgerne, har et stort ansvar på dette område, men også mange erfaringer, gode eksempler og programmer, som henvender sig til både ofrene og gerningsmændene. |
| --- | --- |

1.21

Kønsrelateret vold handler i første omgang om mænds vold mod kvinder. Det er et alvorligt samfundsproblem og en trussel mod kvinders og børns sundhed, trivsel og liv. Det er et brud på den grundlæggende ret til eget liv, sikkerhed, frihed, værdighed samt fysisk og emotionel integritet. Den vigtigste forebyggende indsats er at udbrede viden og arbejde aktivt med værdier og holdninger. Ved at arbejde aktivt for øget ligestilling kan vi skabe samfund, hvor kvinder og børn har de samme forudsætninger og rettigheder, et samfund, hvor kvinder og børn ikke udsættes for mænds vold. De lokale og regionale myndigheder, som er tættest på borgerne, har et stort ansvar på dette område, men også mange erfaringer, gode eksempler og programmer, som henvender sig til både ofrene og gerningsmændene.

Ligestilling i beslutningstagning

| 1.22 | Hvis der skal opnås reel ligestilling mellem kønnene, må man løse problemet med kvinders underrepræsentation i den politiske og økonomiske beslutningstagning. De lokale og regionale myndigheder har her en vigtig opgave, eftersom mænds og kvinders ligelige deltagelse i politik og erhvervsliv skal bygges op fra bunden. Regionsudvalget foreslår i denne sammenhæng, at idéen om kvoteordninger tages op til drøftelse på de forskellige myndighedsniveauer. Kvoter kan dog ikke i sig selv løse problemet med ulighed og diskrimination, men kan indgå i en bredere, integreret strategi for at bryde de nuværende strukturer, som i dag udelukker kvinder fra beslutningsprocessen. |
| --- | --- |

1.22

Hvis der skal opnås reel ligestilling mellem kønnene, må man løse problemet med kvinders underrepræsentation i den politiske og økonomiske beslutningstagning. De lokale og regionale myndigheder har her en vigtig opgave, eftersom mænds og kvinders ligelige deltagelse i politik og erhvervsliv skal bygges op fra bunden. Regionsudvalget foreslår i denne sammenhæng, at idéen om kvoteordninger tages op til drøftelse på de forskellige myndighedsniveauer. Kvoter kan dog ikke i sig selv løse problemet med ulighed og diskrimination, men kan indgå i en bredere, integreret strategi for at bryde de nuværende strukturer, som i dag udelukker kvinder fra beslutningsprocessen.

| 1.23 | I betragtning af, at 2007 er erklæret europæisk år for lige muligheder for alle, betoner Regionsudvalget, at medlemsstaterne har pligt til sikre lige deltagelse af mænd og kvinder i de nationale delegationer repræsenteret i Regionsudvalget. |
| --- | --- |

1.23

I betragtning af, at 2007 er erklæret europæisk år for lige muligheder for alle, betoner Regionsudvalget, at medlemsstaterne har pligt til sikre lige deltagelse af mænd og kvinder i de nationale delegationer repræsenteret i Regionsudvalget.

| 1.24 | De politiske grupper i Regionsudvalget tilskyndes til at deltage aktivt i debatten om kønnenes ligestilling. Som led i Regionsudvalgets eget engagement i ligestillingsåret bør det udarbejde en strategi for, hvordan det vil samarbejde med de nationale delegationer og politiske grupper om elimineringen af kønsbetingede skævheder inden for Regionsudvalgets medlemskreds. |
| --- | --- |

1.24

De politiske grupper i Regionsudvalget tilskyndes til at deltage aktivt i debatten om kønnenes ligestilling. Som led i Regionsudvalgets eget engagement i ligestillingsåret bør det udarbejde en strategi for, hvordan det vil samarbejde med de nationale delegationer og politiske grupper om elimineringen af kønsbetingede skævheder inden for Regionsudvalgets medlemskreds.

| 1.25 | Regionsudvalget burde via sine underudvalg forpligte sig til fremover at sikre, at dets udtalelser i lige grad bygger på bidrag fra og deltagelse af mænd og kvinder, og at det skal være Regionsudvalgets mål at opnå fuld ligestilling i alt dets arbejde. |
| --- | --- |

1.25

Regionsudvalget burde via sine underudvalg forpligte sig til fremover at sikre, at dets udtalelser i lige grad bygger på bidrag fra og deltagelse af mænd og kvinder, og at det skal være Regionsudvalgets mål at opnå fuld ligestilling i alt dets arbejde.

Ændring af kulturelle normer — Ligestilling på en kønsneutral måde

| 1.26 | Lokale og regionale myndigheder i og uden for EU varierer i størrelse, men har samme mission. De er blevet til på forskellige tidspunkter, men følger samme princip. De er frem for alt drivkræfter for forandring, fordi de har viden om lokale og regionale behov og ud fra deres nøgleposition kan sikre, at tjenesteydelserne tager udgangspunkt i behovene og fremmer lokalsamfundets velfærd. |
| --- | --- |

1.26

Lokale og regionale myndigheder i og uden for EU varierer i størrelse, men har samme mission. De er blevet til på forskellige tidspunkter, men følger samme princip. De er frem for alt drivkræfter for forandring, fordi de har viden om lokale og regionale behov og ud fra deres nøgleposition kan sikre, at tjenesteydelserne tager udgangspunkt i behovene og fremmer lokalsamfundets velfærd.

| 1.27 | Der ligger en udfordring i at få alle borgere inddraget i en åben debat, da dette berører både mænd og kvinder, og i de konkrete tiltag til sikring af ligestilling. |
| --- | --- |

1.27

Der ligger en udfordring i at få alle borgere inddraget i en åben debat, da dette berører både mænd og kvinder, og i de konkrete tiltag til sikring af ligestilling.

| 1.28 | Lokale og regionale myndigheder bør forsøge at fremme ligestilling gennem projekter — finansieret af dem selv eller af EU-midler — på de tidlige skoletrin samt gennem udveksling af succeshistorier mellem forskellige lande. |
| --- | --- |

1.28

Lokale og regionale myndigheder bør forsøge at fremme ligestilling gennem projekter — finansieret af dem selv eller af EU-midler — på de tidlige skoletrin samt gennem udveksling af succeshistorier mellem forskellige lande.

| 1.29 | Myndigheder på alle niveauer kan være med til at ændre den fremherskende opfattelse og dermed kulturelle normer. Det kan ske ved at anvende strategier, der bl.a. tager sigte på at nå frem til lokalsamfundet gennem undervisere, arbejdsgivere og arbejdstagere, nationale og internationale institutioner og frem for alt medierne — for at sikre en mere effektiv gennemførelse af ligestilling mellem mænd og kvinder. For lokale og regionale institutioner, men også for institutioner på nationalt plan og EU-plan, betyder dette, at ligestilling skal blive en del af al deres kommunikation med borgerne. Dette kræver uddannelse af de ansvarshavende i institutionerne, men også af repræsentanter for medierne, så de bliver mere bevidste om ligestillingsspørgsmål. Den løbende debat om EU's fremtid i forbindelse med Kommissionens Plan D for demokrati, dialog og debat, hvortil Regionsudvalget ønsker at føje et fjerde »D« for decentralisering, bør også omfatte ligestillingsspørgsmål som et afgørende element for at bringe EU nærmere på borgerne. |
| --- | --- |

1.29

Myndigheder på alle niveauer kan være med til at ændre den fremherskende opfattelse og dermed kulturelle normer. Det kan ske ved at anvende strategier, der bl.a. tager sigte på at nå frem til lokalsamfundet gennem undervisere, arbejdsgivere og arbejdstagere, nationale og internationale institutioner og frem for alt medierne — for at sikre en mere effektiv gennemførelse af ligestilling mellem mænd og kvinder. For lokale og regionale institutioner, men også for institutioner på nationalt plan og EU-plan, betyder dette, at ligestilling skal blive en del af al deres kommunikation med borgerne. Dette kræver uddannelse af de ansvarshavende i institutionerne, men også af repræsentanter for medierne, så de bliver mere bevidste om ligestillingsspørgsmål. Den løbende debat om EU's fremtid i forbindelse med Kommissionens Plan D for demokrati, dialog og debat, hvortil Regionsudvalget ønsker at føje et fjerde »D« for decentralisering, bør også omfatte ligestillingsspørgsmål som et afgørende element for at bringe EU nærmere på borgerne.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

| 2.1 | Ud over at undersøge uddannelsesmæssige, økonomiske og sociale faktorer må EU arbejde snævert sammen med medierne og være parat til at fastlægge adfærdskodekser, som uden at røre ved etablerede frihedsrettigheder og kreativitet kan udrydde de elementer, som modvirker køreplanens prioriteter. Medierne kan være et godt middel til at udbrede køreplanens værdier, men grundfæstede særinteresser har potentialet til indirekte at modvirke den. At opfylde køreplanens mål kan i sidste ende være en prøve på, om EU evner at skabe et europæisk samfund, som gør mere end blot at tale om ligestilling mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

2.1

Ud over at undersøge uddannelsesmæssige, økonomiske og sociale faktorer må EU arbejde snævert sammen med medierne og være parat til at fastlægge adfærdskodekser, som uden at røre ved etablerede frihedsrettigheder og kreativitet kan udrydde de elementer, som modvirker køreplanens prioriteter. Medierne kan være et godt middel til at udbrede køreplanens værdier, men grundfæstede særinteresser har potentialet til indirekte at modvirke den. At opfylde køreplanens mål kan i sidste ende være en prøve på, om EU evner at skabe et europæisk samfund, som gør mere end blot at tale om ligestilling mellem mænd og kvinder.

| 2.2 | Hvis demokratiet skal være effektivt og give mening, skal det sikre, at borgerne kan deltage fuldt ud i de bindende beslutninger, som berører deres dagligdag. Så længe der er en kønsskævhed i beslutningstagningen, vil demokratiet i EU være mangelfuldt. Regionsudvalget og EU's institutioner må sammen sætte ind på at fremskynde en reform af de demokratiske processer i medlemsstaterne og foreslå etiske standarder for politisk ledelse i en stadig mere globaliseret verden. Ligestilling mellem mænd og kvinder er en af de etiske standarder. |
| --- | --- |

2.2

Hvis demokratiet skal være effektivt og give mening, skal det sikre, at borgerne kan deltage fuldt ud i de bindende beslutninger, som berører deres dagligdag. Så længe der er en kønsskævhed i beslutningstagningen, vil demokratiet i EU være mangelfuldt. Regionsudvalget og EU's institutioner må sammen sætte ind på at fremskynde en reform af de demokratiske processer i medlemsstaterne og foreslå etiske standarder for politisk ledelse i en stadig mere globaliseret verden. Ligestilling mellem mænd og kvinder er en af de etiske standarder.

| 2.3 | Vold i hjemmet og især mænds vold mod kvinder bør også tages op af Kommissionen med henblik på, at større samarbejde mellem medlemmerne vil lette retsforfølgelsen af personer, der er sigtet for vold i hjemmet, også selv om de har skiftet opholdsland. |
| --- | --- |

2.3

Vold i hjemmet og især mænds vold mod kvinder bør også tages op af Kommissionen med henblik på, at større samarbejde mellem medlemmerne vil lette retsforfølgelsen af personer, der er sigtet for vold i hjemmet, også selv om de har skiftet opholdsland.

| 2.4 | Det kan blive svært at opnå ligestilling, før serviceydelser, som gør det muligt for kvinder at få den plads i beslutningsstrukturerne, som tilkommer dem, gøres bredt tilgængelige. Hvis køreplanens målsætninger opfyldes, vil kvinders muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet og opnå økonomisk uafhængighed øges. |
| --- | --- |

2.4

Det kan blive svært at opnå ligestilling, før serviceydelser, som gør det muligt for kvinder at få den plads i beslutningsstrukturerne, som tilkommer dem, gøres bredt tilgængelige. Hvis køreplanens målsætninger opfyldes, vil kvinders muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet og opnå økonomisk uafhængighed øges.

| 2.5 | Regionale og lokale myndigheder bør som store arbejdsgivere føre an ved at fastlægge høje standarder for ligestilling. F.eks. vil de i mange tilfælde kunne sikre en ligelig fordeling af mænd og kvinder i ansættelsesudvalg. Meget ofte tages der intet hensyn til dette vigtige element i beslutningsprocessen. |
| --- | --- |

