# Euroopa Liidu C 8/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.008.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 8 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide11. jaanuar 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.008.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 8

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide11. jaanuar 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 008/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 008/02 | Komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (
  2
  ) | 4 |
| 2012/C 008/03 | Komisjoni teatis – Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (
  2
  ) | 15 |
| 2012/C 008/04 | Komisjoni teatis – Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks antavat vähese tähtsusega abi käsitleva komisjoni määruse eelnõu sisu heakskiitmine (
  2
  ) | 23 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 008/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 008/02

Komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (
  2
  )

2

4

2012/C 008/03

Komisjoni teatis – Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (
  2
  )

2

15

2012/C 008/04

Komisjoni teatis – Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks antavat vähese tähtsusega abi käsitleva komisjoni määruse eelnõu sisu heakskiitmine (
  2
  )

2

23

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 008/05 | Euro vahetuskurss | 28 |
| 2012/C 008/06 | Teatis häid tavasid käsitlevate Euroopa Liidu juhendite kohta | 29 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 008/07 | Kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (
  2
  ) | 30 |
| 2012/C 008/08 | Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 31 |
| 2012/C 008/09 | Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 32 |
| 2012/C 008/10 | Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 33 |
| 2012/C 008/11 | Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 34 |
| 2012/C 008/12 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (
  2
  ) | 35 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 008/05

Euro vahetuskurss

28

2012/C 008/06

Teatis häid tavasid käsitlevate Euroopa Liidu juhendite kohta

29

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 008/07

Kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (
  2
  )

2

30

2012/C 008/08

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

31

2012/C 008/09

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

32

2012/C 008/10

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

33

2012/C 008/11

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

34

2012/C 008/12

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (
  2
  )

2

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2012/C 8/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.7.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32705 (11/N) |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk) |
| Õiguslik alus | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Maaelu areng (AGRI), metsandus, metsandus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 413 HUF (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.7.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32705 (11/N)

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Agrár-erdészeti rendszerek kialakítása – EMVA (1698/2005/EK 44. cikk)

Õiguslik alus

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az agrár-erdészeti rendszerek mezőgazdasági földterületeken történő első létrehozásához nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 46/2009. (IV. 16.) FVM rendelet

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Maaelu areng (AGRI), metsandus, metsandus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 413 HUF (miljonites)

| | Aastaeelarve: 137,67 HUF (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 137,67 HUF (miljonites)

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Muu puuvilja-, marja- ning pähklikasvatus, segapõllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.7.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32706 (11/N) |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk) |
| Õiguslik alus | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse, maaelu areng (AGRI), metsandus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 21 241,40 HUF (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.7.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32706 (11/N)

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Erdő-környezetvédelmi intézkedések – EMVA (1698/2005/EK 47. cikk)

Õiguslik alus

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdő-környezetvédelmi intézkedésekhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 124/2009. (IX. 24.) FVM rendelet

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse, maaelu areng (AGRI), metsandus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 21 241,40 HUF (miljonites)

| | Aastaeelarve: 7,08 HUF (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 7,08 HUF (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.10.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32707 (11/N) |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk) |
| Õiguslik alus | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Metsandus, keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 11 034 HUF (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.10.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32707 (11/N)

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Nem termelő beruházások erdőterületen – erdőszerkezet átalakítása – EMVA (1698/2005/EK 49. cikk)

Õiguslik alus

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdőszerkezet átalakításához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről” szóló 139/2009. (X. 22.) FVM rendelet

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Metsandus, keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 11 034 HUF (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.7.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.32709 (11/N) |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk) |
| Õiguslik alus | „Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Maaelu areng (AGRI), metsandus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 40 879,19 HUF (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.7.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.32709 (11/N)

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Mezőgazdasági területek első erdősítése – EMVA (1698/2005/EK 43. cikk)

Õiguslik alus

„Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól” szóló 88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Maaelu areng (AGRI), metsandus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 40 879,19 HUF (miljonites)

| | Aastaeelarve: 13 262,39 HUF (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 13 262,39 HUF (miljonites)

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/4

---

Komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 8/02

1.   TEATISE EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1. | Üldist majandushuvi pakkuvad teenused mitte üksnes ei põhine Euroopa Liidu ühistel väärtustel, vaid mängivad ka keskset rolli sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel. Liit ja selle liikmesriigid peavad igaüks oma võimete piires tagama, et kõnealused teenused toimiksid selliste põhimõtete alusel ja sellistel tingimustel, mis võimaldaksid neil täita oma eesmärke. |
| --- | --- |

1.

Üldist majandushuvi pakkuvad teenused mitte üksnes ei põhine Euroopa Liidu ühistel väärtustel, vaid mängivad ka keskset rolli sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel. Liit ja selle liikmesriigid peavad igaüks oma võimete piires tagama, et kõnealused teenused toimiksid selliste põhimõtete alusel ja sellistel tingimustel, mis võimaldaksid neil täita oma eesmärke.

| 2. | Teatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid saavad riiklikud või eraettevõtjad (1) pakkuda ilma liikmesriikide ametiasutuste rahalise toetuseta. Muid teenuseid saab pakkuda vaid tingimusel, et asjaomane ametiasutus annab teenusepakkujale rahalist hüvitist. Konkreetsete liidu eeskirjade puudumisel on liikmesriikidel üldjuhul vaba võimalus määrata, kuidas nende üldist majandushuvi pakkuvad teenused peaksid olema korraldatud ja rahastatud. |
| --- | --- |

2.

Teatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid saavad riiklikud või eraettevõtjad (1) pakkuda ilma liikmesriikide ametiasutuste rahalise toetuseta. Muid teenuseid saab pakkuda vaid tingimusel, et asjaomane ametiasutus annab teenusepakkujale rahalist hüvitist. Konkreetsete liidu eeskirjade puudumisel on liikmesriikidel üldjuhul vaba võimalus määrata, kuidas nende üldist majandushuvi pakkuvad teenused peaksid olema korraldatud ja rahastatud.

| 3. | Käesoleva teatise eesmärk on selgitada põhimõtteid, mille alusel kohaldatakse riigiabi eeskirju avalike teenuste hüvitamise suhtes (2). Seepärast keskendutakse neile riigiabi nõuetele, mis on avalike teenuste hüvitamise seisukohast kõige asjakohasemad. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva teatise eesmärk on selgitada põhimõtteid, mille alusel kohaldatakse riigiabi eeskirju avalike teenuste hüvitamise suhtes (2). Seepärast keskendutakse neile riigiabi nõuetele, mis on avalike teenuste hüvitamise seisukohast kõige asjakohasemad.

| 4. | Paralleelselt käesoleva teatisega kavandab komisjon vastu võtta üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud vähese tähtsusega abi käsitleva määruse, milles selgitatakse, et teatavad hüvitusmeetmed ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 tähenduses, (3) samuti otsuse, (4) milles kuulutatakse riigiabina käsitatavate teatavat tüüpi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitised lepinguga ühtesobivaks vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2 ja vabastatakse need aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, (5) ning raamistiku, milles sätestatakse tingimused, mille kohaselt otsuses hõlmamata üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antava riigiabi võib kuulutada ühtesobivaks vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2. |
| --- | --- |

4.

Paralleelselt käesoleva teatisega kavandab komisjon vastu võtta üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud vähese tähtsusega abi käsitleva määruse, milles selgitatakse, et teatavad hüvitusmeetmed ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 tähenduses, (3) samuti otsuse, (4) milles kuulutatakse riigiabina käsitatavate teatavat tüüpi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hüvitised lepinguga ühtesobivaks vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2 ja vabastatakse need aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, (5) ning raamistiku, milles sätestatakse tingimused, mille kohaselt otsuses hõlmamata üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antava riigiabi võib kuulutada ühtesobivaks vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2.

| 5. | Käesolev teatis ei piira muude liidu õiguse, eelkõige riigihankeid reguleerivate sätete ning aluslepingust ja liidu valdkondlikest õigusaktidest tulenevate nõuete kohaldamist. Kui riiklik ametiasutus otsustab usaldada teenuse pakkumise kolmandale isikule, peab see toimuma aluslepingu artiklitest 49–56 tuleneva, riigihankeid reguleerivate liidu õigusnormide, riigihankeid reguleerivate liidu direktiivide (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (6) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (7)) ja valdkondlike eeskirjade (8) kohaselt. Samuti peavad juhul, kui riigihangete direktiivid on osaliselt või täielikult kohaldamatud (näiteks direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas loetletud teenusekontsessioonid ja teenuselepingud, sealhulgas mitut liiki sotsiaalteenused), teenuse osutamise õiguse andmisel olema sellegipoolest täidetud lepingus sätestatud läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja vastastikuse tunnustamise nõuded (9). |
| --- | --- |

5.

Käesolev teatis ei piira muude liidu õiguse, eelkõige riigihankeid reguleerivate sätete ning aluslepingust ja liidu valdkondlikest õigusaktidest tulenevate nõuete kohaldamist. Kui riiklik ametiasutus otsustab usaldada teenuse pakkumise kolmandale isikule, peab see toimuma aluslepingu artiklitest 49–56 tuleneva, riigihankeid reguleerivate liidu õigusnormide, riigihankeid reguleerivate liidu direktiivide (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (6) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (7)) ja valdkondlike eeskirjade (8) kohaselt. Samuti peavad juhul, kui riigihangete direktiivid on osaliselt või täielikult kohaldamatud (näiteks direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas loetletud teenusekontsessioonid ja teenuselepingud, sealhulgas mitut liiki sotsiaalteenused), teenuse osutamise õiguse andmisel olema sellegipoolest täidetud lepingus sätestatud läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja vastastikuse tunnustamise nõuded (9).

| 6. | Komisjon vastab peale käesolevas teatises, otsuses 2012/21/EL ja komisjoni teatises „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (2011) käsitletavate küsimuste ka üksikküsimustele, mis tekivad riigiabi eeskirjade kohaldamisel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes. Komisjon teeb seda muu hulgas oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alase interaktiivse teabetalituse kaudu, mis on kättesaadav komisjoni veebisaidil (10). |
| --- | --- |

6.

Komisjon vastab peale käesolevas teatises, otsuses 2012/21/EL ja komisjoni teatises „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (2011) käsitletavate küsimuste ka üksikküsimustele, mis tekivad riigiabi eeskirjade kohaldamisel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes. Komisjon teeb seda muu hulgas oma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alase interaktiivse teabetalituse kaudu, mis on kättesaadav komisjoni veebisaidil (10).

| 7. | Käesoleva teatisega ei vaidlustata Euroopa Liidu Kohtu asjaomast pretsedendiõigust. |
| --- | --- |

7.

Käesoleva teatisega ei vaidlustata Euroopa Liidu Kohtu asjaomast pretsedendiõigust.

2.   RIIGIABI MÕISTEGA SEOTUD ÜLDSÄTTED

2.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| 8. | Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1 kehtivad riigiabi eeskirjad üldjuhul vaid siis, kui abisaaja on „ettevõtja”. Seepärast on asjaolu, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkujat tuleb lugeda ettevõtjaks või mitte, riigiabi eeskirjade kohaldamisel määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1 kehtivad riigiabi eeskirjad üldjuhul vaid siis, kui abisaaja on „ettevõtja”. Seepärast on asjaolu, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkujat tuleb lugeda ettevõtjaks või mitte, riigiabi eeskirjade kohaldamisel määrava tähtsusega.

2.1.1.   Üldpõhimõtted

| 9. | Euroopa Kohus on määratlenud ettevõtjaid sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist järjekindlalt majandustegevusega tegelevate üksustena (11). Seega sõltub konkreetse üksuse liigitamine ettevõtjaks täielikult tema tegevuse sisust. Sellel üldpõhimõttel on kolm olulist tagajärge:
  Esiteks ei ole üksuse riiklikust õigusest tulenev seisund otsustav. Näiteks võib üksust, mida liigitatakse riikliku õiguse kohaselt assotsiatsiooniks või spordiklubiks, lugeda sellegipoolest ettevõtjaks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ainus oluline kriteerium on siin, kas ta tegeleb majandustegevusega.
  Teiseks ei sõltu riigiabi eeskirjade kohaldamine sellest, kas üksus on loodud kasumi saamiseks. Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktika alusel võivad ka mittetulundusüksused pakkuda turul kaupu ja teenuseid (12). Kui kaupu ja/või teenuseid ei pakuta, jäävad mittetulundusüksused loomulikult riigiabi kontrollist täielikult välja.
  Kolmandaks on üksuse liigitamine ettevõtjaks alati seotud konkreetse tegevusega. Üksust, mis tegeleb nii majandustegevuse kui ka mitte-majandustegevusega, tuleb lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimesega. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Kohus on määratlenud ettevõtjaid sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nende rahastamise viisist järjekindlalt majandustegevusega tegelevate üksustena (11). Seega sõltub konkreetse üksuse liigitamine ettevõtjaks täielikult tema tegevuse sisust. Sellel üldpõhimõttel on kolm olulist tagajärge:

Esiteks ei ole üksuse riiklikust õigusest tulenev seisund otsustav. Näiteks võib üksust, mida liigitatakse riikliku õiguse kohaselt assotsiatsiooniks või spordiklubiks, lugeda sellegipoolest ettevõtjaks aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ainus oluline kriteerium on siin, kas ta tegeleb majandustegevusega.

Teiseks ei sõltu riigiabi eeskirjade kohaldamine sellest, kas üksus on loodud kasumi saamiseks. Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktika alusel võivad ka mittetulundusüksused pakkuda turul kaupu ja teenuseid (12). Kui kaupu ja/või teenuseid ei pakuta, jäävad mittetulundusüksused loomulikult riigiabi kontrollist täielikult välja.

Kolmandaks on üksuse liigitamine ettevõtjaks alati seotud konkreetse tegevusega. Üksust, mis tegeleb nii majandustegevuse kui ka mitte-majandustegevusega, tuleb lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimesega.

| 10. | Kaht eraldi juriidilist isikut võidakse riigiabi eeskirjade kohaldamise eesmärgil lugeda üht majandusüksust moodustavateks. Kõnealust majandusüksust loetakse asjaomaseks ettevõtjaks. Euroopa Kohus arvestab enamusosaluse olemasolu või funktsionaalseid, majanduslikke ja orgaanilisi sidemeid (13). Teisest küljest ei ole üksus, mis ei paku turul ei kaupu ega teenuseid, ettevõtja üksnes osaluse või enamusosaluse tõttu, juhul kui osalusest tuleneb vaid osaniku või liikme õiguste kasutamine ning olenevalt olukorrast dividendide saamine, mis on lihtsalt vara omamise tagajärg (14). |
| --- | --- |

10.