2.5

Regionale og lokale myndigheder bør som store arbejdsgivere føre an ved at fastlægge høje standarder for ligestilling. F.eks. vil de i mange tilfælde kunne sikre en ligelig fordeling af mænd og kvinder i ansættelsesudvalg. Meget ofte tages der intet hensyn til dette vigtige element i beslutningsprocessen.

| 2.6 | Et videre skridt i samme retning kunne være, at Regionsudvalget opstiller sig selv som rollemodel for lokale, regionale, nationale og europæiske institutioner med en ansættelsespolitik, der fuldt ud anerkender ligestillingsproblematikkens betydning i forbindelse med nyansættelser, og gør de allerede ansatte opmærksomme herpå, eventuelt via afholdelse af kurser. |
| --- | --- |

2.6

Et videre skridt i samme retning kunne være, at Regionsudvalget opstiller sig selv som rollemodel for lokale, regionale, nationale og europæiske institutioner med en ansættelsespolitik, der fuldt ud anerkender ligestillingsproblematikkens betydning i forbindelse med nyansættelser, og gør de allerede ansatte opmærksomme herpå, eventuelt via afholdelse af kurser.

| 2.7 | Der er ikke nogen ligelig fordeling af mænd og kvinder i Regionsudvalget, og det kan derfor ikke fungere som rollemodel for lokale og regionale myndigheder i EU. Ved at anvende »Det europæiske år for lige muligheder for alle« som katalysator bør det sammen med de nationale delegationer og politiske grupper arbejde på at opstille en strategi for, hvordan det vil søge at opnå ligestilling mellem kønnene og offentliggøre denne strategi i 2007. |
| --- | --- |

2.7

Der er ikke nogen ligelig fordeling af mænd og kvinder i Regionsudvalget, og det kan derfor ikke fungere som rollemodel for lokale og regionale myndigheder i EU. Ved at anvende »Det europæiske år for lige muligheder for alle« som katalysator bør det sammen med de nationale delegationer og politiske grupper arbejde på at opstille en strategi for, hvordan det vil søge at opnå ligestilling mellem kønnene og offentliggøre denne strategi i 2007.

| 2.8 | Der bør sættes beslutsomt ind på alle områder, hvor manglende ligestilling forsinker eller hæmmer kvinders fulde deltagelse på lige fod med mænd og dermed gør det vanskeligt at nå de aftalte mål. Grelle eksempler herpå findes inden for mange områder af socialpolitikken, der bl.a. omfatter sundhed, uddannelse, social sikring og boligbyggeri, som ikke er tilstrækkeligt følsomme over for kønsbestemte forskelle. |
| --- | --- |

2.8

Der bør sættes beslutsomt ind på alle områder, hvor manglende ligestilling forsinker eller hæmmer kvinders fulde deltagelse på lige fod med mænd og dermed gør det vanskeligt at nå de aftalte mål. Grelle eksempler herpå findes inden for mange områder af socialpolitikken, der bl.a. omfatter sundhed, uddannelse, social sikring og boligbyggeri, som ikke er tilstrækkeligt følsomme over for kønsbestemte forskelle.

| 2.9 | For at sikre lige adgang for mænd og kvinder til lønarbejde og serviceydelser kan de lokale og regionale myndigheder gå i partnerskab med private og offentlige organer om mere familievenlige initiativer, der skal øge adgangen til børnepasningsfaciliteter. De kunne finansieres af strukturfonde og/eller det nye Progress-program. Regionsudvalget bør optræde som et forbillede både for sine politiske strukturer og ansatte. Derfor bør det gå forrest, når det gælder om at stille børnepasningsfaciliteter til rådighed, da dets lokaler konstant bruges af dets ansatte, foreninger af enhver art samt politikere. |
| --- | --- |

2.9

For at sikre lige adgang for mænd og kvinder til lønarbejde og serviceydelser kan de lokale og regionale myndigheder gå i partnerskab med private og offentlige organer om mere familievenlige initiativer, der skal øge adgangen til børnepasningsfaciliteter. De kunne finansieres af strukturfonde og/eller det nye Progress-program. Regionsudvalget bør optræde som et forbillede både for sine politiske strukturer og ansatte. Derfor bør det gå forrest, når det gælder om at stille børnepasningsfaciliteter til rådighed, da dets lokaler konstant bruges af dets ansatte, foreninger af enhver art samt politikere.

| 2.10 | Af de ovenfor nævnte grunde bør der lægges stor vægt på potentialet i de lokale og regionale myndigheder. De er bedre placeret til at gennemføre ligestillingsplanen uden at miste blikket for den kulturelle, sociale og økonomiske situation, det sker i. Det er denne udtalelses synspunkt, at planens mål ikke kan nås, medmindre ligestillingsprocessen starter fra græsrødderne med fuld deltagelse af borgerne på regionalt og lokalt niveau. I den forbindelse kan De Europæiske Kommuners og Regioners Råds charter for ligestilling og ikke-forskelsbehandling være en nyttig reference for de lokale og regionale myndigheder, da det giver køreplanens målsætningers en konkret struktur med udgangspunkt i de decentrale myndigheders beføjelser. Regionsudvalget og dets medlemmer skal fremme, støtte og værne om ligestillingen mellem kønnene. Regionale og lokale myndigheder skal ikke kun involveres direkte gennem en decentraliseret køreplan. |
| --- | --- |

2.10

Af de ovenfor nævnte grunde bør der lægges stor vægt på potentialet i de lokale og regionale myndigheder. De er bedre placeret til at gennemføre ligestillingsplanen uden at miste blikket for den kulturelle, sociale og økonomiske situation, det sker i. Det er denne udtalelses synspunkt, at planens mål ikke kan nås, medmindre ligestillingsprocessen starter fra græsrødderne med fuld deltagelse af borgerne på regionalt og lokalt niveau. I den forbindelse kan De Europæiske Kommuners og Regioners Råds charter for ligestilling og ikke-forskelsbehandling være en nyttig reference for de lokale og regionale myndigheder, da det giver køreplanens målsætningers en konkret struktur med udgangspunkt i de decentrale myndigheders beføjelser. Regionsudvalget og dets medlemmer skal fremme, støtte og værne om ligestillingen mellem kønnene. Regionale og lokale myndigheder skal ikke kun involveres direkte gennem en decentraliseret køreplan.

| 2.11 | Under forudsætning af budgetmyndighedernes godkendelse burde Regionsudvalget årligt afholde et forum for ligestilling, hvis mål skal være at samle lokale og regionale, offentlige, private og frivillige kræfter til metode-, viden- og erfaringsudveksling. For at sikre bred deltagelse bør omkostningerne holdes på et lavt niveau. |
| --- | --- |

2.11

Under forudsætning af budgetmyndighedernes godkendelse burde Regionsudvalget årligt afholde et forum for ligestilling, hvis mål skal være at samle lokale og regionale, offentlige, private og frivillige kræfter til metode-, viden- og erfaringsudveksling. For at sikre bred deltagelse bør omkostningerne holdes på et lavt niveau.

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  CdR 151/2005 fin; Udtalelse om Kvinder og fattigdom i EU.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Roadmap has no fast lane. PSE-erklæring.

2

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/34

---

Regionsudvalgets udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen Iværksættelse af Fællesskabets Lissabon-program — Socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union

(2007/C 57/08)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen, »Iværksættelse af Fællesskabets Lissabon-program — Socialydelser af almen interesse i Den Europæiske Union«, (KOM(2006) 177 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 26. april 2006 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse om dette emne,

under henvisning til præsidiets beslutning af 13. juni 2006 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til EF-traktatens artikel 16 om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, samt artikel 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 og 295,

under henvisning til artikel 36 i det europæiske charter om grundlæggende rettigheder, der omhandler adgang til tjenester af almen økonomisk interesse,

under henvisning til artikel III-122 i traktaten om en forfatning for Europa, undertegnet af EU's stats- og regeringschefer i Rom den 29. oktober 2004,

under henvisning til sin udtalelse om »Grønbog om forsyningspligtydelser i Europa« (CdR 149/2003 fin) (1),

under henvisning til sin udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen om forsyningspligtydelser i Europa« (CdR 470/2000 fin) (2);

under henvisning til sin udtalelse om »Udkast til Kommissionens beslutning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 86 på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste og Udkast til Kommissionens direktiv om ændring af direktiv 80/723/EØF om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og Udkast til EF-rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste« (CdR 155/2004 fin) (3),

under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tjenesteydelser i det indre marked« (154/2004 fin) (4),

under henvisning til sin udtalelse om »Kommissionens grønbog om offentlig-private partnerskaber og fællesskabslovgivningen om offentlige kontrakter og koncessioner« (CdR 239/2004 fin) (5),

under henvisning til sin udtalelse om »Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser« (CdR 327/2004) (6),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 181/2006 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 20. oktober 2006 med Jean-Louis Destans (FR/PSE), formand for departementet Eure, som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

| 1. | Selv om socialydelser af almen interesse har udviklet sig forskelligt i medlemsstaterne, er de et grundlæggende element i den europæiske sociale model (7), |
| --- | --- |

1.

Selv om socialydelser af almen interesse har udviklet sig forskelligt i medlemsstaterne, er de et grundlæggende element i den europæiske sociale model (7),

| 2. | Der er derfor på EU-plan behov for en stabil og gennemsigtig juridisk ramme for at kunne udvikle de sociale ydelser af almen interesse under streng overholdelse af subsidiaritetsprincippet og navnlig de lokale og regionale myndigheders beføjelser ved fastlæggelsen af opgaverne, forvaltningen og finansieringen af disse tjenesteydelser, |
| --- | --- |

2.

Der er derfor på EU-plan behov for en stabil og gennemsigtig juridisk ramme for at kunne udvikle de sociale ydelser af almen interesse under streng overholdelse af subsidiaritetsprincippet og navnlig de lokale og regionale myndigheders beføjelser ved fastlæggelsen af opgaverne, forvaltningen og finansieringen af disse tjenesteydelser,

| 3. | De lokale myndigheders administrative frihed og princippet om medlemsstaternes frihed til at fastlægge opgaverne og tilrettelæggelsen af socialydelserne af almen interesse bør i den forbindelse genbekræftes, ikke mindst fordi de lokale myndigheder oftest har det primære ansvar for forvaltningen af disse tjenester, da de arbejder for solidaritet i lokalsamfundet, |
| --- | --- |

3.

De lokale myndigheders administrative frihed og princippet om medlemsstaternes frihed til at fastlægge opgaverne og tilrettelæggelsen af socialydelserne af almen interesse bør i den forbindelse genbekræftes, ikke mindst fordi de lokale myndigheder oftest har det primære ansvar for forvaltningen af disse tjenester, da de arbejder for solidaritet i lokalsamfundet,

| 4. | Der skal mindes om, at socialydelser af almen interesse udgør en integrerende del af forsyningspligtydelserne og derfor spiller en væsentlig rolle for at sikre social og menneskelig solidaritet og beskyttelse i hele EU, |
| --- | --- |

4.

Der skal mindes om, at socialydelser af almen interesse udgør en integrerende del af forsyningspligtydelserne og derfor spiller en væsentlig rolle for at sikre social og menneskelig solidaritet og beskyttelse i hele EU,

| 5. | Der bør foretages en kobling til EF-traktatens artikel 16, som netop fremhæver den rolle, som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse spiller med henblik på »at fremme social og territorial samhørighed«, og borgernes ret til adgang til socialydelser af almen interesse bør følgelig anerkendes og sikres som en grundlæggende rettighed, der er fastsat i artikel 36 i EU's Charter om Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

5.

Der bør foretages en kobling til EF-traktatens artikel 16, som netop fremhæver den rolle, som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse spiller med henblik på »at fremme social og territorial samhørighed«, og borgernes ret til adgang til socialydelser af almen interesse bør følgelig anerkendes og sikres som en grundlæggende rettighed, der er fastsat i artikel 36 i EU's Charter om Grundlæggende Rettigheder,

| 6. | Socialydelser af almen interesse er desuden, ligesom de øvrige tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, et effektivt redskab til gennemførelse af Lissabon-strategiens målsætninger om vækst og konkurrenceevne i EU, |
| --- | --- |

6.

Socialydelser af almen interesse er desuden, ligesom de øvrige tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, et effektivt redskab til gennemførelse af Lissabon-strategiens målsætninger om vækst og konkurrenceevne i EU,

| 7. | Det vil derfor være hensigtsmæssigt at skelne mere klart mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for bedre at kunne indkredse de specifikke kendetegn ved socialydelser af almen interesse, |
| --- | --- |

7.

Det vil derfor være hensigtsmæssigt at skelne mere klart mellem forsyningspligtydelser og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse for bedre at kunne indkredse de specifikke kendetegn ved socialydelser af almen interesse,

| 8. | Denne afgrænsning af begreber tjener i særlig grad til at påvise de juridiske konsekvenser af denne sondring og give de lokale operatører juridisk og finansiel vished med hensyn til anvendelsen af fællesskabsbestemmelserne på sociale ydelser af almen interesse og give dem et større råderum. Målet er desuden at give EU mulighed for yderligere at styrke de lokale og regionale operatørers rolle med at støtte socialydelser af almen interesse, |
| --- | --- |

8.

Denne afgrænsning af begreber tjener i særlig grad til at påvise de juridiske konsekvenser af denne sondring og give de lokale operatører juridisk og finansiel vished med hensyn til anvendelsen af fællesskabsbestemmelserne på sociale ydelser af almen interesse og give dem et større råderum. Målet er desuden at give EU mulighed for yderligere at styrke de lokale og regionale operatørers rolle med at støtte socialydelser af almen interesse,

| 9. | Kommissionen bør i den sammenhæng arbejde for at understøtte de eksisterende bestemmelser, der gælder for socialydelser af almen interesse for at skabe større klarhed om socialydelser af almen interesse og undgå, at der eksisterer usikkerhed om gældende EU-lovgivning på området, |
| --- | --- |

9.

Kommissionen bør i den sammenhæng arbejde for at understøtte de eksisterende bestemmelser, der gælder for socialydelser af almen interesse for at skabe større klarhed om socialydelser af almen interesse og undgå, at der eksisterer usikkerhed om gældende EU-lovgivning på området,

| 10. | Endelig er det hensigtsmæssigt at se fremad for at sikre den nødvendige sammenhæng mellem EU's standpunkt i forbindelse med vedtagelsen af lovgivning om socialydelser af almen interesse og det standpunkt, EU vil anlægge under forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) om navnlig bestemmelserne om »social- og sundhedstjenester« under den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) — |
| --- | --- |

10.

Endelig er det hensigtsmæssigt at se fremad for at sikre den nødvendige sammenhæng mellem EU's standpunkt i forbindelse med vedtagelsen af lovgivning om socialydelser af almen interesse og det standpunkt, EU vil anlægge under forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationen (WTO) om navnlig bestemmelserne om »social- og sundhedstjenester« under den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) —

på den 67. plenarforsamling den 6.-7. december 2006 (mødet den 6. december) vedtaget følgende udtalelse:

1.   Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

| 1.1 | bifalder Kommissionens initiativ, som er en opfølgning af hvidbogen om forsyningspligtydelser, som bl.a. bebudede en mere systematisk tilgang til »de særlige træk, der kendetegner social- og sundhedsydelser af almen interesse« med henblik på at indkredse »de rammer, der finder anvendelse for dem«; |
| --- | --- |

1.1

bifalder Kommissionens initiativ, som er en opfølgning af hvidbogen om forsyningspligtydelser, som bl.a. bebudede en mere systematisk tilgang til »de særlige træk, der kendetegner social- og sundhedsydelser af almen interesse« med henblik på at indkredse »de rammer, der finder anvendelse for dem«;

| 1.2 | ser positivt på, at dette specifikke initiativ indgår i iværksættelsen af Lissabon-strategien og den socialpolitiske dagsorden, idet socialydelser af almen interesse, ligesom tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, dels er en kilde til solidaritet og konkurrenceevne for EU's økonomi, dels en potentiel kilde til job i lokalsamfundet og en grundlæggende del af den europæiske sociale model og de nationale sikringssystemer og ordninger for social inddragelse; |
| --- | --- |

1.2

ser positivt på, at dette specifikke initiativ indgår i iværksættelsen af Lissabon-strategien og den socialpolitiske dagsorden, idet socialydelser af almen interesse, ligesom tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, dels er en kilde til solidaritet og konkurrenceevne for EU's økonomi, dels en potentiel kilde til job i lokalsamfundet og en grundlæggende del af den europæiske sociale model og de nationale sikringssystemer og ordninger for social inddragelse;

| 1.3 | støtter meddelelsens tilgang, der anerkender socialydelsernes almene interesse. Disse grundlæggende og livsvigtige tjenesteydelser varetager også en særlig opgave inden for social sikring og solidaritet, og de leveres enten direkte af de lokale og regionale myndigheder, eller ansvaret for dem er overdraget til specifikke operatører. De er derfor underlagt medlemsstaternes regler, hvad angår målsætningerne for det offentliges socialpolitiske indsats. De bør som udgangspunkt være underlagt kravet om en korrekt udførelse af de betroede opgaver som fastlagt i traktatens artikel 16 og 86, stk. 2; |
| --- | --- |

1.3

støtter meddelelsens tilgang, der anerkender socialydelsernes almene interesse. Disse grundlæggende og livsvigtige tjenesteydelser varetager også en særlig opgave inden for social sikring og solidaritet, og de leveres enten direkte af de lokale og regionale myndigheder, eller ansvaret for dem er overdraget til specifikke operatører. De er derfor underlagt medlemsstaternes regler, hvad angår målsætningerne for det offentliges socialpolitiske indsats. De bør som udgangspunkt være underlagt kravet om en korrekt udførelse af de betroede opgaver som fastlagt i traktatens artikel 16 og 86, stk. 2;

| 1.4 | understreger i den forbindelse, at socialydelser af almen interesse ikke bør ses som en lavere kategori af tjenesteydelser til befolkningen, men tværtimod kan være med til at sikre samtlige borgere adgang til sociale kvalitetstjenesteydelser; |
| --- | --- |

1.4

understreger i den forbindelse, at socialydelser af almen interesse ikke bør ses som en lavere kategori af tjenesteydelser til befolkningen, men tværtimod kan være med til at sikre samtlige borgere adgang til sociale kvalitetstjenesteydelser;

| 1.5 | minder således om, at socialydelser af almen interesse har til formål at sikre opnåelsen af målsætningerne for de socialpolitikker, som henhører under medlemsstaternes ansvarsområde, som f.eks. socialsikring, imødekommelse af de grundlæggende sociale behov, dvs. sundhed, bolig, ældrepleje, samt hjælp til handicappede, almen og faglig uddannelse og beskæftigelse, samt solidaritet over for sårbare og afhængige persongrupper, der har størst behov for sociale ydelser; |
| --- | --- |

1.5

minder således om, at socialydelser af almen interesse har til formål at sikre opnåelsen af målsætningerne for de socialpolitikker, som henhører under medlemsstaternes ansvarsområde, som f.eks. socialsikring, imødekommelse af de grundlæggende sociale behov, dvs. sundhed, bolig, ældrepleje, samt hjælp til handicappede, almen og faglig uddannelse og beskæftigelse, samt solidaritet over for sårbare og afhængige persongrupper, der har størst behov for sociale ydelser;

| 1.6 | minder om, at socialydelser af almen interesse bidrager aktivt til den konkrete overholdelse af menneskerettighederne og respekten for den menneskelige værdighed, som er fastlagt i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og som er et resultat af medlemsstaternes fælles konstitutionelle tradition og deres internationale forpligtelser via navnlig Europarådets Reviderede Sociale Charter og Den Universelle Menneskerettighedserklæring; |
| --- | --- |

1.6

minder om, at socialydelser af almen interesse bidrager aktivt til den konkrete overholdelse af menneskerettighederne og respekten for den menneskelige værdighed, som er fastlagt i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og som er et resultat af medlemsstaternes fælles konstitutionelle tradition og deres internationale forpligtelser via navnlig Europarådets Reviderede Sociale Charter og Den Universelle Menneskerettighedserklæring;

| 1.7 | mener, at socialydelser af almen interesse bidrager til at løse de opgaver for EU, som er fastlagt i traktatens artikel 2 og 3, herunder navnlig et højt socialt beskyttelsesniveau, højnelse af livskvaliteten, indførelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed; |
| --- | --- |

1.7

mener, at socialydelser af almen interesse bidrager til at løse de opgaver for EU, som er fastlagt i traktatens artikel 2 og 3, herunder navnlig et højt socialt beskyttelsesniveau, højnelse af livskvaliteten, indførelse af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed;

| 1.8 | understreger i den forbindelse, at EU har interesse i, at socialydelser af almen interesse udvikles og moderniseres inden for en fast økonomisk og juridisk ramme og reguleres af de kompetente offentlige myndigheder på lokalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

1.8

understreger i den forbindelse, at EU har interesse i, at socialydelser af almen interesse udvikles og moderniseres inden for en fast økonomisk og juridisk ramme og reguleres af de kompetente offentlige myndigheder på lokalt og regionalt plan;

| 1.9 | hilser det velkommen, at Kommissionen sigter mod at indkredse de særlige kendetegn ved socialydelser af almen interesse samt at pege på, hvilke moderniseringstiltag der er nødvendige for at kunne imødekomme de sociale behov nu og fremover, som navnlig hænger sammen med befolkningens aldring og behovet for samhørighed og social inddragelse på det lokale og regionale plan; |
| --- | --- |

1.9

hilser det velkommen, at Kommissionen sigter mod at indkredse de særlige kendetegn ved socialydelser af almen interesse samt at pege på, hvilke moderniseringstiltag der er nødvendige for at kunne imødekomme de sociale behov nu og fremover, som navnlig hænger sammen med befolkningens aldring og behovet for samhørighed og social inddragelse på det lokale og regionale plan;

| 1.10 | er enigt i Kommissionens analyse af disse ydelsers særlige kendetegn, herunder specielt at de lokale og regionale ydelser bygger på solidaritetsprincippet, og at de er tilpasset den enkelte borgers behov. Disse særlige kendetegn bør tages med i betragtning i anvendelsen af fællesskabsbestemmelserne om det indre marked og konkurrence, eftersom disse ydelser kun har minimal indflydelse på den interne udveksling af tjenesteydelser i EU, og EU har interesse i, at de udvikles; |
| --- | --- |

1.10

er enigt i Kommissionens analyse af disse ydelsers særlige kendetegn, herunder specielt at de lokale og regionale ydelser bygger på solidaritetsprincippet, og at de er tilpasset den enkelte borgers behov. Disse særlige kendetegn bør tages med i betragtning i anvendelsen af fællesskabsbestemmelserne om det indre marked og konkurrence, eftersom disse ydelser kun har minimal indflydelse på den interne udveksling af tjenesteydelser i EU, og EU har interesse i, at de udvikles;

| 1.11 | er overbevist om, at man bør afbøde den manglende juridiske sikkerhed omkring betingelserne for anvendelse af fællesskabsbestemmelserne på ordninger til iværksættelse af socialydelser af almen interesse. I mangel af en juridisk sikkerhed for socialydelser af almen interesse har de alt for ofte en tendens til at blive underlagt de generelle konkurrence- og indre markedsregler, hvilket kan være uhensigtsmæssigt for de specifikke opgaver, som de har fået i opdrag af først og fremmest de lokale og regionale myndigheder. Denne juridiske usikkerhed blev tydeliggjort under debatten om, hvorvidt disse ydelser skulle omfattes af direktivforslaget om tjenesteydelser i det indre marked, og det førte til, at de blev udelukket fra direktivets anvendelsesområde; |
| --- | --- |

1.11

er overbevist om, at man bør afbøde den manglende juridiske sikkerhed omkring betingelserne for anvendelse af fællesskabsbestemmelserne på ordninger til iværksættelse af socialydelser af almen interesse. I mangel af en juridisk sikkerhed for socialydelser af almen interesse har de alt for ofte en tendens til at blive underlagt de generelle konkurrence- og indre markedsregler, hvilket kan være uhensigtsmæssigt for de specifikke opgaver, som de har fået i opdrag af først og fremmest de lokale og regionale myndigheder. Denne juridiske usikkerhed blev tydeliggjort under debatten om, hvorvidt disse ydelser skulle omfattes af direktivforslaget om tjenesteydelser i det indre marked, og det førte til, at de blev udelukket fra direktivets anvendelsesområde;

| 1.12 | er særligt tilfreds med, at der henvises til overholdelse af subsidiaritetsprincippet, som anerkender, at medlemsstaterne og deres decentrale myndigheder har enekompetence til at fastlægge forvaltningsmæssige principper for socialydelser af almen interesse samt deres finansiering og regulering; |
| --- | --- |