Kaht eraldi juriidilist isikut võidakse riigiabi eeskirjade kohaldamise eesmärgil lugeda üht majandusüksust moodustavateks. Kõnealust majandusüksust loetakse asjaomaseks ettevõtjaks. Euroopa Kohus arvestab enamusosaluse olemasolu või funktsionaalseid, majanduslikke ja orgaanilisi sidemeid (13). Teisest küljest ei ole üksus, mis ei paku turul ei kaupu ega teenuseid, ettevõtja üksnes osaluse või enamusosaluse tõttu, juhul kui osalusest tuleneb vaid osaniku või liikme õiguste kasutamine ning olenevalt olukorrast dividendide saamine, mis on lihtsalt vara omamise tagajärg (14).

| 11. | Selgitamaks majandustegevuse ja mitte-majandustegevuse erinevust, on Euroopa Kohus olnud järjekindlalt seisukohal, et mis tahes tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul, on majandustegevus (15). |
| --- | --- |

11.

Selgitamaks majandustegevuse ja mitte-majandustegevuse erinevust, on Euroopa Kohus olnud järjekindlalt seisukohal, et mis tahes tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul, on majandustegevus (15).

| 12. | Küsimus, kas teatava teenuse jaoks on olemas turg, võib sõltuda sellest, kuidas asjaomased liikmesriigid on selle teenuse korraldanud (16). Riigiabi eeskirjad kehtivad üksnes juhul, kui teatav tegevus toimub turukeskkonnas. Teatavate teenuste majanduslik olemus võib seega liikmesriigiti erineda. Pealegi võib konkreetse teenuse liigitus sõltuvalt poliitilistest valikutest või majandussündmustest aja jooksul muutuda. See, mis täna ei ole turutegevus, võib tulevikus selleks muutuda, ja vastupidi. |
| --- | --- |

12.

Küsimus, kas teatava teenuse jaoks on olemas turg, võib sõltuda sellest, kuidas asjaomased liikmesriigid on selle teenuse korraldanud (16). Riigiabi eeskirjad kehtivad üksnes juhul, kui teatav tegevus toimub turukeskkonnas. Teatavate teenuste majanduslik olemus võib seega liikmesriigiti erineda. Pealegi võib konkreetse teenuse liigitus sõltuvalt poliitilistest valikutest või majandussündmustest aja jooksul muutuda. See, mis täna ei ole turutegevus, võib tulevikus selleks muutuda, ja vastupidi.

| 13. | Ametiasutuse otsus mitte lubada kolmandatel isikutel teatavat teenust pakkuda (näiteks seepärast, et ta soovib pakkuda teenust ametiasutusesiseselt), ei välista majandustegevuse olemasolu. Vaatamata turu sulgemisele võib majandustegevus eksisteerida, kui muud turuosalised sooviksid ja suudaksid pakkuda teenust asjaomasel turul. Asjaolu, et konkreetset teenust pakutakse ametiasutusesiseselt, (17) ei välista üldjuhul tegevuse majanduslikku olemust (18). |
| --- | --- |

13.

Ametiasutuse otsus mitte lubada kolmandatel isikutel teatavat teenust pakkuda (näiteks seepärast, et ta soovib pakkuda teenust ametiasutusesiseselt), ei välista majandustegevuse olemasolu. Vaatamata turu sulgemisele võib majandustegevus eksisteerida, kui muud turuosalised sooviksid ja suudaksid pakkuda teenust asjaomasel turul. Asjaolu, et konkreetset teenust pakutakse ametiasutusesiseselt, (17) ei välista üldjuhul tegevuse majanduslikku olemust (18).

| 14. | Kuna majanduslike ja mittemajanduslike teenuste erinevus sõltub konkreetse liikmesriigi poliitilistest ja majanduslikest iseärasustest, ei ole võimalik koostada ammendavat nimekirja tegevustest, mis a priori ei oleks kunagi majanduslikud. Selline nimekiri ei pakuks tegelikku õiguskindlust ja seega oleks sellest vähe kasu. Selle asemel püütakse järgnevates punktides selgitada erinevust mitme olulise valdkonna näitel. |
| --- | --- |

14.

Kuna majanduslike ja mittemajanduslike teenuste erinevus sõltub konkreetse liikmesriigi poliitilistest ja majanduslikest iseärasustest, ei ole võimalik koostada ammendavat nimekirja tegevustest, mis a priori ei oleks kunagi majanduslikud. Selline nimekiri ei pakuks tegelikku õiguskindlust ja seega oleks sellest vähe kasu. Selle asemel püütakse järgnevates punktides selgitada erinevust mitme olulise valdkonna näitel.

| 15. | Aluslepingud ei sisalda majandustegevuse määratlust, ent kohtupraktika pakub erinevaid kriteeriume siseturu eeskirjade ja konkurentsiõiguse kohaldamiseks (19). |
| --- | --- |

15.

Aluslepingud ei sisalda majandustegevuse määratlust, ent kohtupraktika pakub erinevaid kriteeriume siseturu eeskirjade ja konkurentsiõiguse kohaldamiseks (19).

2.1.2.   Avaliku võimu teostamine

| 16. | Euroopa Kohtu praktikast järeldub, et aluslepingu artikkel 107 ei kehti, kui riik teostab avalikku võimu (20) või kui riiklikud ametiasutused toimivad riiklike ametiasutustena (21). Üksust võib lugeda avalikku võimu teostavaks juhul, kui asjaomane tegevusala on osa riigi olulistest funktsioonidest või on nende funktsioonidega seotud oma olemuse, eesmärgi ja seda reguleerivate eeskirjade poolest (22). Üldjuhul ei loeta majandustegevuseks tegevusalasid, mis on olemuslikult riikliku ametiasutuse eelisõiguste osa ja milles osaleb riik. Erandiks on juhud, kus asjaomane liikmesriik on otsustanud kehtestada turumehhanismid. Sellisteks tegevusaladeks on näiteks:






  a) | sõjavägi või politsei; |
| --- | --- | --- |

16.

Euroopa Kohtu praktikast järeldub, et aluslepingu artikkel 107 ei kehti, kui riik teostab avalikku võimu (20) või kui riiklikud ametiasutused toimivad riiklike ametiasutustena (21). Üksust võib lugeda avalikku võimu teostavaks juhul, kui asjaomane tegevusala on osa riigi olulistest funktsioonidest või on nende funktsioonidega seotud oma olemuse, eesmärgi ja seda reguleerivate eeskirjade poolest (22). Üldjuhul ei loeta majandustegevuseks tegevusalasid, mis on olemuslikult riikliku ametiasutuse eelisõiguste osa ja milles osaleb riik. Erandiks on juhud, kus asjaomane liikmesriik on otsustanud kehtestada turumehhanismid. Sellisteks tegevusaladeks on näiteks:

a)

sõjavägi või politsei;

| b) | lennuliikluse ohutus ja kontroll (23); |
| --- | --- |

b)

lennuliikluse ohutus ja kontroll (23);

| c) | mereliikluse ohutus ja kontroll (24); |
| --- | --- |

c)

mereliikluse ohutus ja kontroll (24);

| d) | saastevastane järelevalve (25) ning |
| --- | --- |

d)

saastevastane järelevalve (25) ning

| e) | vanglakaristuste korraldamine, rahastamine ja täideviimine (26). |
| --- | --- |

e)

vanglakaristuste korraldamine, rahastamine ja täideviimine (26).

2.1.3.   Sotsiaalkindlustus

| 17. | Kas sotsiaalkindlustust tuleks liigitada majandustegevuseks, sõltub sotsiaalkindlustussüsteemide korraldusest ja ülesehitusest. Põhimõtteliselt teevad Euroopa Kohus ja Üldkohus vahet solidaarsuspõhimõttel rajanevatel ja majanduslikel süsteemidel. |
| --- | --- |

17.

Kas sotsiaalkindlustust tuleks liigitada majandustegevuseks, sõltub sotsiaalkindlustussüsteemide korraldusest ja ülesehitusest. Põhimõtteliselt teevad Euroopa Kohus ja Üldkohus vahet solidaarsuspõhimõttel rajanevatel ja majanduslikel süsteemidel.

| 18. | Euroopa Kohus ja Üldkohus kasutavad mitmesuguseid kriteeriume määramaks kindlaks, kas sotsiaalkindlustussüsteem rajaneb solidaarsuspõhimõttel ega ole seega majandustegevus. Mitmesugused kriteeriumid:






  a) | kas süsteemiga liitumine on kohustuslik (27); |
| --- | --- | --- |

18.

Euroopa Kohus ja Üldkohus kasutavad mitmesuguseid kriteeriume määramaks kindlaks, kas sotsiaalkindlustussüsteem rajaneb solidaarsuspõhimõttel ega ole seega majandustegevus. Mitmesugused kriteeriumid:

a)

kas süsteemiga liitumine on kohustuslik (27);

| b) | kas süsteem täidab üksnes sotsiaalseid eesmärke (28); |
| --- | --- |

b)

kas süsteem täidab üksnes sotsiaalseid eesmärke (28);

| c) | kas süsteem on mittetulunduslik (29); |
| --- | --- |

c)

kas süsteem on mittetulunduslik (29);

| d) | kas hüvitised on tehtud sissemaksetest sõltumatud (30); |
| --- | --- |

d)

kas hüvitised on tehtud sissemaksetest sõltumatud (30);

| e) | kas makstavad hüvitised on proportsionaalsed kindlustatud isiku sissetulekutega või mitte (31) ning |
| --- | --- |

e)

kas makstavad hüvitised on proportsionaalsed kindlustatud isiku sissetulekutega või mitte (31) ning

| f) | kas süsteem on riikliku järelevalve all (32). |
| --- | --- |

f)

kas süsteem on riikliku järelevalve all (32).

| 19. | Selliseid solidaarsuspõhimõttel rajanevaid süsteeme tuleb eristada majanduslikest süsteemidest (33). Erinevalt solidaarsuspõhimõttel rajanevatest süsteemidest iseloomustab majanduslikke süsteeme sageli:






  a) | valikuline liikmesus (34); |
| --- | --- | --- |

19.

Selliseid solidaarsuspõhimõttel rajanevaid süsteeme tuleb eristada majanduslikest süsteemidest (33). Erinevalt solidaarsuspõhimõttel rajanevatest süsteemidest iseloomustab majanduslikke süsteeme sageli:

a)

valikuline liikmesus (34);

| b) | kapitaliseerimispõhimõte (väljamaksete sõltuvus tehtud sissemaksetest ja süsteemi finantstulemustest) (35); |
| --- | --- |

b)

kapitaliseerimispõhimõte (väljamaksete sõltuvus tehtud sissemaksetest ja süsteemi finantstulemustest) (35);

| c) | nende tulunduslik iseloom (36) ning |
| --- | --- |

c)

nende tulunduslik iseloom (36) ning

| d) | alussüsteemi toetusi täiendavate väljamaksete pakkumine (37). |
| --- | --- |

d)

alussüsteemi toetusi täiendavate väljamaksete pakkumine (37).

| 20. | Mõned süsteemid sisaldavad mõlema kategooria elemente. Sellistel juhtudel sõltub süsteemi liigitus erinevate elementide ja nende olulisuse analüüsist (38). |
| --- | --- |

20.

Mõned süsteemid sisaldavad mõlema kategooria elemente. Sellistel juhtudel sõltub süsteemi liigitus erinevate elementide ja nende olulisuse analüüsist (38).

2.1.4.   Tervishoid

| 21. | Liidu liikmesriikide tervishoiusüsteemid erinevad üksteisest märkimisväärselt. Mil määral eri tervishoiuteenuste pakkujad turukeskkonnas üksteisega konkureerivad, sõltub suurel määral järgmistest riiklikest iseärasustest. |
| --- | --- |

21.

Liidu liikmesriikide tervishoiusüsteemid erinevad üksteisest märkimisväärselt. Mil määral eri tervishoiuteenuste pakkujad turukeskkonnas üksteisega konkureerivad, sõltub suurel määral järgmistest riiklikest iseärasustest.

| 22. | Mõnes liikmesriigis on riiklikud haiglad riikliku tervishoiusüsteemi lahutamatu osa ja rajanevad peaaegu täielikult solidaarsuspõhimõttel (39). Selliseid haiglaid rahastatakse otse sotsiaalkindlustusmaksetest ja muudest riigi vahenditest ning need pakuvad oma teenuseid liikmetele üldise kindlustuskatte alusel tasuta (40). Euroopa Kohus ja Üldkohus on kinnitanud, et seal, kus eksisteerivad sellelaadsed struktuurid, ei toimi asjaomased organisatsioonid ettevõtjatena (41). |
| --- | --- |

22.

Mõnes liikmesriigis on riiklikud haiglad riikliku tervishoiusüsteemi lahutamatu osa ja rajanevad peaaegu täielikult solidaarsuspõhimõttel (39). Selliseid haiglaid rahastatakse otse sotsiaalkindlustusmaksetest ja muudest riigi vahenditest ning need pakuvad oma teenuseid liikmetele üldise kindlustuskatte alusel tasuta (40). Euroopa Kohus ja Üldkohus on kinnitanud, et seal, kus eksisteerivad sellelaadsed struktuurid, ei toimi asjaomased organisatsioonid ettevõtjatena (41).

| 23. | Kirjeldatud struktuuri korral ei ole majanduslik isegi see tegevus, mida saaks iseenesest pidada majanduslikuks, kuid mida viiakse läbi üksnes teise, mittemajandusliku teenuse pakkumiseks. Organisatsioon, kes ostab kaupu mittemajandusliku teenuse osutamiseks, ka juhul, kui ta ostab kaupu suures koguses, ei toimi ettevõtjana lihtsalt seepärast, et ta on asjaomasel turul ostja (42). |
| --- | --- |

23.