1.12

er særligt tilfreds med, at der henvises til overholdelse af subsidiaritetsprincippet, som anerkender, at medlemsstaterne og deres decentrale myndigheder har enekompetence til at fastlægge forvaltningsmæssige principper for socialydelser af almen interesse samt deres finansiering og regulering;

| 1.13 | mener desuden, at socialydelser af almen interesse principielt bør varetages af den bedst egnede leverandør. De krav, de skal opfylde, mht. forsyningspligt, adgang, kvalitet og decentral planlægning kan ikke dækkes spontant af markedet, men kræver en struktureret offentlig indgriben, specielt hvad angår leverings- og betalingsordningerne hos de lokale og regionale myndigheder, som er tættest på borgerne; |
| --- | --- |

1.13

mener desuden, at socialydelser af almen interesse principielt bør varetages af den bedst egnede leverandør. De krav, de skal opfylde, mht. forsyningspligt, adgang, kvalitet og decentral planlægning kan ikke dækkes spontant af markedet, men kræver en struktureret offentlig indgriben, specielt hvad angår leverings- og betalingsordningerne hos de lokale og regionale myndigheder, som er tættest på borgerne;

| 1.14 | mener, at den eksistentielle karakter af de behov, der skal imødekommes (bolig, sundhed, beskæftigelse), informationsasymmetri mellem leverandører og modtagere af socialydelser af almen interesse, og sårbarheden hos en stor del af modtagerne gør det nødvendigt og retfærdiggør, at leveringen af disse ydelser er undtaget fra de normale bestemmelser vedrørende forholdet mellem leverandør og kunde; |
| --- | --- |

1.14

mener, at den eksistentielle karakter af de behov, der skal imødekommes (bolig, sundhed, beskæftigelse), informationsasymmetri mellem leverandører og modtagere af socialydelser af almen interesse, og sårbarheden hos en stor del af modtagerne gør det nødvendigt og retfærdiggør, at leveringen af disse ydelser er undtaget fra de normale bestemmelser vedrørende forholdet mellem leverandør og kunde;

| 1.15 | mener ikke, at det er et spørgsmål om at bringe de grundlæggende frihedsrettigheder på det indre marked i konflikt med gennemførelsen af EU's grundlæggende rettigheder eller forpligtelsen til at levere forsyningspligtydelser, men tværtimod at bygge bro mellem dem ved at vedtage en EU-ramme, som er tilpasset disse tjenesteydelsers særlige kendetegn og de særlige opgaver, der er pålagt de offentlige og private operatører, og som tager hensyn til, at disse sociale ydelser generelt kun har lille indflydelse på den interne handel med tjenesteydelser i EU. Denne forenelighed bør ligeledes komme til udtryk i forbindelse med det indre marked og EU's udenrigspolitik, specielt i de internationale forhandlinger om handel med tjenesteydelser (GATS) på social- og sundhedsområdet; |
| --- | --- |

1.15

mener ikke, at det er et spørgsmål om at bringe de grundlæggende frihedsrettigheder på det indre marked i konflikt med gennemførelsen af EU's grundlæggende rettigheder eller forpligtelsen til at levere forsyningspligtydelser, men tværtimod at bygge bro mellem dem ved at vedtage en EU-ramme, som er tilpasset disse tjenesteydelsers særlige kendetegn og de særlige opgaver, der er pålagt de offentlige og private operatører, og som tager hensyn til, at disse sociale ydelser generelt kun har lille indflydelse på den interne handel med tjenesteydelser i EU. Denne forenelighed bør ligeledes komme til udtryk i forbindelse med det indre marked og EU's udenrigspolitik, specielt i de internationale forhandlinger om handel med tjenesteydelser (GATS) på social- og sundhedsområdet;

| 1.16 | går ud fra, at medlemsstaterne og deres interne kompetente myndigheder skal have enekompetence for disse tjenesteydelser. Regionsudvalget mener, at reglerne om anvendelse af EU-retten på den praktiske udførelse af socialydelser af almen interesse bør afklares, specielt i nedenstående sammenhænge:






  — | betingelserne for uddelegering af opgaver, der har karakter af forsyningspligtydelser, og betingelserne for forhåndsgodkendelse af støtte i form af kompensation; |
| --- | --- | --- |

1.16

går ud fra, at medlemsstaterne og deres interne kompetente myndigheder skal have enekompetence for disse tjenesteydelser. Regionsudvalget mener, at reglerne om anvendelse af EU-retten på den praktiske udførelse af socialydelser af almen interesse bør afklares, specielt i nedenstående sammenhænge:

—

betingelserne for uddelegering af opgaver, der har karakter af forsyningspligtydelser, og betingelserne for forhåndsgodkendelse af støtte i form af kompensation;

| — | indrømmelse af særlige og eksklusive rettigheder til navnlig nonprofit- og velgørenhedsorganisationer; |
| --- | --- |

—

indrømmelse af særlige og eksklusive rettigheder til navnlig nonprofit- og velgørenhedsorganisationer;

| — | fastlæggelse af klare og gennemskuelige bevillingsordninger, som navnlig sigter mod at skabe nogle rammer for de eksterne leverandører med det formål at afbøde skævheden i informationsstrømmen mellem modtagere og leverandører; |
| --- | --- |

—

fastlæggelse af klare og gennemskuelige bevillingsordninger, som navnlig sigter mod at skabe nogle rammer for de eksterne leverandører med det formål at afbøde skævheden i informationsstrømmen mellem modtagere og leverandører;

| — | solidarisk finansiering af disse ydelser, specielt betingelserne for overensstemmelse mellem Traktatens bestemmelser og finansieringsordningerne og de offentlige myndigheders økonomiske kompensation til leverandørerne for at sikre pålidelig adgang til social- og sundhedsydelser i lokalsamfundet og udvikling af nye ydelser til imødekommelse af nye behov; |
| --- | --- |

—

solidarisk finansiering af disse ydelser, specielt betingelserne for overensstemmelse mellem Traktatens bestemmelser og finansieringsordningerne og de offentlige myndigheders økonomiske kompensation til leverandørerne for at sikre pålidelig adgang til social- og sundhedsydelser i lokalsamfundet og udvikling af nye ydelser til imødekommelse af nye behov;

Regionsudvalget minder i den forbindelse om, at traktatens bestemmelser ikke bør anvendes på en sådan måde, at opfyldelsen af de offentlige tjenesteforpligtelser vanskeliggøres;

| 1.17 | understreger, at når medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder anvender managementprincipper og -betingelser i forbindelse med socialydelser af almen interesse, skal de overholde EU-traktatens overordnede principper, herunder principperne om ligebehandling, fri bevægelighed, fri konkurrence og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

1.17

understreger, at når medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder anvender managementprincipper og -betingelser i forbindelse med socialydelser af almen interesse, skal de overholde EU-traktatens overordnede principper, herunder principperne om ligebehandling, fri bevægelighed, fri konkurrence og gennemsigtighed;

| 1.18 | bemærker i den forbindelse, at overholdelsen af subsidiaritetsprincippet ikke bør forhindre EU i at bære det ansvar, det deler med medlemsstaterne, for at føre tilsyn med, at socialydelserne af almen interesse fungerer korrekt i henhold til traktatens artikel 16; |
| --- | --- |

1.18

bemærker i den forbindelse, at overholdelsen af subsidiaritetsprincippet ikke bør forhindre EU i at bære det ansvar, det deler med medlemsstaterne, for at føre tilsyn med, at socialydelserne af almen interesse fungerer korrekt i henhold til traktatens artikel 16;

| 1.19 | undrer sig over beslutningen om ikke at have inkluderet sundhedsydelser i meddelelsen, men noterer sig samtidig, at Kommissionen agter at behandle disse ydelser i et separat initiativ; det kræves allerede nu, at der i fremtiden præsenteres en klar definition af henholdsvis social- og sundhedsydelser, så der kan skelnes mellem de to begreber; |
| --- | --- |

1.19

undrer sig over beslutningen om ikke at have inkluderet sundhedsydelser i meddelelsen, men noterer sig samtidig, at Kommissionen agter at behandle disse ydelser i et separat initiativ; det kræves allerede nu, at der i fremtiden præsenteres en klar definition af henholdsvis social- og sundhedsydelser, så der kan skelnes mellem de to begreber;

| 1.20 | beklager, at Kommissionen nøjes med at opstille en liste over de »organisatoriske kendetegn« ved socialydelser af almen interesse og ikke griber chancen til at definere disse begreber mere præcist, specielt hvad angår de politiske retningslinjer, der ligger bag definitionen af disse ydelser i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.20

beklager, at Kommissionen nøjes med at opstille en liste over de »organisatoriske kendetegn« ved socialydelser af almen interesse og ikke griber chancen til at definere disse begreber mere præcist, specielt hvad angår de politiske retningslinjer, der ligger bag definitionen af disse ydelser i medlemsstaterne;

| 1.21 | mener under ingen omstændigheder, at denne liste over organisatoriske kendetegn kan anses for at være hverken udtømmende eller begrænsende, under hensyntagen til medlemsstaternes og de lokale myndigheders anerkendte frihed til at tilrettelægge socialydelser af almen interesse; |
| --- | --- |

1.21

mener under ingen omstændigheder, at denne liste over organisatoriske kendetegn kan anses for at være hverken udtømmende eller begrænsende, under hensyntagen til medlemsstaternes og de lokale myndigheders anerkendte frihed til at tilrettelægge socialydelser af almen interesse;

| 1.22 | bifalder, at Kommissionen påpeger, at der er et generelt behov for modernisering og kvalitet på området for sundhedsydelser af almen interesse, som imødekommes af den fortsatte decentralisering af tjenesteydelserne til det regionale og lokale plan; særligt med henblik på kvaliteten skal det også i fremtiden sikres, at leverandørerne af socialydelser er underlagt de kvalitetsstandarder og juridiske rammebetingelser, der gælder i den medlemsstat, hvor ydelsen leveres; |
| --- | --- |

1.22

bifalder, at Kommissionen påpeger, at der er et generelt behov for modernisering og kvalitet på området for sundhedsydelser af almen interesse, som imødekommes af den fortsatte decentralisering af tjenesteydelserne til det regionale og lokale plan; særligt med henblik på kvaliteten skal det også i fremtiden sikres, at leverandørerne af socialydelser er underlagt de kvalitetsstandarder og juridiske rammebetingelser, der gælder i den medlemsstat, hvor ydelsen leveres;

| 1.23 | støtter Kommissionens ønske om, at der foranstaltes overvågning af situationen omkring socialydelser af almen interesse i EU, og erklærer sig villig til at deltage fuldt ud i denne proces; |
| --- | --- |

1.23

støtter Kommissionens ønske om, at der foranstaltes overvågning af situationen omkring socialydelser af almen interesse i EU, og erklærer sig villig til at deltage fuldt ud i denne proces;

| 1.24 | hilser det velkommen, at Kommissionen har sammenkædet socialydelser af almen interesse med gennemgangen af de nationale handlingsplaner for social integration i betragtning af den lokale dimension af denne målsætning (8), men opfordrer alligevel Kommissionen til at specificere nærmere, hvordan den agter at anvende den åbne koordinationsmetode i opfølgningen af meddelelsen, og nærmere betegnet anføre, hvad den forventer af de forskellige interessenter i denne proces; |
| --- | --- |

1.24

hilser det velkommen, at Kommissionen har sammenkædet socialydelser af almen interesse med gennemgangen af de nationale handlingsplaner for social integration i betragtning af den lokale dimension af denne målsætning (8), men opfordrer alligevel Kommissionen til at specificere nærmere, hvordan den agter at anvende den åbne koordinationsmetode i opfølgningen af meddelelsen, og nærmere betegnet anføre, hvad den forventer af de forskellige interessenter i denne proces;

| 1.25 | støtter Kommissionens løfte om at overveje »behovet for og de retlige muligheder for at fremsætte et forslag til en retsakt« om socialydelser af almen interesse, hvorved den tilslutter sig Regionsudvalget, der mere generelt går ind for et »et forslag til rammelovgivning, som bør gøre det muligt at fastlægge visse fælles positive principper« for samtlige forsyningspligtydelser (9), men understreger samtidig, at disse to initiativer bør supplere hinanden og stemme overens. |
| --- | --- |

1.25

støtter Kommissionens løfte om at overveje »behovet for og de retlige muligheder for at fremsætte et forslag til en retsakt« om socialydelser af almen interesse, hvorved den tilslutter sig Regionsudvalget, der mere generelt går ind for et »et forslag til rammelovgivning, som bør gøre det muligt at fastlægge visse fælles positive principper« for samtlige forsyningspligtydelser (9), men understreger samtidig, at disse to initiativer bør supplere hinanden og stemme overens.

2.   Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

| 2.1 | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at afklare beskaffenheden af lovforslagene vedrørende socialydelser af almen interesse og at iværksætte den vigtige procedure for overvågning og dialog samt de foreslåede rapporter, der skal udarbejdes hvert andet år; |
| --- | --- |

2.1

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at afklare beskaffenheden af lovforslagene vedrørende socialydelser af almen interesse og at iværksætte den vigtige procedure for overvågning og dialog samt de foreslåede rapporter, der skal udarbejdes hvert andet år;

| 2.2 | opfordrer Kommissionen til at holde sit løfte om at overveje behovet for og de retlige muligheder for at fremsætte et forslag til en retsakt om socialydelser af almen interesse efter afslutningen af den åbne høringsproces; |
| --- | --- |

2.2

opfordrer Kommissionen til at holde sit løfte om at overveje behovet for og de retlige muligheder for at fremsætte et forslag til en retsakt om socialydelser af almen interesse efter afslutningen af den åbne høringsproces;

| 2.3 | opfordrer ligeledes endnu en gang Kommissionen (10) til at forberede et forslag til lovregulering, som gør det muligt at fastlægge nogle fælles positive principper for samtlige tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Forslaget skal fungere som paraply for andre supplerende lovforslag om navnlig socialydelser af almen interesse under henvisning til deres særlige kendetegn og skal sigte mod at skabe større retssikkerhed for de lokale og regionale myndigheder og tjenesteydelsesleverandørerne; |
| --- | --- |

2.3

opfordrer ligeledes endnu en gang Kommissionen (10) til at forberede et forslag til lovregulering, som gør det muligt at fastlægge nogle fælles positive principper for samtlige tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Forslaget skal fungere som paraply for andre supplerende lovforslag om navnlig socialydelser af almen interesse under henvisning til deres særlige kendetegn og skal sigte mod at skabe større retssikkerhed for de lokale og regionale myndigheder og tjenesteydelsesleverandørerne;

| 2.4 | opfordrer Kommissionen til at foretage en mere præcis og stringent klassificering (inddeling i kategorier) og definition (koncepter) af de berørte socialydelser af almen interesse og at tage højde for de krav om almen interesse, som medlemsstaterne har opstillet, og at anerkende disse som fuldgyldige definitionskriterier for disse ydelser; |
| --- | --- |

2.4

opfordrer Kommissionen til at foretage en mere præcis og stringent klassificering (inddeling i kategorier) og definition (koncepter) af de berørte socialydelser af almen interesse og at tage højde for de krav om almen interesse, som medlemsstaterne har opstillet, og at anerkende disse som fuldgyldige definitionskriterier for disse ydelser;

| 2.5 | anmoder i den forbindelse Kommissionen om ikke at lægge sig fast på bestemte definitioner, opgaver og organisatoriske kendetegn for socialydelser af almen interesse, idet der henvises til subsidiaritetsprincippet og medlemsstaternes frihed til at fastlægge principper, opgaver og finansierings- og forvaltningsmetoder; |
| --- | --- |

2.5

anmoder i den forbindelse Kommissionen om ikke at lægge sig fast på bestemte definitioner, opgaver og organisatoriske kendetegn for socialydelser af almen interesse, idet der henvises til subsidiaritetsprincippet og medlemsstaternes frihed til at fastlægge principper, opgaver og finansierings- og forvaltningsmetoder;

| 2.6 | foreslår, at Kommissionen sammen med Regionsudvalget løbende overvåger og evaluerer socialydelserne af almen interesse (specielt hvad angår alle borgeres ret til adgang til disse tjenesteydelser, de udbudte ydelsers økonomiske bæredygtighed, og det opnåede niveau i forhold til de opstillede målsætninger). |
| --- | --- |

2.6

foreslår, at Kommissionen sammen med Regionsudvalget løbende overvåger og evaluerer socialydelserne af almen interesse (specielt hvad angår alle borgeres ret til adgang til disse tjenesteydelser, de udbudte ydelsers økonomiske bæredygtighed, og det opnåede niveau i forhold til de opstillede målsætninger).

| 2.7 | bifalder, at Kommissionen har forpligtet sig til inden udgangen af første halvdel af 2007 at fremlægge sin første toårige rapport om socialydelser af almen interesse i form af resultaterne af sin undersøgelse af, hvordan sektoren fungerer, dens socioøkonomiske betydning samt konsekvenserne af fællesskabslovgivningen; |
| --- | --- |

2.7

bifalder, at Kommissionen har forpligtet sig til inden udgangen af første halvdel af 2007 at fremlægge sin første toårige rapport om socialydelser af almen interesse i form af resultaterne af sin undersøgelse af, hvordan sektoren fungerer, dens socioøkonomiske betydning samt konsekvenserne af fællesskabslovgivningen;

| 2.8 | opfordrer endelig til, at meddelelsens retningslinjer skal være i overensstemmelse med EU's eksterne politik i de internationale forhandlinger om handel med tjenesteydelser (GATS) på social- og sundhedsområdet; |
| --- | --- |

2.8

opfordrer endelig til, at meddelelsens retningslinjer skal være i overensstemmelse med EU's eksterne politik i de internationale forhandlinger om handel med tjenesteydelser (GATS) på social- og sundhedsområdet;

Bruxelles, den 6. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---

(1)  EUT C 73 af 23.3.2004.

1

(2)  EFT C 19 af 22.1.2002.

2

(3)  EUT C 43 af 18.2.2005.

3

(4)  EUT C 43 af 18.2.2005.

4

(5)  EUT C 71 af 22.3.2005.

5

(6)  EUT C 164 af 5.7.2005.

6

(7)  Forslag til Europa-Parlamentets betænkning af 13.7.2006 om en fremtidssikret europæisk social model, specielt pkt. 23 og 24.

7

(8)  Regionsudvalgets udtalelse ECOS-027 af 22.4.2004 om Den fælles rapport om social integration, som indeholder et resumé af resultaterne af gennemgangen af de nationale handlingsplaner for social integration, særligt pkt. 2.5 og 2.6.

8

(9)  Regionsudvalgets udtalelse ECOS-040 af 23.2.2005 om Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser, specielt punkt 1.18.

9

(10)  Regionsudvalgets udtalelse ECOS-040 af 23.2.2005 om Kommissionens hvidbog om forsyningspligtydelser, specielt punkt 1.18.

10

---

| 10.3.2007 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 57/39

---

Regionsudvalgets resolution om Kommissionens lovgivningsprogram og arbejdsprogram og regionsudvalgets prioriteringer for 2007

(2007/C 57/09)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2007 (KOM(2006) 629 endelig);

under henvisning til strategiske mål 2005-2009 (KOM(2005) 12 endelig);

under henvisning til Regionsudvalgets resolution om de politiske mål for 2006-2008 (CdR 11/2006 endelig);

under henvisning til Kommissionens meddelelse »Bidrag til tænkepausen og tiden derefter: Plan D for demokrati, dialog og debat« (KOM(2005) 494 endelig);

under henvisning til meddelelsen »En dagsorden for EU's borgere et resultatorienteret EU« (KOM(2006) 211 endelig);

under henvisning til protokol om samarbejdsformer mellem Europa-Kommissionen og Regionsudvalget (R/CdR 197/2005 pkt. 11) —

på den 67. plenarforsamling den 6.-7. december 2006, mødet den 7. december vedtaget følgende resolution:

Regionsudvalget,

bifalder Rumæniens og Bulgariens medlemskab af EU fra 1. januar 2007 som et skridt i retning af politisk stabilitet og velstand i Europa.

1.   Videreførelse af den europæiske forfatningsproces

Regionsudvalget,

| 1.1 | ønsker i anledning af festligholdelsen af 50-års dagen for Rom-traktaten den 22.-23. marts 2007 i den italienske hovedstad på ny at henlede opmærksomheden på behovet for at relancere forfatningsprocessen; |
| --- | --- |

1.1

ønsker i anledning af festligholdelsen af 50-års dagen for Rom-traktaten den 22.-23. marts 2007 i den italienske hovedstad på ny at henlede opmærksomheden på behovet for at relancere forfatningsprocessen;

| 1.2 | forventer, at bestemmelserne om institutionerne stadfæster de institutionelle landvindinger i udkastet til forfatningstraktat, som blev undertegnet af stats- og regeringscheferne den 29. oktober 2004, især for så vidt angår Den Europæiske Unions territoriale dimension; |
| --- | --- |

1.2

forventer, at bestemmelserne om institutionerne stadfæster de institutionelle landvindinger i udkastet til forfatningstraktat, som blev undertegnet af stats- og regeringscheferne den 29. oktober 2004, især for så vidt angår Den Europæiske Unions territoriale dimension;

| 1.3 | gentager sit ønske om ligesom Europa-Parlamentet, Kommissionen, de nationale parlamenter og det tyske formandskab at blive tilknyttet udarbejdelsen af Berlin-deklarationen af marts 2007, hvori Regionsudvalget ønsker at tilslutte sig den fornyede forpligtelse til et udvidet, bæredygtigt, åbent og konkurrencedygtigt Europa; |
| --- | --- |

1.3

gentager sit ønske om ligesom Europa-Parlamentet, Kommissionen, de nationale parlamenter og det tyske formandskab at blive tilknyttet udarbejdelsen af Berlin-deklarationen af marts 2007, hvori Regionsudvalget ønsker at tilslutte sig den fornyede forpligtelse til et udvidet, bæredygtigt, åbent og konkurrencedygtigt Europa;

| 1.4 | er fuldt bevidst om, hvad der står på spil i denne afgørende fase og hvilket ansvar der bl.a. hviler på de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget deltager i gennemførelsen af Plan D (demokrati, dialog og debat), især i forbindelse med decentralisering, med henblik på at fremme en åben og direkte dialog med borgerne i de europæiske byer og regioner om EU's fremtid og understreger de gensidige forpligtelser, der vil blive indgået mellem Regionsudvalget og Kommissionen med hensyn til indførelsen af en politik for decentral kommunikation; |
| --- | --- |

1.4

er fuldt bevidst om, hvad der står på spil i denne afgørende fase og hvilket ansvar der bl.a. hviler på de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget deltager i gennemførelsen af Plan D (demokrati, dialog og debat), især i forbindelse med decentralisering, med henblik på at fremme en åben og direkte dialog med borgerne i de europæiske byer og regioner om EU's fremtid og understreger de gensidige forpligtelser, der vil blive indgået mellem Regionsudvalget og Kommissionen med hensyn til indførelsen af en politik for decentral kommunikation;

| 1.5 | er overbevist om, at det er vigtigt at beregne omkostningerne ved ikke at have en forfatningstraktat for således at få debatten videreført, så borgerne får øjnene op for fordelene ved udkastet, og er villig til at bidrage med en beregning af disse omkostninger ud fra de lokale og regionale myndigheders perspektiv. |
| --- | --- |

1.5

er overbevist om, at det er vigtigt at beregne omkostningerne ved ikke at have en forfatningstraktat for således at få debatten videreført, så borgerne får øjnene op for fordelene ved udkastet, og er villig til at bidrage med en beregning af disse omkostninger ud fra de lokale og regionale myndigheders perspektiv.