Kirjeldatud struktuuri korral ei ole majanduslik isegi see tegevus, mida saaks iseenesest pidada majanduslikuks, kuid mida viiakse läbi üksnes teise, mittemajandusliku teenuse pakkumiseks. Organisatsioon, kes ostab kaupu mittemajandusliku teenuse osutamiseks, ka juhul, kui ta ostab kaupu suures koguses, ei toimi ettevõtjana lihtsalt seepärast, et ta on asjaomasel turul ostja (42).

| 24. | Paljudes liikmesriikides pakuvad haiglad ja muud tervishoiuteenuse pakkujad oma teenuseid tasu eest, tulgu see kas otse patsientidelt või nende kindlustuselt (43). Sellistes süsteemides konkureerivad haiglad teataval määral tervishoiuteenuste pakkumises. Sellisel juhul ei piisa asjaolust, et tervishoiuteenust pakub riiklik haigla, tegevuse liigitamiseks mittemajanduslikuks. |
| --- | --- |

24.

Paljudes liikmesriikides pakuvad haiglad ja muud tervishoiuteenuse pakkujad oma teenuseid tasu eest, tulgu see kas otse patsientidelt või nende kindlustuselt (43). Sellistes süsteemides konkureerivad haiglad teataval määral tervishoiuteenuste pakkumises. Sellisel juhul ei piisa asjaolust, et tervishoiuteenust pakub riiklik haigla, tegevuse liigitamiseks mittemajanduslikuks.

| 25. | Euroopa Kohus ja Üldkohus on ka selgitanud, et tervishoiuteenuseid, mida pakuvad tasu eest ja omal riskil sõltumatud arstid ja muud eraõiguslikud ettevõtjad, tuleb lugeda majandustegevuseks (44). Samad põhimõtted kehtiksid sõltumatute apteekide suhtes. |
| --- | --- |

25.

Euroopa Kohus ja Üldkohus on ka selgitanud, et tervishoiuteenuseid, mida pakuvad tasu eest ja omal riskil sõltumatud arstid ja muud eraõiguslikud ettevõtjad, tuleb lugeda majandustegevuseks (44). Samad põhimõtted kehtiksid sõltumatute apteekide suhtes.

2.1.5.   Haridus

| 26. | Liidu kohtupraktikas on määratud kindlaks, et riikliku haridussüsteemi raames korraldatud ja riigi järelevalve all olevat riiklikku haridusteenust võib lugeda mittemajanduslikuks tegevuseks. Seoses sellega on Euroopa Kohus viidanud, et
  „[riigil] ei olnud üldreeglina riigieelarvest ja mitte õppijate või nende vanemate poolt rahastatava riikliku haridussüsteemi loomisel ja ülalpidamisel kavatsust arendada tasulist tegevust, vaid ta täitis oma sotsiaalseid, kultuurilisi ja haridusalaseid ülesandeid oma elanike suhtes” (45). |
| --- | --- |

26.

Liidu kohtupraktikas on määratud kindlaks, et riikliku haridussüsteemi raames korraldatud ja riigi järelevalve all olevat riiklikku haridusteenust võib lugeda mittemajanduslikuks tegevuseks. Seoses sellega on Euroopa Kohus viidanud, et

„[riigil] ei olnud üldreeglina riigieelarvest ja mitte õppijate või nende vanemate poolt rahastatava riikliku haridussüsteemi loomisel ja ülalpidamisel kavatsust arendada tasulist tegevust, vaid ta täitis oma sotsiaalseid, kultuurilisi ja haridusalaseid ülesandeid oma elanike suhtes” (45).

| 27. | Sama kohtupraktika kohaselt ei mõjuta riikliku hariduse mittemajanduslikku iseloomu põhimõtteliselt asjaolu, et õpilastel või nende vanematel tuleb mõnikord tasuda õppemaksu või sisseastumismakse, mis aitavad kanda süsteemi toimimiskulusid. Sellised rahalised panused katavad sageli vaid murdosa teenuse tegelikest kuludest ja neid ei saa lugeda tasuks osutatud teenuse eest. Seega ei muuda need peamiselt riigi vahenditest rahastatava üldise haridusteenuse mittemajanduslikku olemust (46). Need põhimõtted võivad hõlmata selliseid riiklikke haridusteenuseid nagu kutseõpe, (47) era- ja riiklikud algkoolid (48) ning lasteaiad, (49) kõrvaltegevus ülikooli õppejõuna (50) ja hariduse andmine ülikoolides (51). |
| --- | --- |

27.

Sama kohtupraktika kohaselt ei mõjuta riikliku hariduse mittemajanduslikku iseloomu põhimõtteliselt asjaolu, et õpilastel või nende vanematel tuleb mõnikord tasuda õppemaksu või sisseastumismakse, mis aitavad kanda süsteemi toimimiskulusid. Sellised rahalised panused katavad sageli vaid murdosa teenuse tegelikest kuludest ja neid ei saa lugeda tasuks osutatud teenuse eest. Seega ei muuda need peamiselt riigi vahenditest rahastatava üldise haridusteenuse mittemajanduslikku olemust (46). Need põhimõtted võivad hõlmata selliseid riiklikke haridusteenuseid nagu kutseõpe, (47) era- ja riiklikud algkoolid (48) ning lasteaiad, (49) kõrvaltegevus ülikooli õppejõuna (50) ja hariduse andmine ülikoolides (51).

| 28. | Sellist haridusteenuste riiklikku pakkumist tuleb eristada nendest teenustest, mida rahastatakse peamiselt lapsevanemate või õpilaste poolt või ärituludest. Näiteks jäävad täielikult üliõpilaste poolt rahastatavad kõrgharidust pakkuvad äriettevõtjad ilmselgelt sellest kategooriast välja. Teatavates liikmesriikides saavad haridusteenuseid pakkuda ka riiklikud asutused, mida tuleks nende olemuse, rahastamisstruktuuri ja konkureerivate eraõiguslike organisatsioonide olemasolu tõttu majandustegevusega tegelevateks lugeda. |
| --- | --- |

28.

Sellist haridusteenuste riiklikku pakkumist tuleb eristada nendest teenustest, mida rahastatakse peamiselt lapsevanemate või õpilaste poolt või ärituludest. Näiteks jäävad täielikult üliõpilaste poolt rahastatavad kõrgharidust pakkuvad äriettevõtjad ilmselgelt sellest kategooriast välja. Teatavates liikmesriikides saavad haridusteenuseid pakkuda ka riiklikud asutused, mida tuleks nende olemuse, rahastamisstruktuuri ja konkureerivate eraõiguslike organisatsioonide olemasolu tõttu majandustegevusega tegelevateks lugeda.

| 29. | Komisjon selgitas ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, (52) et ülikoolide ja teadusasutuste teatav tegevus jääb riigiabi eeskirjade reguleerimisalast välja. See käib peamiselt teadusasutuste esmase tegevuse kohta:






  a) | koolitus töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

29.

Komisjon selgitas ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, (52) et ülikoolide ja teadusasutuste teatav tegevus jääb riigiabi eeskirjade reguleerimisalast välja. See käib peamiselt teadusasutuste esmase tegevuse kohta:

a)

koolitus töötajate oskuste suurendamiseks ja parandamiseks;

| b) | sõltumatu teadus- ja arendustegevus teadmiste suurendamise ja arusaamise parandamise nimel, sealhulgas teadus- ja arenduskoostöö ning |
| --- | --- |

b)

sõltumatu teadus- ja arendustegevus teadmiste suurendamise ja arusaamise parandamise nimel, sealhulgas teadus- ja arenduskoostöö ning

| c) | uuringutulemuste levitamine. |
| --- | --- |

c)

uuringutulemuste levitamine.

| 30. | Lisaks sellele on komisjon selgitanud, et tehnoloogiasiirdega seotud tegevus (litsentsid, järelteadmiste loomine või teadusasutuse loodud teadmiste muu kasutamisviis) on mittemajanduslik juhul, kui kõnealune tegevus toimub asutuse sees (53) ja kogu sissetulek sellest investeeritakse uuesti asjaomaste teadusasutuse esmastesse tegevustesse (54). |
| --- | --- |

30.

Lisaks sellele on komisjon selgitanud, et tehnoloogiasiirdega seotud tegevus (litsentsid, järelteadmiste loomine või teadusasutuse loodud teadmiste muu kasutamisviis) on mittemajanduslik juhul, kui kõnealune tegevus toimub asutuse sees (53) ja kogu sissetulek sellest investeeritakse uuesti asjaomaste teadusasutuse esmastesse tegevustesse (54).

2.2.   Riigi vahendid

| 31. | Riigiabina aluslepingu artikli 107 tähenduses saab käsitada üksnes otseselt või kaudselt riigi vahenditest antavaid eeliseid (55). Eravahenditest rahastatavad eelised võivad tugevdada teatavate ettevõtjate positsiooni, kuid ei kuulu aluslepingu artikli 107 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

31.

Riigiabina aluslepingu artikli 107 tähenduses saab käsitada üksnes otseselt või kaudselt riigi vahenditest antavaid eeliseid (55). Eravahenditest rahastatavad eelised võivad tugevdada teatavate ettevõtjate positsiooni, kuid ei kuulu aluslepingu artikli 107 reguleerimisalasse.

| 32. | Selline riigi vahendite ümberpaigutamine võib toimuda mitmes vormis, näiteks otsetoetused, maksusoodustused ja mitterahalised hüvitised. Eelkõige on riigi vahenditest loobumine see, kui riik ei nõua teatavate teenuste eest turuhinda. Ka Euroopa Kohus kinnitas oma otsuses, mille ta tegi kohtuasjas C-482/99 Prantsusmaa vs. komisjon, (56) et riikliku ettevõtja vahendid on riigi vahendid aluslepingu artikli 107 tähenduses, sest riiklikud ametiasutused saavad neid vahendeid kontrollida. Juhul kui ettevõtjat, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, rahastatakse riikliku ettevõtja käest saadavate vahenditega ja see rahastamine on seostatav riigiga, võib tegemist olla riigiabiga. |
| --- | --- |

32.

Selline riigi vahendite ümberpaigutamine võib toimuda mitmes vormis, näiteks otsetoetused, maksusoodustused ja mitterahalised hüvitised. Eelkõige on riigi vahenditest loobumine see, kui riik ei nõua teatavate teenuste eest turuhinda. Ka Euroopa Kohus kinnitas oma otsuses, mille ta tegi kohtuasjas C-482/99 Prantsusmaa vs. komisjon, (56) et riikliku ettevõtja vahendid on riigi vahendid aluslepingu artikli 107 tähenduses, sest riiklikud ametiasutused saavad neid vahendeid kontrollida. Juhul kui ettevõtjat, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, rahastatakse riikliku ettevõtja käest saadavate vahenditega ja see rahastamine on seostatav riigiga, võib tegemist olla riigiabiga.

| 33. | Riigi tegevusalal toimuv tegevus või kasutuslitsentside või muude majanduslikku väärtust omavate eri- või ainuõiguste andmine ilma pakkumismenetluseta võib tähendada riigi vahenditest loobumist ja luua nende saajatele eelise (57). |
| --- | --- |

33.

Riigi tegevusalal toimuv tegevus või kasutuslitsentside või muude majanduslikku väärtust omavate eri- või ainuõiguste andmine ilma pakkumismenetluseta võib tähendada riigi vahenditest loobumist ja luua nende saajatele eelise (57).

| 34. | Liikmesriigid võivad mõnel juhul rahastada üldist majandushuvi pakkuvat teenust teatavate ettevõtjate või kasutajate makstavatest tasudest või osamaksudest, mis antakse üle ettevõtjale, kellele on tehtud ülesandeks kõnealuse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine. Euroopa Kohus on uurinud sellist rahastamiskorda, eelkõige oma otsuses kohtuasjas 173/73: Itaalia vs. komisjon, (58) milles on öeldud:
  „Kuna kõnealuseid vahendeid rahastatakse riigi õigusega sätestatud kohustuslike osamaksude kaudu ja neid, nagu käesoleva juhtumi puhul, hallatakse ja jagatakse kooskõlas osutatud õigussätetega, tuleb neid lugeda riigi vahenditeks (aluslepingu) artikli (107) tähenduses ning seda isegi juhul, kui neid haldavad asutused, mis ei ole riiklikud ametiasutused.” |
| --- | --- |

34.

Liikmesriigid võivad mõnel juhul rahastada üldist majandushuvi pakkuvat teenust teatavate ettevõtjate või kasutajate makstavatest tasudest või osamaksudest, mis antakse üle ettevõtjale, kellele on tehtud ülesandeks kõnealuse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine. Euroopa Kohus on uurinud sellist rahastamiskorda, eelkõige oma otsuses kohtuasjas 173/73: Itaalia vs. komisjon, (58) milles on öeldud:

„Kuna kõnealuseid vahendeid rahastatakse riigi õigusega sätestatud kohustuslike osamaksude kaudu ja neid, nagu käesoleva juhtumi puhul, hallatakse ja jagatakse kooskõlas osutatud õigussätetega, tuleb neid lugeda riigi vahenditeks (aluslepingu) artikli (107) tähenduses ning seda isegi juhul, kui neid haldavad asutused, mis ei ole riiklikud ametiasutused.”

| 35. | Samuti kinnitas Euroopa Kohus oma otsuses liidetud kohtuasjades C-78/90 kuni C-83/90: Compagnie Commerciale de l’Ouest, (59) et maksutaolistest lõivudest rahastatavad meetmed on riigi vahenditest rahastatavad meetmed. |
| --- | --- |

35.

Samuti kinnitas Euroopa Kohus oma otsuses liidetud kohtuasjades C-78/90 kuni C-83/90: Compagnie Commerciale de l’Ouest, (59) et maksutaolistest lõivudest rahastatavad meetmed on riigi vahenditest rahastatavad meetmed.

| 36. | Seega on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste käitamiseks mõeldud hüvitusmaksed, mida rahastatakse maksutaolistest lõivudest või riigi poolt kehtestatud kohustuslikest osamaksudest ning mida hallatakse ja jagatakse kooskõlas õigussätetega, riigi vahenditest tehtavad hüvitusmaksed. |
| --- | --- |

36.

Seega on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste käitamiseks mõeldud hüvitusmaksed, mida rahastatakse maksutaolistest lõivudest või riigi poolt kehtestatud kohustuslikest osamaksudest ning mida hallatakse ja jagatakse kooskõlas õigussätetega, riigi vahenditest tehtavad hüvitusmaksed.