2.   Europæiske styreformer

Regionsudvalget,

| 2.1 | hilser Kommissionens nye strategi for EU-borgerne velkommen, da den med afsæt i markeds- og proportionalitetsprincippet søger at konsolidere fællesskabsmetoden gennem fremme af »et projekt- og resultatorienteret Europa«, navnlig med henblik på fuld gennemførelse af et åbent og effektivt fungerende indre marked, større solidaritet og en strategi for bæredygtig udvikling og konsolidering af sikkerheden; |
| --- | --- |

2.1

hilser Kommissionens nye strategi for EU-borgerne velkommen, da den med afsæt i markeds- og proportionalitetsprincippet søger at konsolidere fællesskabsmetoden gennem fremme af »et projekt- og resultatorienteret Europa«, navnlig med henblik på fuld gennemførelse af et åbent og effektivt fungerende indre marked, større solidaritet og en strategi for bæredygtig udvikling og konsolidering af sikkerheden;

| 2.2 | beder indtrængende Kommissionen om fuldt ud at udfylde sin rolle som drivkraft for den europæiske integrationsproces og vogter af de europæiske traktater, og minder om, at en sammenhængende politisk vision, der over tid udmøntes i en konkret politik, er en forudsætning for »bedre lovgivning«; |
| --- | --- |

2.2

beder indtrængende Kommissionen om fuldt ud at udfylde sin rolle som drivkraft for den europæiske integrationsproces og vogter af de europæiske traktater, og minder om, at en sammenhængende politisk vision, der over tid udmøntes i en konkret politik, er en forudsætning for »bedre lovgivning«;

| 2.3 | bifalder, at Kommissionen forpligter sig til at føre en regelmæssig dialog med de unge. EU skal opfordre de unge til at være med til at forme Europas fremtid. Regionsudvalget har altid prioriteret skabelsen af et borgernes Europa og de unges integration i samfundet højt; |
| --- | --- |

2.3

bifalder, at Kommissionen forpligter sig til at føre en regelmæssig dialog med de unge. EU skal opfordre de unge til at være med til at forme Europas fremtid. Regionsudvalget har altid prioriteret skabelsen af et borgernes Europa og de unges integration i samfundet højt;

| 2.4 | kræver støtte til gennemførelsen af de europæiske lokale/regionale pagter, som i overensstemmelse med partnerskabsprincippet vil gøre det muligt at forbedre den territoriale samhørighed og fleksibiliteten i de politikker, der har stor indflydelse på lokalt og regionalt niveau, takket være et struktureret samarbejde mellem de forskellige forvaltningsniveauer, og opfordrer derfor Kommissionen til at forpligte sig til at genlancere testfasen for dette instrument; |
| --- | --- |

2.4

kræver støtte til gennemførelsen af de europæiske lokale/regionale pagter, som i overensstemmelse med partnerskabsprincippet vil gøre det muligt at forbedre den territoriale samhørighed og fleksibiliteten i de politikker, der har stor indflydelse på lokalt og regionalt niveau, takket være et struktureret samarbejde mellem de forskellige forvaltningsniveauer, og opfordrer derfor Kommissionen til at forpligte sig til at genlancere testfasen for dette instrument;

| 2.5 | plæderer for yderligere inddragelse af Regionsudvalget i alle faser af Fællesskabets beslutningsproces, ikke mindst i forbindelse med vurderingen af konsekvenserne af de vigtigste fællesskabspolitikker for det lokale og regionale niveau, og fremhæver desuden, at de lokale og regionale myndigheder, når de inddrages på den rigtige måde i udarbejdelsen af retsakter, kan spille en afgørende rolle i forbindelse med disses omsætning og gennemførelse; |
| --- | --- |

2.5

plæderer for yderligere inddragelse af Regionsudvalget i alle faser af Fællesskabets beslutningsproces, ikke mindst i forbindelse med vurderingen af konsekvenserne af de vigtigste fællesskabspolitikker for det lokale og regionale niveau, og fremhæver desuden, at de lokale og regionale myndigheder, når de inddrages på den rigtige måde i udarbejdelsen af retsakter, kan spille en afgørende rolle i forbindelse med disses omsætning og gennemførelse;

| 2.6 | fremhæver potentialet i forordningen om den nye europæiske gruppe for territorialt samarbejde som et innovative juridisk instrument til udvikling af det territoriale samarbejde, og ser frem til at bidrage til den praktiske gennemførelse af denne gennem konkrete initiativer, f.eks. inden for rammerne af samarbejdsaftalen med Europa-Kommissionen; |
| --- | --- |

2.6

fremhæver potentialet i forordningen om den nye europæiske gruppe for territorialt samarbejde som et innovative juridisk instrument til udvikling af det territoriale samarbejde, og ser frem til at bidrage til den praktiske gennemførelse af denne gennem konkrete initiativer, f.eks. inden for rammerne af samarbejdsaftalen med Europa-Kommissionen;

| 2.7 | finder det vigtigt til stadighed at sørge for, at EU-standarder og -principper gennemføres på den rigtige måde i kandidat- og ansøgerlande, og understreger, at man skal være meget omhyggelig med at sikre ægte decentralisering, respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed samt indførelsen af en moderne offentlig forvaltning. |
| --- | --- |

2.7

finder det vigtigt til stadighed at sørge for, at EU-standarder og -principper gennemføres på den rigtige måde i kandidat- og ansøgerlande, og understreger, at man skal være meget omhyggelig med at sikre ægte decentralisering, respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed samt indførelsen af en moderne offentlig forvaltning.

3.   Budgetreform

Regionsudvalget,

| 3.1. | bekræfter sin forpligtelse til at bidrage til reformen af EU's budgetmæssige rammer, og oplyser, at Regionsudvalgets præsidium har nedsat en arbejdsgruppe til dette formål. |
| --- | --- |

3.1.

bekræfter sin forpligtelse til at bidrage til reformen af EU's budgetmæssige rammer, og oplyser, at Regionsudvalgets præsidium har nedsat en arbejdsgruppe til dette formål.

4.   Velstand

Regionsudvalget,

| 4.1 | betoner behovet for løbende modernisering af den europæiske økonomi og den europæiske socialmodel gennem den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

4.1

betoner behovet for løbende modernisering af den europæiske økonomi og den europæiske socialmodel gennem den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse;

| 4.2 | fremhæver, at konklusionerne fra den Lissabon-overvågningsplatform, som Regionsudvalget oprettede i 2006, peger i retning af, at Lissabon-strategiens årlige styringscyklus skal fremme et mere synligt medansvar og engagement på alle berørte niveauer samt øget inddragelse af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

4.2

fremhæver, at konklusionerne fra den Lissabon-overvågningsplatform, som Regionsudvalget oprettede i 2006, peger i retning af, at Lissabon-strategiens årlige styringscyklus skal fremme et mere synligt medansvar og engagement på alle berørte niveauer samt øget inddragelse af de lokale og regionale myndigheder;

| 4.3 | anmoder derfor medlemsstaterne og Kommissionen om i højere grad at involvere de lokale og regionale myndigheder, eftersom Lissabon-strategien kun kan krones med held, hvis alle aktører inddrages fuldt ud i beslutningstagningen, gennemførelsen og overvågningen, og opfordrer Det Europæiske Råd, Kommissionen og medlemsstaterne til at deltage i den territoriale dialog 2007, der vil fokusere på byers og regioners bidrag til en vellykket implementering af strategien for vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

4.3

anmoder derfor medlemsstaterne og Kommissionen om i højere grad at involvere de lokale og regionale myndigheder, eftersom Lissabon-strategien kun kan krones med held, hvis alle aktører inddrages fuldt ud i beslutningstagningen, gennemførelsen og overvågningen, og opfordrer Det Europæiske Råd, Kommissionen og medlemsstaterne til at deltage i den territoriale dialog 2007, der vil fokusere på byers og regioners bidrag til en vellykket implementering af strategien for vækst og beskæftigelse;

| 4.4 | gentager, at det anser lokalt og regionalt forankrede forsyningspligtydelser for vigtige for opfyldelsen af Lissabon-strategiens målsætninger; |
| --- | --- |

4.4

gentager, at det anser lokalt og regionalt forankrede forsyningspligtydelser for vigtige for opfyldelsen af Lissabon-strategiens målsætninger;

| 4.5 | betoner via Lissabon-overvågningsplatformens konklusioner den store betydning af samhørighedspolitikken for finansieringen af lokale og regionale foranstaltninger med relation til Lissabon-strategien. Den studie, der blev udarbejdet i forbindelse med perspektivudtalelsen om den europæiske samhørighedspolitiks løftestangseffekt via strukturfondene, som vil blive vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling i februar 2007, viser, at EU's samhørighedspolitik pga. sine særlige karakteristika (partnerskab, additionalitet, strategisk programplanlægning og flerårig finansiering) på flere områder har haft betydelige virkninger og løftestangseffekter på det lokale og regionale niveau. Politikken er synlig og opfattes af de europæiske borgere som værende rummelig, da den konkret har bidraget til en forbedring af livskvaliteten; |
| --- | --- |

4.5

betoner via Lissabon-overvågningsplatformens konklusioner den store betydning af samhørighedspolitikken for finansieringen af lokale og regionale foranstaltninger med relation til Lissabon-strategien. Den studie, der blev udarbejdet i forbindelse med perspektivudtalelsen om den europæiske samhørighedspolitiks løftestangseffekt via strukturfondene, som vil blive vedtaget på Regionsudvalgets plenarforsamling i februar 2007, viser, at EU's samhørighedspolitik pga. sine særlige karakteristika (partnerskab, additionalitet, strategisk programplanlægning og flerårig finansiering) på flere områder har haft betydelige virkninger og løftestangseffekter på det lokale og regionale niveau. Politikken er synlig og opfattes af de europæiske borgere som værende rummelig, da den konkret har bidraget til en forbedring af livskvaliteten;

| 4.6 | hilser det planlagte initiativ »regioner for økonomisk ændring« velkommen som en lejlighed til at udveksle erfaringer mellem regionerne, koble territorialt samarbejde til mainstream-regionaludviklingsprogrammer og muliggøre tættere samarbejde mellem Europa-Kommissionen, medlemsstaterne og byer/regioner, anmoder Kommissionen om aktivt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udvælgelsen af prioriterede områder for initiativet og forventer fuld inddragelse i udviklingen af dette initiativ; |
| --- | --- |

4.6

hilser det planlagte initiativ »regioner for økonomisk ændring« velkommen som en lejlighed til at udveksle erfaringer mellem regionerne, koble territorialt samarbejde til mainstream-regionaludviklingsprogrammer og muliggøre tættere samarbejde mellem Europa-Kommissionen, medlemsstaterne og byer/regioner, anmoder Kommissionen om aktivt at inddrage de lokale og regionale myndigheder i udvælgelsen af prioriterede områder for initiativet og forventer fuld inddragelse i udviklingen af dette initiativ;

| 4.7 | bifalder Kommissionens forslag om en statusopgørelse over det europæiske samfund og en revurdering af det indre marked, som Regionsudvalget agter at bidrage til i form af perspektivudtalelse, støtter ambitionen om at fjerne hindringer for EU's indre marked, så EU-borgerne effektivt kan høste fordelene, men fremhæver samtidig, at solidaritet og social og territorial samhørighed fortsat skal udgøre et kerneelement i EU's politikudformning; |
| --- | --- |

4.7

bifalder Kommissionens forslag om en statusopgørelse over det europæiske samfund og en revurdering af det indre marked, som Regionsudvalget agter at bidrage til i form af perspektivudtalelse, støtter ambitionen om at fjerne hindringer for EU's indre marked, så EU-borgerne effektivt kan høste fordelene, men fremhæver samtidig, at solidaritet og social og territorial samhørighed fortsat skal udgøre et kerneelement i EU's politikudformning;

| 4.8 | bifalder Kommissionens målsætning om at tage yderligere skridt til en styrkelse af det europæiske forskningsrum, og påpeger, at potentialet i europæisk forskning og innovation afhænger af de enkelte regioners kapacitet og specialisering; ønsker løbende at følge oprettelsen af det europæiske teknologiske institut, idet det især fremhæver den afgørende klyngedannende rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med fremme af samarbejdet mellem universiteter og erhvervsliv, herunder især små og mellemstore virksomheder, og gentager, at en af forudsætningerne for et innovativt Europa med succes er indførelsen af et EU-patent; |
| --- | --- |

4.8

bifalder Kommissionens målsætning om at tage yderligere skridt til en styrkelse af det europæiske forskningsrum, og påpeger, at potentialet i europæisk forskning og innovation afhænger af de enkelte regioners kapacitet og specialisering; ønsker løbende at følge oprettelsen af det europæiske teknologiske institut, idet det især fremhæver den afgørende klyngedannende rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i forbindelse med fremme af samarbejdet mellem universiteter og erhvervsliv, herunder især små og mellemstore virksomheder, og gentager, at en af forudsætningerne for et innovativt Europa med succes er indførelsen af et EU-patent;

| 4.9 | understreger, at almen og faglig uddannelse samt livslang læring er afgørende, hvis vi skal kunne klare udfordringerne i forbindelse med globaliseringen, hvilket navnlig bør ske ved, at vi fremmer udviklingen af en velkvalificeret arbejdsstyrke, som er i stand til at imødekomme de hastigt ændrede krav på arbejdsmarkedet i et videnssamfund, og betoner behovet for at anerkende de lokale og regionale myndigheders nøglekompetencer på disse områder; |
| --- | --- |