2.3.   Mõju kaubandusele

| 37. | Et olla hõlmatud aluslepingu artikliga 107, peab avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis mõjutama või ähvardama mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellise mõju eeltingimuseks on üldjuhul konkurentsile avatud turu olemasolu. Seega kohaldatakse juhul, kui liidu või riiklike õigusaktidega või de facto majandusarengu kaudu avatakse turud konkurentsile, riigiabi eeskirju. Sellises olukorras on liikmesriikidel õigus otsustada, kuidas määratleda, korraldada ja rahastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mille suhtes kohaldatakse riigiabi kontrolli, kui teenuste pakkujale, olgu siis riiklikele või eraettevõtjatele (sealhulgas ametiasutusesisestele teenuste pakkujatele) makstakse hüvitist. Juhul kui turg on reserveeritud ühele konkreetsele ettevõtjale (sealhulgas ametiasutusesisesele teenuste pakkujale), kohaldatakse kõnealusele ettevõtjale makstava hüvitise suhtes samuti riigiabi kontrolli. Kui majandustegevus on konkurentsile avatud, võib otsus tagada üldist majandushuvi pakkuvad teenused mõne muu meetodi kui avaliku hankemenetlusega (millega kindlustatakse ühendusele väikseimad võimalikud kulud) konkurentsi moonutada, takistades konkurentidel turule siseneda või hõlbustades abisaajal laiendada oma tegevust muudel turgudel. Konkurentsimoonutused võivad tekkida ka sisenditurgudel. Liberaliseerimata turul tegutsevale ettevõtjale antav abi võib mõjutada kaubandust, kui abi saav ettevõtja tegutseb ka liberaliseeritud turgudel (60). |
| --- | --- |

37.

Et olla hõlmatud aluslepingu artikliga 107, peab avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis mõjutama või ähvardama mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellise mõju eeltingimuseks on üldjuhul konkurentsile avatud turu olemasolu. Seega kohaldatakse juhul, kui liidu või riiklike õigusaktidega või de facto majandusarengu kaudu avatakse turud konkurentsile, riigiabi eeskirju. Sellises olukorras on liikmesriikidel õigus otsustada, kuidas määratleda, korraldada ja rahastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mille suhtes kohaldatakse riigiabi kontrolli, kui teenuste pakkujale, olgu siis riiklikele või eraettevõtjatele (sealhulgas ametiasutusesisestele teenuste pakkujatele) makstakse hüvitist. Juhul kui turg on reserveeritud ühele konkreetsele ettevõtjale (sealhulgas ametiasutusesisesele teenuste pakkujale), kohaldatakse kõnealusele ettevõtjale makstava hüvitise suhtes samuti riigiabi kontrolli. Kui majandustegevus on konkurentsile avatud, võib otsus tagada üldist majandushuvi pakkuvad teenused mõne muu meetodi kui avaliku hankemenetlusega (millega kindlustatakse ühendusele väikseimad võimalikud kulud) konkurentsi moonutada, takistades konkurentidel turule siseneda või hõlbustades abisaajal laiendada oma tegevust muudel turgudel. Konkurentsimoonutused võivad tekkida ka sisenditurgudel. Liberaliseerimata turul tegutsevale ettevõtjale antav abi võib mõjutada kaubandust, kui abi saav ettevõtja tegutseb ka liberaliseeritud turgudel (60).

| 38. | Abimeetmed võivad mõjutada kaubandust ka siis, kui abi saav ettevõtja ise piiriüleses tegevuses ei osale. Sellistel juhtudel võib sisemine pakkumine püsida või suureneda, vähendades seega muudes liikmesriikides asutatud ettevõtete võimalusi pakkuda oma teenuseid asjaomases liikmesriigis (61). |
| --- | --- |

38.

Abimeetmed võivad mõjutada kaubandust ka siis, kui abi saav ettevõtja ise piiriüleses tegevuses ei osale. Sellistel juhtudel võib sisemine pakkumine püsida või suureneda, vähendades seega muudes liikmesriikides asutatud ettevõtete võimalusi pakkuda oma teenuseid asjaomases liikmesriigis (61).

| 39. | Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole olemas läve ega protsendimäära, millest allpool võib liikmesriikide vahelist kaubandust lugeda mittemõjutatuks (62). Abisumma või abi saava ettevõtja suhteline väiksus ei tähenda a priori, et liikmesriikide vaheline kaubandus jääb mõjutamata. |
| --- | --- |

39.

Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei ole olemas läve ega protsendimäära, millest allpool võib liikmesriikide vahelist kaubandust lugeda mittemõjutatuks (62). Abisumma või abi saava ettevõtja suhteline väiksus ei tähenda a priori, et liikmesriikide vaheline kaubandus jääb mõjutamata.

| 40. | Teisest küljest on komisjon mitme juhtumi puhul otsustanud, et tegevus oli täielikult kohaliku iseloomuga ega mõjutanud liikmesriikide vahelist kaubandust. Näited:






  a) | eelistatavalt kohalikele elanikele kasutamiseks mõeldud ujumisbasseinid (63); |
| --- | --- | --- |

40.

Teisest küljest on komisjon mitme juhtumi puhul otsustanud, et tegevus oli täielikult kohaliku iseloomuga ega mõjutanud liikmesriikide vahelist kaubandust. Näited:

a)

eelistatavalt kohalikele elanikele kasutamiseks mõeldud ujumisbasseinid (63);

| b) | ainult kohalikele elanikele mõeldud kohalikud haiglad (64); |
| --- | --- |

b)

ainult kohalikele elanikele mõeldud kohalikud haiglad (64);

| c) | kohalikud muuseumid, mis tõenäoliselt ei meelita välismaiseid külastajaid (65) ning |
| --- | --- |

c)

kohalikud muuseumid, mis tõenäoliselt ei meelita välismaiseid külastajaid (65) ning

| d) | kohalikud kultuurisündmused, mille võimalik publik piirdub kohalike elanikega (66). |
| --- | --- |

d)

kohalikud kultuurisündmused, mille võimalik publik piirdub kohalike elanikega (66).

| 41. | Komisjon ei pea vaatama läbi kogu liikmesriikide poolt antavat finantsabi. Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (67) on sätestatud, et abi, mille summa ei ületa kolme aasta jooksul 200 000 EUR ettevõtja kohta, ei ole hõlmatud aluslepingu artikli 107 lõikega 1. Konkreetsed vähese tähtsuse läved kehtivad transpordi-, kalandus- ja põllumajandussektoris (68) ning komisjon kavatseb võtta vastu määruse, milles käsitletakse vähese tähtsuse läve üldist majandushuvi pakkuvate kohalike teenuste puhul. |
| --- | --- |

41.

Komisjon ei pea vaatama läbi kogu liikmesriikide poolt antavat finantsabi. Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (67) on sätestatud, et abi, mille summa ei ületa kolme aasta jooksul 200 000 EUR ettevõtja kohta, ei ole hõlmatud aluslepingu artikli 107 lõikega 1. Konkreetsed vähese tähtsuse läved kehtivad transpordi-, kalandus- ja põllumajandussektoris (68) ning komisjon kavatseb võtta vastu määruse, milles käsitletakse vähese tähtsuse läve üldist majandushuvi pakkuvate kohalike teenuste puhul.

3.   TINGIMUSED, MILLE KORRAL AVALIKU TEENUSE OSUTAMISE EEST MAKSTAV HÜVITIS EI OLE RIIGIABI

3.1.   Euroopa Kohtu kehtestatud kriteeriumid

| 42. | Euroopa Kohus selgitas oma otsuses Altmarki juhtumi kohta (69) täiendavalt tingimusi, mille korral avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis ei ole riigiabi, sest puudub igasugune eelis. |
| --- | --- |

42.

Euroopa Kohus selgitas oma otsuses Altmarki juhtumi kohta (69) täiendavalt tingimusi, mille korral avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis ei ole riigiabi, sest puudub igasugune eelis.

| 43. | Euroopa Kohus on öelnud:
  „Kui riigi meedet tuleb pidada hüvitiseks abisaajate ettevõtjate poolt avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks osutatud teenuste eest, nii et need ettevõtjad tegelikkuses rahalist kasu ei saa ja nimetatud meede ei aseta neid võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega soodsamasse konkurentsiolukorda, ei kuulu selline meede (aluslepingu) artikli (107 lõike 1) reguleerimisalasse. Kuid selleks, et selline hüvitis väljuks konkreetsel juhul riigiabi liigituse alt, peab olema täidetud rida tingimusi.






  — | ... Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud. ... |
| --- | --- | --- |

43.

Euroopa Kohus on öelnud:

„Kui riigi meedet tuleb pidada hüvitiseks abisaajate ettevõtjate poolt avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks osutatud teenuste eest, nii et need ettevõtjad tegelikkuses rahalist kasu ei saa ja nimetatud meede ei aseta neid võrreldes teiste konkureerivate ettevõtjatega soodsamasse konkurentsiolukorda, ei kuulu selline meede (aluslepingu) artikli (107 lõike 1) reguleerimisalasse. Kuid selleks, et selline hüvitis väljuks konkreetsel juhul riigiabi liigituse alt, peab olema täidetud rida tingimusi.

—

... Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud. ...

| — | ... Teiseks, hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majanduslike eeliste andmist, mis võiksid soosida abisaaja ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. ... Kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale tekkinud kahju, ilma et eelnevalt oleks kindlaks määratud hüvitise maksmise parameetrid, ja hiljem selgub, et avaliku teenindamise kohustuse täitmisel ei olnud teatud teenuste osutamine majanduslikult tasuv, on see hüvitis rahaline sekkumine, mis vastab riigiabi määratlusele (aluslepingu) artikli (107 lõige 1) tähenduses. |
| --- | --- |

—

... Teiseks, hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majanduslike eeliste andmist, mis võiksid soosida abisaaja ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. ... Kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale tekkinud kahju, ilma et eelnevalt oleks kindlaks määratud hüvitise maksmise parameetrid, ja hiljem selgub, et avaliku teenindamise kohustuse täitmisel ei olnud teatud teenuste osutamine majanduslikult tasuv, on see hüvitis rahaline sekkumine, mis vastab riigiabi määratlusele (aluslepingu) artikli (107 lõige 1) tähenduses.

| — | ... Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades [...] seotud tulu ja mõistlikku kasumit ... |
| --- | --- |

—

... Kolmandaks ei tohi hüvitis olla suurem, kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades [...] seotud tulu ja mõistlikku kasumit ...

| — | ... Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.” (70). |
| --- | --- |

—

... Neljandaks, kui avaliku teenindamise kohustust täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus hankemenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise tase olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit.” (70).

| 44. | Jaotistes 3.2–3.6 käsitletakse Altmarki kohtuasjaga kehtestatud erinevaid nõudmisi, nimelt üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõistet aluslepingu artikli 106 tähenduses, (71) vajadust ülesannete andmise akti järele, (72) kohustust määratleda hüvitise parameetrid, (73) ülemäärase hüvitise vältimise põhimõtteid (74) ja teenusepakkuja valiku põhimõtteid (75). |
| --- | --- |

44.

Jaotistes 3.2–3.6 käsitletakse Altmarki kohtuasjaga kehtestatud erinevaid nõudmisi, nimelt üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõistet aluslepingu artikli 106 tähenduses, (71) vajadust ülesannete andmise akti järele, (72) kohustust määratleda hüvitise parameetrid, (73) ülemäärase hüvitise vältimise põhimõtteid (74) ja teenusepakkuja valiku põhimõtteid (75).

3.2.   Üldist majandushuvi pakkuv teenus

| 45. | Üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste muutub sõltuvalt (muu hulgas) kodanike vajadustest, tehnoloogia ja turu arengust ning asjaomase liikmesriigi sotsiaalsetest ja poliitilistest eelistustest. Euroopa Kohus on selgitanud, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on teenused, mis omavad erijooni võrreldes muu majandustegevusega (76). |
| --- | --- |

45.

Üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste muutub sõltuvalt (muu hulgas) kodanike vajadustest, tehnoloogia ja turu arengust ning asjaomase liikmesriigi sotsiaalsetest ja poliitilistest eelistustest. Euroopa Kohus on selgitanud, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused on teenused, mis omavad erijooni võrreldes muu majandustegevusega (76).

| 46. | Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, (77) ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

46.

Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, (77) ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt.

| 47. | Esimene Altmarki kriteerium nõuab üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemist. Kõnealune kriteerium kattub aluslepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimusega (78). Aluslepingu artikli 106 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad on ettevõtjad, kellele on antud „eriülesanne” (79). Üldjuhul viitab „konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesande andmine” sellise teenuse pakkumisele, mida ettevõtja oma majandushuvist lähtudes ei pakuks või ei pakuks samas ulatuses või samadel tingimustel (80). Kohaldades üldise huvi kriteeriumi, võivad liikmesriigid või liit siduda selliste teenustega erikohustused. |
| --- | --- |

47.

Esimene Altmarki kriteerium nõuab üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemist. Kõnealune kriteerium kattub aluslepingu artikli 106 lõikes 2 sätestatud tingimusega (78). Aluslepingu artikli 106 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad on ettevõtjad, kellele on antud „eriülesanne” (79). Üldjuhul viitab „konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesande andmine” sellise teenuse pakkumisele, mida ettevõtja oma majandushuvist lähtudes ei pakuks või ei pakuks samas ulatuses või samadel tingimustel (80). Kohaldades üldise huvi kriteeriumi, võivad liikmesriigid või liit siduda selliste teenustega erikohustused.

| 48. | Seepärast on komisjon seisukohal, et ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik (81). Hinnates küsimust, kas teenust saab pakkuda konkreetne turg, piirdub komisjon kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga. |
| --- | --- |

48.

Seepärast on komisjon seisukohal, et ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik (81). Hinnates küsimust, kas teenust saab pakkuda konkreetne turg, piirdub komisjon kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga.

| 49. | Selle põhimõtte oluliseks näiteks on lairibasektor, mille puhul on komisjon juba selgelt väljendanud, mis liiki tegevusi võib lugeda üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. Komisjon on seisukohal, et piirkondades, kus erainvestorid on juba investeerinud lairibavõrgu infrastruktuuri (või on laiendamas oma võrgu infrastruktuuri) ja juba pakuvad piisava katvusega konkurentsivõimelisi lairibateenuseid, ei tuleks paralleelse lairiba infrastruktuuri loomist pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. Ja vastupidi, seal kus investorid ei suuda pakkuda piisavat lairibakatet, võib teatavatel tingimustel anda üldist majandushuvi pakkuva teenuse hüvitist (82). |
| --- | --- |

49.

Selle põhimõtte oluliseks näiteks on lairibasektor, mille puhul on komisjon juba selgelt väljendanud, mis liiki tegevusi võib lugeda üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. Komisjon on seisukohal, et piirkondades, kus erainvestorid on juba investeerinud lairibavõrgu infrastruktuuri (või on laiendamas oma võrgu infrastruktuuri) ja juba pakuvad piisava katvusega konkurentsivõimelisi lairibateenuseid, ei tuleks paralleelse lairiba infrastruktuuri loomist pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks. Ja vastupidi, seal kus investorid ei suuda pakkuda piisavat lairibakatet, võib teatavatel tingimustel anda üldist majandushuvi pakkuva teenuse hüvitist (82).

| 50. | Samuti on komisjon seisukohal, et üldist majandushuvi pakkuvaks liigitamiseks peavad teenused olema suunatud kodanikele või teenima ühiskonna kui terviku huve. |
| --- | --- |

50.

Samuti on komisjon seisukohal, et üldist majandushuvi pakkuvaks liigitamiseks peavad teenused olema suunatud kodanikele või teenima ühiskonna kui terviku huve.

3.3.   Ülesannete andmise akt

| 51. | Aluslepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne anda ühele või mitmele ettevõtjale. Riik peab kõnealustele ettevõtjatele andma eriülesande (83). Ka esimese Altmarki kriteeriumi kohaselt peab ettevõtja täitma avaliku teenindamise kohustust. Seega on Altmarki kohtupraktika eeskujul vaja avaliku teenuse osutamise ülesande andmise dokumenti, milles oleks kindlaks määratud asjaomase ettevõtja ja ametiasutuse kohustused. |
| --- | --- |

51.

Aluslepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamiseks tuleb üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne anda ühele või mitmele ettevõtjale. Riik peab kõnealustele ettevõtjatele andma eriülesande (83). Ka esimese Altmarki kriteeriumi kohaselt peab ettevõtja täitma avaliku teenindamise kohustust. Seega on Altmarki kohtupraktika eeskujul vaja avaliku teenuse osutamise ülesande andmise dokumenti, milles oleks kindlaks määratud asjaomase ettevõtja ja ametiasutuse kohustused.

| 52. | Avaliku teenuse osutamise ülesanne tuleb anda aktiga, mis võib sõltuvalt liikmesriigi õigusest olla õigusakt või leping. Selle võib sätestada ka mitme aktiga. Lähenemisviisi kohaselt, mille komisjon on sellistel juhtudel võtnud, peavad akt või mitu akti sätestama vähemalt järgmist:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- | --- |

52.

Avaliku teenuse osutamise ülesanne tuleb anda aktiga, mis võib sõltuvalt liikmesriigi õigusest olla õigusakt või leping. Selle võib sätestada ka mitme aktiga. Lähenemisviisi kohaselt, mille komisjon on sellistel juhtudel võtnud, peavad akt või mitu akti sätestama vähemalt järgmist:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| b) | asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium;

| c) | asjaomase ametiasutuse poolt ettevõtjale antud ainu- või eriõiguste laad; |
| --- | --- |

c)

asjaomase ametiasutuse poolt ettevõtjale antud ainu- või eriõiguste laad;

| d) | hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning |
| --- | --- |

d)

hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

| 53. | Teenusepakkuja kaasamine protsessi, mille kaudu talle antakse avaliku teenuse osutamise ülesanne, ei tähenda, et ülesanne ei tulene riikliku ametiasutuse aktist, isegi kui ülesanne antakse teenusepakkuja taotlusel (84). Mõnes liikmesriigis ei ole haruldane, et ametiasutused rahastavad teenuseid, mille on välja töötanud ja välja pakkunud teenusepakkuja ise. Ometi peab ametiasutus enne, kui ta saab mingeid hüvitisi anda, otsustama, kas ta nõustub teenusepakkuja ettepanekuga. Ei ole oluline, kas ülesande andmise akti vajalikud elemendid lisatakse vahetult otsusesse nõustuda teenusepakkuja ettepanekuga või koostatakse selleks eraldi õigusakt, näiteks leping teenusepakkujaga. |
| --- | --- |

53.

Teenusepakkuja kaasamine protsessi, mille kaudu talle antakse avaliku teenuse osutamise ülesanne, ei tähenda, et ülesanne ei tulene riikliku ametiasutuse aktist, isegi kui ülesanne antakse teenusepakkuja taotlusel (84). Mõnes liikmesriigis ei ole haruldane, et ametiasutused rahastavad teenuseid, mille on välja töötanud ja välja pakkunud teenusepakkuja ise. Ometi peab ametiasutus enne, kui ta saab mingeid hüvitisi anda, otsustama, kas ta nõustub teenusepakkuja ettepanekuga. Ei ole oluline, kas ülesande andmise akti vajalikud elemendid lisatakse vahetult otsusesse nõustuda teenusepakkuja ettepanekuga või koostatakse selleks eraldi õigusakt, näiteks leping teenusepakkujaga.

3.4.   Hüvitise parameetrid

| 54. | Hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid tuleb ette objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata tagamaks, et need ei anna hüvitist saavale ettevõtjale majanduslikku eelist konkureerivate ettevõtjate ees. |
| --- | --- |

54.

Hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid tuleb ette objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määrata tagamaks, et need ei anna hüvitist saavale ettevõtjale majanduslikku eelist konkureerivate ettevõtjate ees.

| 55. | Vajadus hüvitise parameetrid ette kindlaks määrata ei tähenda, et hüvitis tuleb arvutada konkreetse valemi alusel (näiteks teatav summa päeva, söögikorra, reisija või kasutajate arvu kohta). Oluline on ainult see, et algusest peale oleks selge, kuidas hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata. |
| --- | --- |

55.

Vajadus hüvitise parameetrid ette kindlaks määrata ei tähenda, et hüvitis tuleb arvutada konkreetse valemi alusel (näiteks teatav summa päeva, söögikorra, reisija või kasutajate arvu kohta). Oluline on ainult see, et algusest peale oleks selge, kuidas hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata.

| 56. | Kui ametiasutus otsustab hüvitada kõik teenusepakkuja kuluartiklid, peab ta algusest peale kindlaks määrama, kuidas need kulud kindlaks tehakse ja arvutatakse. Selles kontekstis saab arvesse võtta üksnes otseselt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulusid. Kogu tulu, mis koguneb ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest, tuleb lahutada. |
| --- | --- |

56.

Kui ametiasutus otsustab hüvitada kõik teenusepakkuja kuluartiklid, peab ta algusest peale kindlaks määrama, kuidas need kulud kindlaks tehakse ja arvutatakse. Selles kontekstis saab arvesse võtta üksnes otseselt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud kulusid. Kogu tulu, mis koguneb ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest, tuleb lahutada.

| 57. | Kui ettevõtjale pakutakse hüvitise osana mõistlikku kasumit, peavad ülesande andmise aktis olema kindlaks määratud kasumi arvutamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

57.

Kui ettevõtjale pakutakse hüvitise osana mõistlikku kasumit, peavad ülesande andmise aktis olema kindlaks määratud kasumi arvutamise kriteeriumid.

| 58. | Kui ülesande andmise perioodi jooksul nähakse ette hüvitise suuruse läbivaatamine, tuleb ülesande andmise aktis täpsustada selle läbivaatamise kord ja selle mis tahes võimalik mõju hüvitise kogusummale. |
| --- | --- |

58.

Kui ülesande andmise perioodi jooksul nähakse ette hüvitise suuruse läbivaatamine, tuleb ülesande andmise aktis täpsustada selle läbivaatamise kord ja selle mis tahes võimalik mõju hüvitise kogusummale.

| 59. | Kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne antakse pakkumismenetluse käigus, tuleb teha hüvitise arvutamise meetod teatavaks kõigile ettevõtjatele, kes soovivad menetluses osaleda. |
| --- | --- |

59.

Kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne antakse pakkumismenetluse käigus, tuleb teha hüvitise arvutamise meetod teatavaks kõigile ettevõtjatele, kes soovivad menetluses osaleda.

3.5.   Liigse hüvitamise vältimine

| 60. | Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei tohi hüvitis olla suurem kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades seotud tulu ja mõistlikku kasumit. Seetõttu tuleb teenusepakkuja valimise mehhanismi käsitlev otsus vastu võtta selliselt, et hüvitise tase määratakse kindlaks kõnealuste elementide alusel. |
| --- | --- |

60.

Kolmanda Altmarki kriteeriumi kohaselt ei tohi hüvitis olla suurem kui on vajalik avaliku teenindamise kohustuse täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades seotud tulu ja mõistlikku kasumit. Seetõttu tuleb teenusepakkuja valimise mehhanismi käsitlev otsus vastu võtta selliselt, et hüvitise tase määratakse kindlaks kõnealuste elementide alusel.

| 61. | Mõistliku kasumi all tuleks mõista keskmist kapitali tasuvuse määra, (85) mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski tase sõltub asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust. See määr tuleks määrata võimaluse korral kindlaks viitega sellisele kapitali tasuvuse määrale, mis saavutatakse samalaadsete avaliku teenuse lepingute puhul konkurentsipõhistel tingimustel (näiteks pakkumismenetluse raames sõlmitud lepingud). Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad sellele ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, võib viidata mõnes teises liikmesriigis asuvale ettevõtjale või vajaduse korral ka mõnes teises valdkonnas tegutsevale ettevõtjale, eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi määratlemiseks võib liikmesriik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad eelkõige olla seotud osutatavate teenuste kvaliteedi ja tootmise tõhususe suurenemisega. Tõhusus ei tohi suureneda pakutava teenuse kvaliteedi halvenemise hinnaga. |
| --- | --- |

61.

Mõistliku kasumi all tuleks mõista keskmist kapitali tasuvuse määra, (85) mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski tase sõltub asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust. See määr tuleks määrata võimaluse korral kindlaks viitega sellisele kapitali tasuvuse määrale, mis saavutatakse samalaadsete avaliku teenuse lepingute puhul konkurentsipõhistel tingimustel (näiteks pakkumismenetluse raames sõlmitud lepingud). Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad sellele ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, võib viidata mõnes teises liikmesriigis asuvale ettevõtjale või vajaduse korral ka mõnes teises valdkonnas tegutsevale ettevõtjale, eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi määratlemiseks võib liikmesriik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad eelkõige olla seotud osutatavate teenuste kvaliteedi ja tootmise tõhususe suurenemisega. Tõhusus ei tohi suureneda pakutava teenuse kvaliteedi halvenemise hinnaga.

3.6.   Teenusepakkuja valimine

| 62. | Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab pakutav hüvitis tulenema kas riigihankemenetlusest, mis võimaldab valida teenusepakkuja, kes suudab pakkuda asjaomaseid teenuseid kogukonnale vähima kuluga, või keskmise, hästi juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtja võrdlusanalüüsist. |
| --- | --- |

62.

Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab pakutav hüvitis tulenema kas riigihankemenetlusest, mis võimaldab valida teenusepakkuja, kes suudab pakkuda asjaomaseid teenuseid kogukonnale vähima kuluga, või keskmise, hästi juhitud ja piisavate vahenditega ettevõtja võrdlusanalüüsist.

3.6.1.   Hüvitise summa juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne antakse asjakohase pakkumismenetluse käigus

| 63. | Lihtsaim viis, kuidas ametiasutused saaksid täita neljanda Altmarki kriteeriumi, on korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (86) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (87) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus, nagu seda on täpsustatud allpool (88). Nagu märgitud punktis 5, on sellise riigihankemenetluse korraldamine sageli kehtivate liidu eeskirjade kohaselt kohustuslik nõue. |
| --- | --- |

63.

Lihtsaim viis, kuidas ametiasutused saaksid täita neljanda Altmarki kriteeriumi, on korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (86) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (87) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus, nagu seda on täpsustatud allpool (88). Nagu märgitud punktis 5, on sellise riigihankemenetluse korraldamine sageli kehtivate liidu eeskirjade kohaselt kohustuslik nõue.

| 64. | Ka juhul, kui see ei ole õiguslik nõue, kujutab avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus endast asjakohast meetodit võimalike pakkumuste võrdlemiseks ja hüvitise kindlaksmääramiseks, ilma et see sisaldaks riigiabi. |
| --- | --- |

64.

Ka juhul, kui see ei ole õiguslik nõue, kujutab avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus endast asjakohast meetodit võimalike pakkumuste võrdlemiseks ja hüvitise kindlaksmääramiseks, ilma et see sisaldaks riigiabi.

| 65. | Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga”. |
| --- | --- |

65.

Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga”.

| 66. | Arvestades pakkumuse eripära, on riigihanke-eeskirjade nõuete kohaselt kindlasti vastuvõetav avatud (89) menetlus, aga ka piiratud (90) menetlus võib olla kooskõlas neljanda Altmarki kriteeriumiga, kui huvitatud ettevõtjaid ei takistata just ilma olulise põhjuseta pakkumust esitamast. Teiselt poolt – konkurentidega peetava dialoogi (91) või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlusega (92) kaasneb suur otsustusvabadus hindamisasutuse osas ning need võivad piirata huvitatud ettevõtjate osalemist. Seetõttu võib neid neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetlusega (93) ei suudeta tagada, et valitakse välja pakkuja, kes on suuteline osutama kõnealuseid teenuseid kogukonnale vähima kuluga. |
| --- | --- |

66.