4.9

understreger, at almen og faglig uddannelse samt livslang læring er afgørende, hvis vi skal kunne klare udfordringerne i forbindelse med globaliseringen, hvilket navnlig bør ske ved, at vi fremmer udviklingen af en velkvalificeret arbejdsstyrke, som er i stand til at imødekomme de hastigt ændrede krav på arbejdsmarkedet i et videnssamfund, og betoner behovet for at anerkende de lokale og regionale myndigheders nøglekompetencer på disse områder;

| 4.10 | mener desuden, at Europa har brug for en stærk iværksætterkultur, og agter fortsat at tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at promovere iværksætteri i skolerne som et fornuftigt karrierevalg, der bidrager til velstand i Europa, samt at opfordre Europa-Kommissionen til at genlancere sit program for unge iværksættere; |
| --- | --- |

4.10

mener desuden, at Europa har brug for en stærk iværksætterkultur, og agter fortsat at tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at promovere iværksætteri i skolerne som et fornuftigt karrierevalg, der bidrager til velstand i Europa, samt at opfordre Europa-Kommissionen til at genlancere sit program for unge iværksættere;

| 4.11 | gentager, at det er vigtigt at fremme informations- og kommunikationsteknologier, der bidrager til et regionalt og socialt retfærdigt informationssamfund, som omfatter alle borgerne og udstyrer dem med de fornødne færdigheder til at leve og arbejde i videnssamfundet, og vil til stadighed påse, at den regionale og lokale dimension tilgodeses i i2010-initiativet; |
| --- | --- |

4.11

gentager, at det er vigtigt at fremme informations- og kommunikationsteknologier, der bidrager til et regionalt og socialt retfærdigt informationssamfund, som omfatter alle borgerne og udstyrer dem med de fornødne færdigheder til at leve og arbejde i videnssamfundet, og vil til stadighed påse, at den regionale og lokale dimension tilgodeses i i2010-initiativet;

| 4.12 | er positivt stemt over for Europa-Kommissionens forslag om i forbindelse med udformningen af EU's fremtidige havpolitik at følge udviklingen i en integreret tilgang, der tager højde for alle andre politikker, der influerer på havmiljøet, herunder de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre den europæiske fiskeindustris bæredygtighed, og navnlig meddelelsen om EU's havnepolitik, og genfremsætter sit ønske om at blive inddraget i udarbejdelsen af denne integrerede politik og dens gennemførelse; |
| --- | --- |

4.12

er positivt stemt over for Europa-Kommissionens forslag om i forbindelse med udformningen af EU's fremtidige havpolitik at følge udviklingen i en integreret tilgang, der tager højde for alle andre politikker, der influerer på havmiljøet, herunder de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre den europæiske fiskeindustris bæredygtighed, og navnlig meddelelsen om EU's havnepolitik, og genfremsætter sit ønske om at blive inddraget i udarbejdelsen af denne integrerede politik og dens gennemførelse;

| 4.13 | understreger betydningen af midtvejsevalueringen af EU's transportpolitik og udtrykker sin hensigt om at fokusere på de forpligtelser, som EU allerede har indgået på området for at sikre deres fulde opfyldelse; ytrer ønske om at deltage i debatten om de initiativer, som Europa-Kommissionen sætter i gang om bytransport, havnepolitik, lufttransport og de transeuropæiske transportnet i perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

4.13

understreger betydningen af midtvejsevalueringen af EU's transportpolitik og udtrykker sin hensigt om at fokusere på de forpligtelser, som EU allerede har indgået på området for at sikre deres fulde opfyldelse; ytrer ønske om at deltage i debatten om de initiativer, som Europa-Kommissionen sætter i gang om bytransport, havnepolitik, lufttransport og de transeuropæiske transportnet i perioden 2007-2013;

| 4.14 | finder, at det er tid til grundige overvejelser over, hvordan man sikrer en fælles landbrugspolitik af høj kvalitet, og hvilken rolle en ny og bedre politik for udvikling af landdistrikterne skal spille efter 2013, og anmoder om iværksættelse af en høringsprocedure vedrørende bæredygtig udvikling, konkurrenceevne og innovation, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, fra begyndelsen af den nye planlægningsperiode i 2007; |
| --- | --- |

4.14

finder, at det er tid til grundige overvejelser over, hvordan man sikrer en fælles landbrugspolitik af høj kvalitet, og hvilken rolle en ny og bedre politik for udvikling af landdistrikterne skal spille efter 2013, og anmoder om iværksættelse af en høringsprocedure vedrørende bæredygtig udvikling, konkurrenceevne og innovation, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, fra begyndelsen af den nye planlægningsperiode i 2007;

| 4.15 | mener, at samordning på lokalt eller regionalt niveau mellem politikken for udvikling af landdistrikterne og regionalpolitikken er af vital betydning for optimal udnyttelse af de tildelte økonomiske ressourcer, og minder derfor om, at det tillægger det stor betydning, at de lokale og regionale myndigheder deltager i alle faser af udformningen og gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

4.15

mener, at samordning på lokalt eller regionalt niveau mellem politikken for udvikling af landdistrikterne og regionalpolitikken er af vital betydning for optimal udnyttelse af de tildelte økonomiske ressourcer, og minder derfor om, at det tillægger det stor betydning, at de lokale og regionale myndigheder deltager i alle faser af udformningen og gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikterne;

| 4.16 | tilskynder Kommissionen til at igangsætte en åben debat om sameksistens mellem genmodificerede, traditionelle og økologiske afgrøder, samt under respekt for de valg, som de lokale og regionale myndigheder har truffet i overensstemmelse med deres kompetencer, at fremme transparente løsninger, som forener såvel forbrugernes og landbrugernes interesser, som respekt for miljøet, beskyttelse af folkesundheden og fremme af forskning og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

4.16

tilskynder Kommissionen til at igangsætte en åben debat om sameksistens mellem genmodificerede, traditionelle og økologiske afgrøder, samt under respekt for de valg, som de lokale og regionale myndigheder har truffet i overensstemmelse med deres kompetencer, at fremme transparente løsninger, som forener såvel forbrugernes og landbrugernes interesser, som respekt for miljøet, beskyttelse af folkesundheden og fremme af forskning og konkurrenceevne.

5.   Solidaritet

Regionsudvalget

| 5.1 | erkender, at en aldrende befolkning er en af de hovedudfordringer, som Den Europæiske Union kommer til at stå overfor i årene fremover; understreger det nødvendige i at være opmærksom på aldringsproblematikken på alle politikområder og påpeger, at der bør anlægges regionalt diversificerede tilgange, da der er tale om store forskelle i aldringsmønstrene i de forskellige regioner; |
| --- | --- |

5.1

erkender, at en aldrende befolkning er en af de hovedudfordringer, som Den Europæiske Union kommer til at stå overfor i årene fremover; understreger det nødvendige i at være opmærksom på aldringsproblematikken på alle politikområder og påpeger, at der bør anlægges regionalt diversificerede tilgange, da der er tale om store forskelle i aldringsmønstrene i de forskellige regioner;

| 5.2 | udtrykker tilfredshed med Europa-Kommissionens initiativ til at opstille europæiske rammevilkår for økonomiske indvandrere med særlig vægt på højtuddannede migranter som en af reaktionerne på det voksende demografiske pres, så længe dette ikke undergraver udviklingen i tredjelande; |
| --- | --- |

5.2

udtrykker tilfredshed med Europa-Kommissionens initiativ til at opstille europæiske rammevilkår for økonomiske indvandrere med særlig vægt på højtuddannede migranter som en af reaktionerne på det voksende demografiske pres, så længe dette ikke undergraver udviklingen i tredjelande;

| 5.3 | opfordrer Europa-Kommissionen til at fremlægge en meddelelse, som opridser fælles principper for definition og klarlæggelse af »flexicurity«, især med hensyn til, hvordan denne tilgang kan kombinere arbejdsmarkedsfleksibilitet og udbygningen af færdigheder med en solid social beskyttelse, samtidig med at der tages hensyn til de forskellige medlemsstaters og regioners særlige forhold; |
| --- | --- |

5.3

opfordrer Europa-Kommissionen til at fremlægge en meddelelse, som opridser fælles principper for definition og klarlæggelse af »flexicurity«, især med hensyn til, hvordan denne tilgang kan kombinere arbejdsmarkedsfleksibilitet og udbygningen af færdigheder med en solid social beskyttelse, samtidig med at der tages hensyn til de forskellige medlemsstaters og regioners særlige forhold;

| 5.4 | udtrykker tilfredshed med »det europæiske år for lige muligheder — 2007« og Europa-Kommissionens ambition om at gøre status over den sociale situation i Den Europæiske Union med særlig vægt på spørgsmålene om adgang og muligheder med det sigte at opbygge en ny konsensus om de sociale udfordringer, som EU står over for; gentager behovet for at tage behørigt hensyn til bekæmpelse af forskelsbehandling som følge af alder, køn, etnisk baggrund, handicap, seksuel orientering, religion og tro; |
| --- | --- |

5.4

udtrykker tilfredshed med »det europæiske år for lige muligheder — 2007« og Europa-Kommissionens ambition om at gøre status over den sociale situation i Den Europæiske Union med særlig vægt på spørgsmålene om adgang og muligheder med det sigte at opbygge en ny konsensus om de sociale udfordringer, som EU står over for; gentager behovet for at tage behørigt hensyn til bekæmpelse af forskelsbehandling som følge af alder, køn, etnisk baggrund, handicap, seksuel orientering, religion og tro;

| 5.5 | ser frem til med den forestående fjerde rapport om økonomisk og social samhørighed vedrørende fremskridtene hen imod økonomisk, social og territorial samhørighed og bidraget til samhørigheden fra EU- og nationale politikker og fra strukturfondene, Samhørighedsfonden, andre finansielle instrumenter og Den Europæiske Investeringsbank og fremhæver samhørighedspolitikkens vigtige rolle i den kommende midtvejsevaluering af Fællesskabets budget. |
| --- | --- |

5.5

ser frem til med den forestående fjerde rapport om økonomisk og social samhørighed vedrørende fremskridtene hen imod økonomisk, social og territorial samhørighed og bidraget til samhørigheden fra EU- og nationale politikker og fra strukturfondene, Samhørighedsfonden, andre finansielle instrumenter og Den Europæiske Investeringsbank og fremhæver samhørighedspolitikkens vigtige rolle i den kommende midtvejsevaluering af Fællesskabets budget.

6.   Energi og klimaændringer

Regionsudvalget

| 6.1 | forventer, at den fornyede strategiske gennemgang af energipolitikken for Europa vil skabe ny fremdrift i en fælles tilgang til konkurrenceevne, energiforsyningssikkerhed og tackling af klimaændringerne; tilgangen bør være baseret på innovation og nye teknologier, vedvarende energi og energieffektivitet med det sigte at nedbringe afhængigheden af importeret energi fra tredjelande og at fuldføre det indre marked for gas og el; anmoder derfor om en styrkelse af dialogen mellem Europa-Kommissionen og de regionale og lokale myndigheder, som i fuldt omfang er inddraget i iværksættelsen af projekter, der fremmer anvendelsen af vedvarende energikilder og energieffektivitet; |
| --- | --- |

6.1

forventer, at den fornyede strategiske gennemgang af energipolitikken for Europa vil skabe ny fremdrift i en fælles tilgang til konkurrenceevne, energiforsyningssikkerhed og tackling af klimaændringerne; tilgangen bør være baseret på innovation og nye teknologier, vedvarende energi og energieffektivitet med det sigte at nedbringe afhængigheden af importeret energi fra tredjelande og at fuldføre det indre marked for gas og el; anmoder derfor om en styrkelse af dialogen mellem Europa-Kommissionen og de regionale og lokale myndigheder, som i fuldt omfang er inddraget i iværksættelsen af projekter, der fremmer anvendelsen af vedvarende energikilder og energieffektivitet;

| 6.2 | gentager sin støtte til Kommissionens bestræbelser på at modvirke klimaændringer og finder det nødvendigt, at den fremmer ambitiøse målsætninger under de internationale forhandlinger for perioden efter 2012, som bør inddrage både de største drivhusgasemissionslande og de vigtigste af de sektorer, der er årsag til klimaændringer; vil i løbet af 2007 fremlægge ideer til målene efter 2012; |
| --- | --- |

6.2

gentager sin støtte til Kommissionens bestræbelser på at modvirke klimaændringer og finder det nødvendigt, at den fremmer ambitiøse målsætninger under de internationale forhandlinger for perioden efter 2012, som bør inddrage både de største drivhusgasemissionslande og de vigtigste af de sektorer, der er årsag til klimaændringer; vil i løbet af 2007 fremlægge ideer til målene efter 2012;

| 6.3 | udtrykker tilfredshed med den nye vægt, som Europa-Kommissionen lægger på tilpasningen til klimaændringerne, da nogle af klimaændringens virkninger ikke længere kan undgås, understreger, at det er nødvendigt at anskue EU's politikker under hensyntagen til disse ændringer, anser det for en prioriteret opgave at styrke forskningen i klimaændringens økonomiske, økologiske og sociale virkninger i de forskellige regioner og at informere borgerne om disse virkninger og deres omkostninger og anmoder Kommissionen om at fremme udveksling af god praksis på området for at sætte de lokale og regionale myndigheder i stand til at udvikle tilpasningsmetoder, som kan finde anvendelse på de forskellige situationer, de forskellige europæiske byer og regioner befinder sig i. |
| --- | --- |

6.3

udtrykker tilfredshed med den nye vægt, som Europa-Kommissionen lægger på tilpasningen til klimaændringerne, da nogle af klimaændringens virkninger ikke længere kan undgås, understreger, at det er nødvendigt at anskue EU's politikker under hensyntagen til disse ændringer, anser det for en prioriteret opgave at styrke forskningen i klimaændringens økonomiske, økologiske og sociale virkninger i de forskellige regioner og at informere borgerne om disse virkninger og deres omkostninger og anmoder Kommissionen om at fremme udveksling af god praksis på området for at sætte de lokale og regionale myndigheder i stand til at udvikle tilpasningsmetoder, som kan finde anvendelse på de forskellige situationer, de forskellige europæiske byer og regioner befinder sig i.