Arvestades pakkumuse eripära, on riigihanke-eeskirjade nõuete kohaselt kindlasti vastuvõetav avatud (89) menetlus, aga ka piiratud (90) menetlus võib olla kooskõlas neljanda Altmarki kriteeriumiga, kui huvitatud ettevõtjaid ei takistata just ilma olulise põhjuseta pakkumust esitamast. Teiselt poolt – konkurentidega peetava dialoogi (91) või väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlusega (92) kaasneb suur otsustusvabadus hindamisasutuse osas ning need võivad piirata huvitatud ettevõtjate osalemist. Seetõttu võib neid neljandale Altmarki kriteeriumile vastavaks lugeda üksnes erandjuhtudel. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetlusega (93) ei suudeta tagada, et valitakse välja pakkuja, kes on suuteline osutama kõnealuseid teenuseid kogukonnale vähima kuluga.

| 67. | Pakkumuste hindamise kriteeriumite kohta võib märkida, et „madalaim hind” (94) vastab igal juhul neljandale Altmarki kriteeriumile. Piisavaks loetakse ka „majanduslikult kõige soodsam pakkumus” (95) tingimusel, et pakkumuste hindamise kriteeriumid, sealhulgas keskkonnaalased (96) ja sotsiaalsed kriteeriumid, on piisavalt tihedasti seotud pakutava teenuse sisuga ja võimaldavad majanduslikult kõige soodsamal pakkumusel vastata turuväärtusele (97). Sellisel juhul võib olla asjakohane kehtestada tagastusmehhanism, et vähendada liigse eelhüvitamise ohtu. Pakkumusi hindav asutus võib oma pakkumusi käsitlevas otsuses kehtestada kõigile ettevõtjatele kohustuslikud kvalitatiivsed standardid või arvestada eri ettepanekute kvalitatiivseid aspekte. |
| --- | --- |

67.

Pakkumuste hindamise kriteeriumite kohta võib märkida, et „madalaim hind” (94) vastab igal juhul neljandale Altmarki kriteeriumile. Piisavaks loetakse ka „majanduslikult kõige soodsam pakkumus” (95) tingimusel, et pakkumuste hindamise kriteeriumid, sealhulgas keskkonnaalased (96) ja sotsiaalsed kriteeriumid, on piisavalt tihedasti seotud pakutava teenuse sisuga ja võimaldavad majanduslikult kõige soodsamal pakkumusel vastata turuväärtusele (97). Sellisel juhul võib olla asjakohane kehtestada tagastusmehhanism, et vähendada liigse eelhüvitamise ohtu. Pakkumusi hindav asutus võib oma pakkumusi käsitlevas otsuses kehtestada kõigile ettevõtjatele kohustuslikud kvalitatiivsed standardid või arvestada eri ettepanekute kvalitatiivseid aspekte.

| 68. | Lõpuks võib olla olukordi, kus hankemenetlus ei taga kogukonnale vähimat kulu, kuna ei võimaldada piisavalt avatud ja reaalset konkurentsi. See võib tuleneda näiteks asjaomase teenuse, kehtivate intellektuaalomandi õiguste või konkreetse teenusepakkuja valduses oleva vajaliku infrastruktuuri eripärast. Samamoodi ei saa juhul, kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu. |
| --- | --- |

68.

Lõpuks võib olla olukordi, kus hankemenetlus ei taga kogukonnale vähimat kulu, kuna ei võimaldada piisavalt avatud ja reaalset konkurentsi. See võib tuleneda näiteks asjaomase teenuse, kehtivate intellektuaalomandi õiguste või konkreetse teenusepakkuja valduses oleva vajaliku infrastruktuuri eripärast. Samamoodi ei saa juhul, kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu.

3.6.2.   Hüvitise summa juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesannet ei anta pakkumismenetluse käigus

| 69. | Kui asjaomase teenuse jaoks on olemas üldtunnustatud turuhind, siis see turuhind on pakkumismenetluse puudumisel hüvitise parim võrdlusväärtus (98). |
| --- | --- |

69.

Kui asjaomase teenuse jaoks on olemas üldtunnustatud turuhind, siis see turuhind on pakkumismenetluse puudumisel hüvitise parim võrdlusväärtus (98).

| 70. | Kui sellist turul kehtivat tasustamist ei ole, peab hüvitistaseme määrama keskmise, hästi juhitud ja piisavaid vahendeid omava ettevõtte võimalike, kõnealuse avaliku teenuse rahuldavaks osutamiseks vajalike kulude analüüsi alusel, võttes arvesse sellega seotud tulusid ning kohustuste täitmisest saadavat mõistlikku kasumit. Eesmärk on tagada, et võrdlusväärtuseks ei võetaks ebatõhusa ettevõtja suuri kulusid. |
| --- | --- |

70.

Kui sellist turul kehtivat tasustamist ei ole, peab hüvitistaseme määrama keskmise, hästi juhitud ja piisavaid vahendeid omava ettevõtte võimalike, kõnealuse avaliku teenuse rahuldavaks osutamiseks vajalike kulude analüüsi alusel, võttes arvesse sellega seotud tulusid ning kohustuste täitmisest saadavat mõistlikku kasumit. Eesmärk on tagada, et võrdlusväärtuseks ei võetaks ebatõhusa ettevõtja suuri kulusid.

| 71. | „Hästi juhitud ettevõtja” mõiste puhul peaksid liikmesriigid ametliku määratluse puudumisel kohaldama objektiivseid kriteeriume, mis on majandussektoris tunnustatud rahuldava juhtimise tunnusena. Komisjon on seisukohal, et lihtsalt kasumi saamine ei ole piisav kriteerium ettevõtja „hästi juhituks” pidamiseks. Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ettevõtjate, eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate teenustega kõige sagedamini seotud sektoris toimivate ettevõtjate finantstulemusi võivad tugevasti mõjutada nende turujõud või valdkondlikud eeskirjad. |
| --- | --- |

71.

„Hästi juhitud ettevõtja” mõiste puhul peaksid liikmesriigid ametliku määratluse puudumisel kohaldama objektiivseid kriteeriume, mis on majandussektoris tunnustatud rahuldava juhtimise tunnusena. Komisjon on seisukohal, et lihtsalt kasumi saamine ei ole piisav kriteerium ettevõtja „hästi juhituks” pidamiseks. Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ettevõtjate, eelkõige üldist majandushuvi pakkuvate teenustega kõige sagedamini seotud sektoris toimivate ettevõtjate finantstulemusi võivad tugevasti mõjutada nende turujõud või valdkondlikud eeskirjad.

| 72. | Komisjon on seisukohal, et „hästi juhitud ettevõtja” mõiste hõlmab kehtivate riiklike, liidu või rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite järgimist. Liikmesriigid võivad võtta oma analüüsi aluseks muu hulgas tootlikkust väljendavad suhtarvud (näiteks käive kapitali kohta, kulude suhe käibesse, käive töötaja kohta, lisaväärtus töötaja kohta või personalikulude suhe lisaväärtusse). Liikmesriigid võivad kasutada ka suhtarve, mis on seotud teenuse kvaliteediga võrreldes tarbija ootustega. Ettevõtjat, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, kuid kes ei täida asjaomase liikmesriigi kehtestatud kvaliteedikriteeriume, ei saa lugeda hästi juhitud ettevõtjaks isegi juhul, kui tema kulud on väiksed. |
| --- | --- |

72.

Komisjon on seisukohal, et „hästi juhitud ettevõtja” mõiste hõlmab kehtivate riiklike, liidu või rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite järgimist. Liikmesriigid võivad võtta oma analüüsi aluseks muu hulgas tootlikkust väljendavad suhtarvud (näiteks käive kapitali kohta, kulude suhe käibesse, käive töötaja kohta, lisaväärtus töötaja kohta või personalikulude suhe lisaväärtusse). Liikmesriigid võivad kasutada ka suhtarve, mis on seotud teenuse kvaliteediga võrreldes tarbija ootustega. Ettevõtjat, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, kuid kes ei täida asjaomase liikmesriigi kehtestatud kvaliteedikriteeriume, ei saa lugeda hästi juhitud ettevõtjaks isegi juhul, kui tema kulud on väiksed.

| 73. | Tüüpilisteks võib lugeda tõhusale majandamisele viitavate suhtarvudega ettevõtjaid. Siiski tuleb kulude struktuuri analüüsimisel ja võrdlemisel arvestada asjaomase ettevõtja suurust ja asjaolu, et teatavates sektorites võivad kõrvuti eksisteerida väga erineva kulustruktuuriga ettevõtjad. |
| --- | --- |

73.

Tüüpilisteks võib lugeda tõhusale majandamisele viitavate suhtarvudega ettevõtjaid. Siiski tuleb kulude struktuuri analüüsimisel ja võrdlemisel arvestada asjaomase ettevõtja suurust ja asjaolu, et teatavates sektorites võivad kõrvuti eksisteerida väga erineva kulustruktuuriga ettevõtjad.

| 74. | Viide asjaomase sektori „keskmise” ettevõtja kuludele tähendab seda, et on olemas piisav arv ettevõtjaid, kelle kulusid saab arvesse võtta. Need ettevõtjad võivad asuda samas liikmesriigis või teistes liikmesriikides. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et viidata ei saa sellise ettevõtja kuludele, kellel on monopoolne seisund, või kes saab avaliku teenuse osutamise eest hüvitist tingimustel, mis ei ole kooskõlas liidu õigusega, sest mõlemal juhul võivad kulud olla tavalisest suuremad. Kulud, mida tuleb arvesse võtta, on kõik üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud kulud, st üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud otsesed kulud ja mõistlik osa nii üldist majandushuvi pakkuva teenuse kui ka muu tegevusega seotud kaudsetest kuludest. |
| --- | --- |

74.

Viide asjaomase sektori „keskmise” ettevõtja kuludele tähendab seda, et on olemas piisav arv ettevõtjaid, kelle kulusid saab arvesse võtta. Need ettevõtjad võivad asuda samas liikmesriigis või teistes liikmesriikides. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et viidata ei saa sellise ettevõtja kuludele, kellel on monopoolne seisund, või kes saab avaliku teenuse osutamise eest hüvitist tingimustel, mis ei ole kooskõlas liidu õigusega, sest mõlemal juhul võivad kulud olla tavalisest suuremad. Kulud, mida tuleb arvesse võtta, on kõik üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud kulud, st üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seotud otsesed kulud ja mõistlik osa nii üldist majandushuvi pakkuva teenuse kui ka muu tegevusega seotud kaudsetest kuludest.

| 75. | Kui liikmesriik suudab näidata, et selle ettevõtja kulude struktuur, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, vastab tõhusate ja võrreldavate ettevõtjate keskmisele kulude struktuurile asjaomases sektoris, siis loetakse neljanda Altmarki kriteeriumiga kokkusobivaks hüvitise summat, mis võimaldab ettevõtjal katta oma kulud, sh mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

75.

Kui liikmesriik suudab näidata, et selle ettevõtja kulude struktuur, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, vastab tõhusate ja võrreldavate ettevõtjate keskmisele kulude struktuurile asjaomases sektoris, siis loetakse neljanda Altmarki kriteeriumiga kokkusobivaks hüvitise summat, mis võimaldab ettevõtjal katta oma kulud, sh mõistlikku kasumit.

| 76. | Väljendi „piisavaid vahendeid omav ettevõtja” all tuleks mõista ettevõtjat, kellel on vajalikud vahendid, et otsekohe alustada avaliku teenuse pakkumise kohustuste täitmist, mis tulenevad üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande andmisest. |
| --- | --- |

76.

Väljendi „piisavaid vahendeid omav ettevõtja” all tuleks mõista ettevõtjat, kellel on vajalikud vahendid, et otsekohe alustada avaliku teenuse pakkumise kohustuste täitmist, mis tulenevad üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande andmisest.

| 77. | Mõistliku kasumi all tuleks mõista keskmist omakapitali tasuvuse määra, (99) mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte, nagu nähakse ette 3.5 jaotises. |
| --- | --- |

77.

Mõistliku kasumi all tuleks mõista keskmist omakapitali tasuvuse määra, (99) mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte, nagu nähakse ette 3.5 jaotises.

---

(1)  Aluslepingu artikli 345 kohaselt ei mõjuta aluslepingud ühelgi viisil omandiõiguslikku režiimi reguleerivaid eeskirju liikmesriikides. Sellest tulenevalt ei diskrimineeri konkurentsieeskirjad ettevõtjaid selle alusel, kas need kuuluvad riigile või tegutsevad erasektoris.

(2)  Täiendavaid juhiseid pakub juhend Euroopa Liidu riigiabi, riigihanke ja siseturu eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste, eelkõige üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes, SEK(2010) 1545 (lõplik), 7. detsember 2010.

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 23.

(4)  Komisjoni otsus 2012/21/EL, 21. detsember 2011, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 15.

(6)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(7)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(8)  Vt näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

(9)  Kohtuasi C-324/98: Telaustria Verlags GmbH ja Telefonadress GmbH vs. Telekom Austria AG (EKL 2000, lk I-10745, punkt 60) ja komisjoni tõlgendav teatis, milles käsitletakse ühenduse õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või on ainult osaliselt reguleeritud riigihankedirektiividega (ELT C 179, 1.8.2006, lk 2).

(10)  http://ec.europa.eu/services_general_interest/registration/form_en.html

(11)  Liidetud kohtuasjad C-180/98–C-184/98: Pavlov jt, EKL 2000, lk I-6451.

(12)  Vt liidetud kohtuasjad 209/78 kuni 215/78 ja 218/78: Van Landewyck (EKL 1980, lk 3125, punkt 21); kohtuasi C-244/94: FFSA ja teised (EKL 1995, lk I-4013) ning kohtuasi C-49/07: MOTOE (EKL 2008, lk I-4863, punktid 27 ja 28).

(13)  Kohtuasi C-480/09: AceaElectrabel Produzione SpA vs. komisjon (EKL 2010, punktid 47–55) ning kohtuasi C-222/04: Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze SPA ja teised, EKL 2006, lk I-289, punkt 112.

(14)  Kohtuasi C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze vs. Cassa di Risparmio di Firenze ja teised (EKL 2006, lk I-289, punktid 107–118 ja 125).

(15)  Kohtuasi 118/85: komisjon vs. Itaalia (EKL 1987, lk 2599, punkt 7); kohtuasi C-35/96: komisjon vs. Itaalia, (EKL 1998, lk I-3851, punkt 36); liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov ja teised, punkt 75.

(16)  Liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91: Poucet ja Pistre (EKL 1993, lk I-637).

(17)  Vt kohtujuristi Geelhoed ettepanek kohtuasjas C-295/05: Asociación Nacional de Empresas Forestales (Asemfo) vs. Transformación Agraria SA (Tragsa) ja Administración del Estado (EKL 2007, lk I-2999, punktid 110–116); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1)) artikli 5 lõige 2 ja artikli 6 lõige 1; komisjoni 23. veebruari 2011. aasta otsuse 2011/501/EL (mis käsitleb riigiabi C 58/06 (ex NN 98/05), mida Saksamaa andis Verkehrsverbund Rhein-Ruhri ettevõtjatele Bahnen der Stadt Monheim (BSM) ja Rheinische Bahngesellschaft (RBG) (ELT L 210, 17.8.2011, lk 1)) punktid 208–209.

(18)  Samuti ei oma see tähtsust asjaomaste teenuste üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks liigitamise seisukohast; vt 3.2 jaotis.

(19)  Kohtuasi C-519/04 P: David Meca-Medina ja Igor Majcen vs. komisjon (EKL 2006, lk I-6991, punktid 30–33); kohtuasi C-350/07: Kattner Stahlbau (EKL 2009, lk I-1513, punktid 66, 72, 74 ja 75); kohtujuristi Poiares Maduro 10. novembril 2005 esitatud arvamus kohtuasjas C-205/03 P: FENIN (EKL 2006, lk I-6295, punktid 50 ja 51).

(20)  Kohtuasi C-118/85: komisjon vs. Itaalia, punktid 7 ja 8.

(21)  Kohtuasi C-30/87: Bodson/Pompes funčbres des régions libérées (EKL 1988, lk I-2479, punkt 18).

(22)  Vt eelkõige kohtuasi C-364/92: SAT/Eurocontrol (EKL 1994, lk I-43, punkt 30).

(23)  Kohtuasi C-364/92: SAT/Eurocontrol, punkt 27; kohtuasi C-113/07 P: Selex Sistemi Integrati vs. komisjon (EKL 2009, lk I-2207, punkt 71).

(24)  Komisjoni 16. oktoobri 2002. aasta otsus, mis käsitleb juhtumit N 438/02 – Belgia – Riigiabi sadamavaldajatele (EÜT C 284, 21.11.2002).

(25)  Kohtuasi C-343/95: Calģ & Figli (EKL 1997, lk I-1547, punkt 22).

(26)  Komisjoni otsus, mis käsitleb juhtumit N 140/06 – Leedu – Toetuste eraldamine riiklikele ettevõtjatele karistusasutustes (ELT C 244, 11.10.2006).

(27)  Liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91: Poucet ja Pistre (EKL 1993, lk I-637, punkt 13).

(28)  Kohtuasi C-218/00: Cisal ja INAIL (EKL 2002, lk I-691, punkt 45).

(29)  Liidetud kohtuasjad C-264/01, C-306/01, C-354/01 ja C-355/01: AOK Bundesverband (EKL 2004, lk I-2493, punktid 47–55).

(30)  Liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91: Poucet ja Pistre, punktid 15–18.

(31)  Kohtuasi C-218/00: Cisal ja INAIL, punkt 40.

(32)  Liidetud kohtuasjad C-159/91 ja C-160/91: Poucet ja Pistre, punkt 14; kohtuasi C-218/00: Cisal ja INAIL, punktid 43–48 ning liidetud kohtuasjad C-264/01, C-306/01, C-354/01 ja C-355/01: AOK Bundesverband, punktid 51–55.

(33)  Vt eelkõige kohtuasi C-244/94: FFSA ja teised, punkt 19.

(34)  Kohtuasi C-67/96: Albany (EKL 1999, lk I-5751, punktid 80–87).

(35)  Kohtuasi C-244/94: FFSA ja teised, punktid 9 ja 17–20; kohtuasi C-67/96: Albany, punktid 81–85; vt ka liidetud kohtuasjad C-115/97 kuni C-117/97: Brentjens (EKL 1999, lk I-6025, punktid 81–85; kohtuasi C-219/97: Drijvende Bokken (EKL 1999, lk I-6121, punktid 71–75, ning liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov ja teised, punktid 114 ja 115.

(36)  Liidetud kohtuasjad C-115/97 kuni C-117/97: Brentjens.

(37)  Liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov ja teised.

(38)  Kohtuasi C-350/07: Kattner Stahlbau (EKL 2009, lk I-1513).

(39)  Euroopa kohtute praktika kohaselt on kõige markantsemaks näiteks Hispaania riiklik tervishoiusüsteem (vt kohtuasi T-319/99: FENIN (EKL 2003, lk II-357).

(40)  Sõltuvalt süsteemi üldistest iseärasustest ei või sissemaksed, mis katavad vaid väikse osa teenuse tegelikest kuludest, mõjutada selle liigitamist mittemajanduslikuks.

(41)  Kohtuasi T-319/99: FENIN (EKL 2003, lk II-357, punkt 39).

(42)  Kohtuasi T-319/99: FENIN, punkt 40.

(43)  Vt näiteks kohtuasi C-244/94: FFSA, kohtuasi C-67/96: Albany, liidetud kohtuasjad C-115/97, C-116/97 ja C-117/97: Brentjens, ning kohtuasi C-219/97: Drijvende Bokken.

(44)  Vt liidetud kohtuasjad C-180/98 kuni C-184/98: Pavlov ja teised, punktid 75 ja 77.

(45)  Vt muu hulgas kohtuasi C-318/05: komisjon vs. Saksamaa (EKL 2007, lk I-6957, punkt 68). Vt ka komisjoni 25. aprilli 2001. aasta otsus N 118/00: Subvention publiques aux clubs sportifs professionnels, ning EFTA järelevalveameti otsus juhtumi 68123 kohta – Norra – Nasjonal digital laeringsarena (12.10.2011, lk 9).

(46)  EFTA kohtu 21. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas E-5/07.

(47)  Kohtuasi 263/86: Humbel (EKL 1988, lk 5365).

(48)  Kohtuasi C-318/05: komisjon vs. Saksamaa (EKL 2007, lk I-6957) ning kohtuasi C-76/05: Schwartz (EKL 2007, lk 6849).

(49)  EFTA kohtu 21. veebruari 2008. aasta otsus kohtuasjas E-5/07.

(50)  Kohtuasi C-281/06: Jundt (EKL 2007, lk I-12231).

(51)  Kohtuasi 109/92: Wirth (EKL 1993, lk I-6447).

(52)  Vt ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (ELT C 323, 30.12.2006, lk 1).

(53)  Vastavalt ühenduse raamistiku (teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta) joonealusele märkusele 25 tähendab „asutusesisene” olukorda, kus teadusasutus(t)e loodud teadmisi kasutatakse kas teadusasutuse osakonnas või tütarettevõtjas või ühiselt teiste teadusasutustega. Kolmandate isikutega konkreetsete teenuste kohta lepingu sõlmimine avatud pakkumismenetluse teel ei ohusta sellise tegevuse asutusesisest staatust.

(54)  Ühenduse raamistiku (teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta) punktid 3.1.1 ja 3.1.2.

(55)  Liidetud kohtuasjad C-52/97 kuni C-54/97: Viscido ja teised (EKL 1998, lk I-2629, punkt 13) ning kohtuasi C-53/00: Ferring (EKL 2001, lk I-9067, punkt 16). Kohtuasi C-379/98: PreussenElektra vs Schleswag (EKL 2001, lk I-2099).

(56)  EKL 2002, lk I-4397.

(57)  Kohtuasi C-462/99: Connect Austria Gesellschaft für Telekommunikation GmbH vs. Telekom-Control-Kommission ja Mobilkom Austria AG (EKL 2003, lk I-05197, punktid 92 ja 93) ning kohtuasi T-475/04: Bouygues ja Bouygues Télécom SA vs. komisjon (EKL 2007, lk II-02097, punktid 101, 104, 105 ja 111).

(58)  Kohtuasi 173/73: Itaalia vs. komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 16). Vt ka kohtuasjad 78/79: Steinike (EKL 1977, lk 595, punkt 21) ja C-206/06: Essent Netwerk (EKL 2008, lk 5497, punktid 47, 57 ja 96).

(59)  Compagnie Commerciale de l’Ouest ja teised vs. Receveur Principal des Douanes de La Pallice Port (EKL 1992, lk I-1847, punkt 35). Vt ka liidetud kohtuasjad C-34/01 kuni C-38/01: Enirisorse SpA vs. Ministero delle Finanze (EKL 2003, lk I-14243, punkt 26).

(60)  Liidetud kohtuasjad T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98: Mauro Alzetta ja teised vs. komisjon (EKL 2000, lk II-2319, punktid 143–147).

(61)  Vt eelkõige kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (EKL 2003, lk I-7747).

(62)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, punkt 81.

(63)  Komisjoni otsus, mis käsitleb juhtumit N 258/00 – Saksamaa – Dorsteni veekeskus (EÜT C 172, 16.6.2001, lk 16).

(64)  Komisjoni otsus, mis käsitleb juhtumit N 543/01 – Iirimaa – Kapitalitoetused haiglatele (EÜT C 154, 28.6.2002, lk 4).

(65)  Komisjoni otsus, mis käsitleb juhtumit N 630/03 – Itaalia – Kohalikud muuseumid – Sardiinia (ELT C 275, 8.12.2005, lk 3).

(66)  Komisjoni otsus, mis käsitleb juhtumit N 257/07 – Hispaania – Toetus teatrilavastusteks Baskimaal (ELT C 173, 26.7.2007, lk 2).

(67)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1998/2006, 15. detsember 2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

(68)  Vt transpordi kohta määruse (EÜ) nr 1998/2006 artikli 2 lõige 2; komisjoni määrus (EÜ) nr 875/2007, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1860/2004 (ELT L 193, 25.7.2007, lk 6) ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1535/2007, 20. detsember 2007, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris (ELT L 337, 21.12.2007, lk 35).

(69)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH.

(70)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, punktid 87–93.

(71)  Vt 3.2 jaotis.

(72)  Vt 3.3 jaotis.

(73)  Vt 3.4 jaotis.

(74)  Vt 3.5 jaotis.

(75)  Vt 3.6 jaotis.

(76)  Kohtuasi C-179/90: Merci convenzionali porto di Genova (EKL 1991, lk I-5889, punkt 27), kohtuasi C-242/95: GT-Link A/S (EKL 1997, lk I-4449, punkt 53) ning kohtuasi C-266/96: Corsica Ferries France SA (EKL 1998, lk I-3949, punkt 45).

(77)  Kohtuasi T-289/03: BUPA ja teised vs. komisjon (EKL 2008, lk II-81, punktid 166–169 ja 172); Kohtuasi T-17/02: Fred Olsen (EKL 2005, lk II-2031, punkt 216).

(78)  Kohtuasi T-289/03: British United Provident Association Ltd (BUPA) vs. komisjon (EKL 2008, lk II-81, punktid 171 ja 224).

(79)  Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-127/73: BRT vs. SABAM (EKL 1974, lk 313).

(80)  Vt eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja 1107/70) artikkel 2 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

(81)  Kohtuasi C-205/99: Calfa (EKL 2001, lk I-1271, punkt 71).

(82)  Üksikasjalikumad tingimused leiab komisjoni teatise „Ühenduse suunised riigiabieeskirjade kohaldamiseks seoses lairibavõrkude kiire kasutuselevõtuga” (ELT C 235, 30.9.2009, lk 7) punktides 24–30.

(83)  Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-127/73: BRT vs. SABAM (EKL 1974, lk 313).

(84)  Kohtuasi T-17/02: Fred Olsen, punkt 188.

(85)  Kapitali tasuvuse määr on kogu sisemine tasuvusmäär, mille ettevõtja saab investeeritud kapitalilt projekti kestuse jooksul, st lepingu rahavoogude sisemine tasuvusmäär.

(86)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(87)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

(88)  Komisjonil on kavas käesolevat teatist pärast liidu uute riigihanke-eeskirjade vastuvõtmist muuta, et selgitada uute eeskirjadega ettenähtud menetluste kasutamise asjakohasust riigiabi seisukohast.

(89)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 11 punkt a ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punkt a.

(90)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 11 punkt b ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punkt b.

(91)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikkel 29.

(92)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikkel 30 ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 9 punkt a.

(93)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikkel 31. Vt ka direktiivi 2004/17/EÜ artikli 40 lõige3.

(94)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 53 lõike 1 punkt b ja direktiivi 2004/17/EÜ artikli 55 lõike 1 punkt b.

(95)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 53 lõike 1 punkt a; direktiivi 2004/17/EÜ artikli 55 lõike 1 punkt a; kohtuasi 31/87: Beentjes (EKL 1988, lk 4635) ja kohtuasi C-225/98: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2000, lk I-7445); kohtuasi C-19/00: SIAC Construction (EKL 2001, lk I-7725).

(96)  Vt nt väljaande „Keskkonnahoidlik ostmine. Keskkonnahoidlike riigihangete käsiraamat” uus versioon veebisaidil http://ec.europa.eu/environment/gpp/buying_handbook_en.htm

(97)  Teisisõnu tuleks kriteeriumid kindlaks määrata nii, et need võimaldaksid kujundada tõhusa konkurentsi, mis aitaks eduka pakkuja eelist minimeerida.

(98)  Vt näiteks komisjoni otsus, mis käsitleb juhtumit C 49/06 – Itaalia – Riigiabi, mida Itaalia on andnud Poste Italiane’le hüvitise maksmiseks postipanga hoiusertifikaatide müügi eest (ELT L 189, 21.7.2009, lk 3).

(99)  Kapitali tasuvuse määr on kogu sisemine tasuvusmäär, mille ettevõtja saab investeeritud kapitalilt projekti kestuse jooksul, st lepingu rahavoogude sisemine tasuvusmäär.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/15

---

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 8/03

1.   EESMÄRK JA REGULEERIMISALA

| 1. | Et teatavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused saaksid toimida põhimõtetel ja tingimustel, mis võimaldaksid neil täita nende eesmärki, võib juhul, kui teenuse pakkumisest saadav tulu ei võimalda katta avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevaid kulusid, olla vaja riiklike ametiasutuste finantstoetust. |
| --- | --- |

1.

Et teatavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused saaksid toimida põhimõtetel ja tingimustel, mis võimaldaksid neil täita nende eesmärki, võib juhul, kui teenuse pakkumisest saadav tulu ei võimalda katta avaliku teenuse osutamise kohustusest tulenevaid kulusid, olla vaja riiklike ametiasutuste finantstoetust.

| 2. | Euroopa Liidu Kohtu praktikast (1) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele (2). Kui need tingimused on täidetud, siis aluslepingu artiklit 108 ei kohaldata. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu Kohtu praktikast (1) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele (2). Kui need tingimused on täidetud, siis aluslepingu artiklit 108 ei kohaldata.

| 3. | Kui avaliku teenuse pakkumise eest makstav hüvitis nimetatud tingimusi ei täida, ja niivõrd, kui on täidetud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldised abikõlblikkuse kriteeriumid, on hüvitise näol tegu riigiabiga ja see on hõlmatud aluslepingu artiklitega 106, 107 ja 108. |
| --- | --- |

3.