7.   Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

Regionsudvalget

| 7.1 | henstiller, at man anerkender en fælles, europæisk politik for indvandring og asyl, som er bygget op omkring fem kriterier: et øget samarbejde mellem medlemsstaterne og tredjelande; sikring af de eksterne grænser og bekæmpelse af menneskesmugling; udvikling af sammenhængende og effektive politikker til beskyttelse af mindreårige; en tilbagesendelsespolitik; integration af indvandrere i samfundet. I denne politik bør der tages højde for til de territoriale myndigheders ansvarsopgaver ved iværksættelsen af Haag-programmets prioriteter, bl.a. med hensyn til beskæftigelsesfremmende integrationspolitik, ret til undervisning og uddannelse, adgang til sociale og sundhedsmæssige serviceydelser, indvandreres deltagelse i det sociale, kulturelle og politiske liv og adgang til tilbud vedrørende indlæring af værtslandets officielle sprog; |
| --- | --- |

7.1

henstiller, at man anerkender en fælles, europæisk politik for indvandring og asyl, som er bygget op omkring fem kriterier: et øget samarbejde mellem medlemsstaterne og tredjelande; sikring af de eksterne grænser og bekæmpelse af menneskesmugling; udvikling af sammenhængende og effektive politikker til beskyttelse af mindreårige; en tilbagesendelsespolitik; integration af indvandrere i samfundet. I denne politik bør der tages højde for til de territoriale myndigheders ansvarsopgaver ved iværksættelsen af Haag-programmets prioriteter, bl.a. med hensyn til beskæftigelsesfremmende integrationspolitik, ret til undervisning og uddannelse, adgang til sociale og sundhedsmæssige serviceydelser, indvandreres deltagelse i det sociale, kulturelle og politiske liv og adgang til tilbud vedrørende indlæring af værtslandets officielle sprog;

| 7.2 | udtrykker tilfredshed med Europa-Kommissionens nye initiativ vedrørende afholdelse af en årlig konference om integration af byer, hvoraf den første fandt sted i Rotterdam i oktober 2006. Bekræfter sit tilsagn om fortsat at ville spille en vigtig rolle i forbindelse med fremtidige konferencer, begyndende med den, der skal afholdes i Milano i 2007; |
| --- | --- |

7.2

udtrykker tilfredshed med Europa-Kommissionens nye initiativ vedrørende afholdelse af en årlig konference om integration af byer, hvoraf den første fandt sted i Rotterdam i oktober 2006. Bekræfter sit tilsagn om fortsat at ville spille en vigtig rolle i forbindelse med fremtidige konferencer, begyndende med den, der skal afholdes i Milano i 2007;

| 7.3 | anmoder derfor om, med henblik på etablering af et systematisk og struktureret institutionelt partnerskab, at blive inddraget i såvel den høringsfase om indvandring, som Europa-Kommissionen indleder i begyndelsen af 2007, som i den nye metode til evaluering af Haag-programmets iværksættelse, Europa-Kommissionen præsenterede i juni 2006; |
| --- | --- |

7.3

anmoder derfor om, med henblik på etablering af et systematisk og struktureret institutionelt partnerskab, at blive inddraget i såvel den høringsfase om indvandring, som Europa-Kommissionen indleder i begyndelsen af 2007, som i den nye metode til evaluering af Haag-programmets iværksættelse, Europa-Kommissionen præsenterede i juni 2006;

| 7.4 | bifalder, at Kommissionen har taget initiativ til at udarbejde en håndbog om indvandring og integration i løbet af 2007, understreger, at Regionsudvalget via sine medlemmer kan være en rig kilde til information og god praksis på dette område, og opfordrer derfor Kommissionen til at inddrage Regionsudvalget så tæt som muligt i forbindelse med udarbejdelsen af denne håndbog; |
| --- | --- |

7.4

bifalder, at Kommissionen har taget initiativ til at udarbejde en håndbog om indvandring og integration i løbet af 2007, understreger, at Regionsudvalget via sine medlemmer kan være en rig kilde til information og god praksis på dette område, og opfordrer derfor Kommissionen til at inddrage Regionsudvalget så tæt som muligt i forbindelse med udarbejdelsen af denne håndbog;

| 7.5 | fremhæver, at en række byer og regioner er særligt berørt af indvandringsstrømme, men mangler midlerne til at yde en passende humanitær hjælp ved massetilstrømning, og foreslår derfor, at Frontex får en stadig mere fremtrædende placering som koordinator for hjælp til de pågældende regioner; |
| --- | --- |

7.5

fremhæver, at en række byer og regioner er særligt berørt af indvandringsstrømme, men mangler midlerne til at yde en passende humanitær hjælp ved massetilstrømning, og foreslår derfor, at Frontex får en stadig mere fremtrædende placering som koordinator for hjælp til de pågældende regioner;

| 7.6 | minder om det nødvendige i at skabe en nøje balance mellem sikkerhedsbehovene i en globaliseret verden og grundlæggende individuelle rettigheder og frihedsrettigheder. |
| --- | --- |

7.6

minder om det nødvendige i at skabe en nøje balance mellem sikkerhedsbehovene i en globaliseret verden og grundlæggende individuelle rettigheder og frihedsrettigheder.

8.   Udvidelsen

Regionsudvalget

| 8.1 | opfordrer Europa-Kommissionen til at vurdere EU's integrationsevne i samarbejde de øvrige institutioner, herunder Regionsudvalget; erkender, at der pågår en offentlig debat om fremtidige udvidelser og udtrykker tilfredshed med denne; |
| --- | --- |

8.1

opfordrer Europa-Kommissionen til at vurdere EU's integrationsevne i samarbejde de øvrige institutioner, herunder Regionsudvalget; erkender, at der pågår en offentlig debat om fremtidige udvidelser og udtrykker tilfredshed med denne;

| 8.2 | støtter EU-udvidelsesprocessen omfattende Kroatien, Tyrkiet og de vestlige Balkanlande og giver tilsagn om at udvikle dialogen mellem de regionale og lokale myndigheder i EU og kandidatlandene og de lande, som potentielt er kandidater til tiltrædelse; mener, at det uagtet Tyrkiets fremtidige status inden for Den Europæiske Union er i Europas interesse fortsat at tilskynde Tyrkiet til at gå videre ad reformvejen. Planlægger at fortsætte de direkte kontakter med de lokale og regionale myndigheder i Tyrkiet med det sigte at nedsætte et blandet rådgivende udvalg ved først givne lejlighed. |
| --- | --- |

8.2

støtter EU-udvidelsesprocessen omfattende Kroatien, Tyrkiet og de vestlige Balkanlande og giver tilsagn om at udvikle dialogen mellem de regionale og lokale myndigheder i EU og kandidatlandene og de lande, som potentielt er kandidater til tiltrædelse; mener, at det uagtet Tyrkiets fremtidige status inden for Den Europæiske Union er i Europas interesse fortsat at tilskynde Tyrkiet til at gå videre ad reformvejen. Planlægger at fortsætte de direkte kontakter med de lokale og regionale myndigheder i Tyrkiet med det sigte at nedsætte et blandet rådgivende udvalg ved først givne lejlighed.

9.   Tale med en stærk stemme i verden

Regionsudvalget

| 9.1 | agter at bidrage til den demokratiske konsolidering i nabolandene og de vestlige Balkanlande ved at deltage i observationsopgaver ved regional- og lokalvalg og ved med sigte herpå at udvikle et passende interinstitutionelt samarbejde på fællesskabs- og europæisk plan; |
| --- | --- |

9.1

agter at bidrage til den demokratiske konsolidering i nabolandene og de vestlige Balkanlande ved at deltage i observationsopgaver ved regional- og lokalvalg og ved med sigte herpå at udvikle et passende interinstitutionelt samarbejde på fællesskabs- og europæisk plan;

| 9.2 | opmuntrer indtrængende iværksættelsen af den regionale Euromed-konference Barcelona + 10 og minder om betydningen af den institutionelle dialog mellem Den Europæiske Unions territoriale myndigheder og tredjelandepartnerne i Middelhavsområdet, når det drejer sig om at fremme udveksling af god praksis for regionale partnerskaber, decentraliseret samarbejde, decentraliseringsprocessen og god forvaltningsskik i euro-middelhavsområdet; henstiller med sigte herpå, at der etableres et forum for dialog mellem de regionale og lokale myndigheder i EU og partnerlandene i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

9.2

opmuntrer indtrængende iværksættelsen af den regionale Euromed-konference Barcelona + 10 og minder om betydningen af den institutionelle dialog mellem Den Europæiske Unions territoriale myndigheder og tredjelandepartnerne i Middelhavsområdet, når det drejer sig om at fremme udveksling af god praksis for regionale partnerskaber, decentraliseret samarbejde, decentraliseringsprocessen og god forvaltningsskik i euro-middelhavsområdet; henstiller med sigte herpå, at der etableres et forum for dialog mellem de regionale og lokale myndigheder i EU og partnerlandene i Middelhavsområdet;

| 9.3 | understreger det nødvendige i konstruktive forbindelser med lande i naboskabsområdet på det lokale og regionale plan, især langs Den Europæiske Unions nyligt trukne østlige grænser; |
| --- | --- |

9.3

understreger det nødvendige i konstruktive forbindelser med lande i naboskabsområdet på det lokale og regionale plan, især langs Den Europæiske Unions nyligt trukne østlige grænser;

| 9.4 | fremhæver, at forbindelserne bør udvikles og styrkes forbindelser i et omfang, som fører til etablering af strategiske partnerskaber med Rusland og den nye politikramme for den nordlige dimension; |
| --- | --- |

9.4

fremhæver, at forbindelserne bør udvikles og styrkes forbindelser i et omfang, som fører til etablering af strategiske partnerskaber med Rusland og den nye politikramme for den nordlige dimension;

| 9.5 | peger på den betydning, som gode styreformer har for skabelse af europæisk udviklingskonsensus og mener, at nærhedsprincippets anvendelse inden for det decentraliserede samarbejde udgør et nøgleelement i gode styreformer og i den europæiske udviklingspolitik; |
| --- | --- |

9.5

peger på den betydning, som gode styreformer har for skabelse af europæisk udviklingskonsensus og mener, at nærhedsprincippets anvendelse inden for det decentraliserede samarbejde udgør et nøgleelement i gode styreformer og i den europæiske udviklingspolitik;

| 10. | pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Unions formandskaber i 2007, dvs. det tyske og portugisiske formandskab. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Unions formandskaber i 2007, dvs. det tyske og portugisiske formandskab.

Bruxelles, den 7. december 2006.

Michel DELEBARRE

Formand for

Regionsudvalget

---