Kui avaliku teenuse pakkumise eest makstav hüvitis nimetatud tingimusi ei täida, ja niivõrd, kui on täidetud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldised abikõlblikkuse kriteeriumid, on hüvitise näol tegu riigiabiga ja see on hõlmatud aluslepingu artiklitega 106, 107 ja 108.

| 4. | Komisjon selgitas oma teatises Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (3) tingimusi, mille puhul tuleb avaliku teenuse osutamise eest makstavat hüvitist lugeda riigiabiks. Peale selle sätestab komisjon oma määruses (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes) (4) tingimused, mille puhul ei tuleks avaliku teenuse osutamise eest makstavaid väikseid hüvitussummasid lugeda liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavaks ja/või konkurentsi moonutavaks või moonutada ähvardavaks. Sellistel asjaoludel ei ole hüvitis hõlmatud aluslepingu artikli 107 lõikega 1 reguleerimisalasse ning ei ole seega hõlmatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 ette nähtud teatamismenetlusega. |
| --- | --- |

4.

Komisjon selgitas oma teatises Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (3) tingimusi, mille puhul tuleb avaliku teenuse osutamise eest makstavat hüvitist lugeda riigiabiks. Peale selle sätestab komisjon oma määruses (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes) (4) tingimused, mille puhul ei tuleks avaliku teenuse osutamise eest makstavaid väikseid hüvitussummasid lugeda liikmesriikidevahelist kaubandust mõjutavaks ja/või konkurentsi moonutavaks või moonutada ähvardavaks. Sellistel asjaoludel ei ole hüvitis hõlmatud aluslepingu artikli 107 lõikega 1 reguleerimisalasse ning ei ole seega hõlmatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 ette nähtud teatamismenetlusega.

| 5. | Aluslepingu artikli 106 lõige 2 on õiguslik alus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks antava riigiabi sobivuse hindamiseks. Selles on sätestatud, et ettevõtjad, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele. Aluslepingu artikli 106 lõikega 2 nähakse siiski ette erand lepingus sisalduvatest eeskirjadest niivõrd, kui konkurentsieeskirjade kohaldamine takistaks juriidiliselt või faktiliselt antud ülesannete täitmist. Nimetatud erand kehtib üksnes juhul, kui kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega. |
| --- | --- |

5.

Aluslepingu artikli 106 lõige 2 on õiguslik alus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks antava riigiabi sobivuse hindamiseks. Selles on sätestatud, et ettevõtjad, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu eeskirjadele, eriti konkurentsieeskirjadele. Aluslepingu artikli 106 lõikega 2 nähakse siiski ette erand lepingus sisalduvatest eeskirjadest niivõrd, kui konkurentsieeskirjade kohaldamine takistaks juriidiliselt või faktiliselt antud ülesannete täitmist. Nimetatud erand kehtib üksnes juhul, kui kaubanduse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega.

| 6. | Komisjoni otsus 2012/21/EL (5) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (6) määrab kindlaks tingimused, mille korral võib teatavaid avalike teenuste osutamise eest makstavaid hüvitisi lugeda kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõikega 2 ja vabaks aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest eelneva teatamise kohustusest. |
| --- | --- |

6.

Komisjoni otsus 2012/21/EL (5) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (6) määrab kindlaks tingimused, mille korral võib teatavaid avalike teenuste osutamise eest makstavaid hüvitisi lugeda kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõikega 2 ja vabaks aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest eelneva teatamise kohustusest.

| 7. | Käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kohaldatakse seetõttu avaliku teenuse osutamise hüvitise suhtes üksnes juhul, kui see kujutab endast riigiabi, mis ei ole hõlmatud otsusega 2012/21/EL. Vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3 kehtib sellise hüvitise puhul eelneva teatamise kohustus. Käesolevas teatises esitatakse tingimused, mille puhul kõnealust riigiabi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2. See asendab ühenduse raamistiku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (7). |
| --- | --- |

7.

Käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kohaldatakse seetõttu avaliku teenuse osutamise hüvitise suhtes üksnes juhul, kui see kujutab endast riigiabi, mis ei ole hõlmatud otsusega 2012/21/EL. Vastavalt aluslepingu artikli 108 lõikele 3 kehtib sellise hüvitise puhul eelneva teatamise kohustus. Käesolevas teatises esitatakse tingimused, mille puhul kõnealust riigiabi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2. See asendab ühenduse raamistiku riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (7).

| 8. | Käesolevas teatises sätestatud põhimõtted kehtivad avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes õhu- ja meretranspordi valdkonnas, piiramata liidu valdkondlike õigusaktide rangemate erisätete kohaldamist. Neid ei kohaldata maismaatranspordi ja avaliku ringhäälingu sektoris, mille suhtes kohaldatakse komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohta avaliku ringhäälingu jaoks (8). |
| --- | --- |

8.

Käesolevas teatises sätestatud põhimõtted kehtivad avalike teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes õhu- ja meretranspordi valdkonnas, piiramata liidu valdkondlike õigusaktide rangemate erisätete kohaldamist. Neid ei kohaldata maismaatranspordi ja avaliku ringhäälingu sektoris, mille suhtes kohaldatakse komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohta avaliku ringhäälingu jaoks (8).

| 9. | Raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antavat abi hinnatakse vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (9). |
| --- | --- |

9.

Raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antavat abi hinnatakse vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (9).

| 10. | Käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kohaldatakse, piiramata:






  a) | liidu konkurentsi valdkonna õigusaktidega (eelkõige aluslepingu artiklid 101 ja 102) kehtestatud nõudmisi; |
| --- | --- | --- |

10.

Käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kohaldatakse, piiramata:

a)

liidu konkurentsi valdkonna õigusaktidega (eelkõige aluslepingu artiklid 101 ja 102) kehtestatud nõudmisi;

| b) | liidu riigihangete valdkonna õigusaktidega kehtestatud nõudmisi; |
| --- | --- |

b)

liidu riigihangete valdkonna õigusaktidega kehtestatud nõudmisi;

| c) | komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/111/EÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (10) sätteid; |
| --- | --- |

c)

komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/111/EÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) (10) sätteid;

| d) | aluslepingust või liidu sektorikohastest õigusaktidest tulenevaid täiendavaid nõudmisi. |
| --- | --- |

d)

aluslepingust või liidu sektorikohastest õigusaktidest tulenevaid täiendavaid nõudmisi.

2.   AVALIKE TEENUSTE EEST MAKSTAVA HÜVITISENA ANTAVA RIIGIABI SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE TINGIMUSED

2.1.   Üldsätted

| 11. | Siseturu praegusel arenguetapil võib kuulutada otsuse 2012/21/EL kohaldamisalast väljajääva abi aluslepingu artikli 106 lõikega 2 kokkusobivaks, kui see on vajalik asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ja see ei mõjuta kaubanduse arengut liidu huvide vastasel määral. Sellise tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud jaotistes 2.2 kuni 2.10 esitatud tingimused. |
| --- | --- |

11.

Siseturu praegusel arenguetapil võib kuulutada otsuse 2012/21/EL kohaldamisalast väljajääva abi aluslepingu artikli 106 lõikega 2 kokkusobivaks, kui see on vajalik asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks ja see ei mõjuta kaubanduse arengut liidu huvide vastasel määral. Sellise tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud jaotistes 2.2 kuni 2.10 esitatud tingimused.

2.2.   Üldist majandushuvi pakkuvad teenused aluslepingu artikli 106 tähenduses

| 12. | Abi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2. |
| --- | --- |

12.

Abi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2.

| 13. | Komisjon esitas oma teatises Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes suunised üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratluse suhtes esitavate nõudmiste kohta. Eelkõige ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid. |
| --- | --- |

13.

Komisjon esitas oma teatises Euroopa Liidu riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes suunised üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratluse suhtes esitavate nõudmiste kohta. Eelkõige ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid.

| 14. | Liikmesriigid peaksid käesoleva käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamise eesmärgil näitama, et nad on pööranud nõuetekohast tähelepanu vajadusele avalike teenuste järele, kasutades tarbijate ja teenusepakkujate huvide arvesse võtmiseks avalikke arutelusid või muid asjakohaseid vahendeid. See ei kehti juhul, kui on selge, et uus konsultatsioon ei anna võrreldes äsjasega märkimisväärset lisaväärtust. |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid peaksid käesoleva käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamise eesmärgil näitama, et nad on pööranud nõuetekohast tähelepanu vajadusele avalike teenuste järele, kasutades tarbijate ja teenusepakkujate huvide arvesse võtmiseks avalikke arutelusid või muid asjakohaseid vahendeid. See ei kehti juhul, kui on selge, et uus konsultatsioon ei anna võrreldes äsjasega märkimisväärset lisaväärtust.

2.3.   Vajadus ülesande andmise akti järele, mis täpsustaks avalike teenuste osutamise kohustusi ja hüvitiste väljaarvutamise meetodeid

| 15. | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb anda ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme aktiga, mille vormi määrab kindlaks liikmesriik. Liikmesriik tähendab käesolevas kontekstis nii keskvõimu kui ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi. |
| --- | --- |

15.

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb anda ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme aktiga, mille vormi määrab kindlaks liikmesriik. Liikmesriik tähendab käesolevas kontekstis nii keskvõimu kui ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi.

| 16. | Selles aktis või nendes aktides tuleb täpsustada eelkõige:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- | --- |

16.

Selles aktis või nendes aktides tuleb täpsustada eelkõige:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| b) | asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium;

| c) | ülesande andva ametiasutuse poolt ettevõtjale antavate ainu- või eriõiguste laad; |
| --- | --- |

c)

ülesande andva ametiasutuse poolt ettevõtjale antavate ainu- või eriõiguste laad;

| d) | hüvitusmehhanismi kirjeldus ning hüvitise arvutamise, järelevalve ja läbivaatamise parameetrid ning |
| --- | --- |

d)

hüvitusmehhanismi kirjeldus ning hüvitise arvutamise, järelevalve ja läbivaatamise parameetrid ning

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

2.4.   Antava ülesande kestus

| 17. | Ülesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks. |
| --- | --- |

17.

Ülesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks.

2.5.   Vastavus direktiivile 2006/111/EÜ

| 18. | Abi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib direktiivi 2006/111/EÜ (11) nõudeid, kui see on asjakohane. Nimetatud direktiivile mittevastav abi loetakse kaubanduse arengut mõjutavaks sellisel määral, et see on vastuolus liidu huvidega aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

18.

Abi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib direktiivi 2006/111/EÜ (11) nõudeid, kui see on asjakohane. Nimetatud direktiivile mittevastav abi loetakse kaubanduse arengut mõjutavaks sellisel määral, et see on vastuolus liidu huvidega aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

2.6.   Vastavus liidu riigihangete eeskirjadele

| 19. | Abi loetakse vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2 siseturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui vastutav ametiasutus, usaldades kõnealusele ettevõtjale teenuse pakkumise ülesande, täidab või kohustub täitma kohaldatavaid liidu riigihangete eeskirju, sealhulgas kõiki läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise nõudeid, mis tulenevad otse aluslepingust või vajaduse korral liidu sekundaarsetest õigusaktidest. Sellistele eeskirjadele ja nõuetele mittevastav abi loetakse kaubanduse arengut mõjutavaks sellisel määral, et see on vastuolus liidu huvidega aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

19.

Abi loetakse vastavalt aluslepingu artikli 106 lõikele 2 siseturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui vastutav ametiasutus, usaldades kõnealusele ettevõtjale teenuse pakkumise ülesande, täidab või kohustub täitma kohaldatavaid liidu riigihangete eeskirju, sealhulgas kõiki läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise nõudeid, mis tulenevad otse aluslepingust või vajaduse korral liidu sekundaarsetest õigusaktidest. Sellistele eeskirjadele ja nõuetele mittevastav abi loetakse kaubanduse arengut mõjutavaks sellisel määral, et see on vastuolus liidu huvidega aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

2.7.   Diskrimineerimisest hoidumine

| 20. | Kui ametiasutus annab üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande mitmele ettevõtjale, tuleks hüvitis arvutada iga ettevõtja puhul sama meetodi alusel. |
| --- | --- |

20.

Kui ametiasutus annab üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande mitmele ettevõtjale, tuleks hüvitis arvutada iga ettevõtja puhul sama meetodi alusel.

2.8.   Hüvitise suurus

| 21. | Hüvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid (12) koos mõistliku kasumiga. |
| --- | --- |

21.

Hüvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid (12) koos mõistliku kasumiga.

| 22. | Hüvitise suuruse võib määrata kindlaks kas eeldatavate kulude ja tulude alusel, tegelike kulude ja tulude alusel või nende kahe kombinatsiooni alusel, sõltuvalt tõhususe suurendamise stiimulitest, mida liikmesriik soovib algusest peale pakkuda vastavalt punktidele 40 ja 41. |
| --- | --- |

22.

Hüvitise suuruse võib määrata kindlaks kas eeldatavate kulude ja tulude alusel, tegelike kulude ja tulude alusel või nende kahe kombinatsiooni alusel, sõltuvalt tõhususe suurendamise stiimulitest, mida liikmesriik soovib algusest peale pakkuda vastavalt punktidele 40 ja 41.

| 23. | Kui hüvitis põhineb tervenisti või osaliselt eeldatavatel kuludel ja tuludel, tuleb need täpsustada ülesande andmise aktis. Need peavad põhinema selle majanduskeskkonna usutavatel ja jälgitavatel parameetritel, kus üldist majandushuvi pakkuvat teenuse osutatakse. Need peavad võimaluse korral toetuma sektorit reguleerivate asutuste või muude ettevõtjast sõltumatute üksuste oskusteabele. Liikmesriigid peavad täpsustama allikad, millel nimetatud eeldused põhinevad (13). Kuluprognoos peab kajastama üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja eeldatavat tõhususe kasvu talle antud ülesande täitmise jooksul. |
| --- | --- |

23.

Kui hüvitis põhineb tervenisti või osaliselt eeldatavatel kuludel ja tuludel, tuleb need täpsustada ülesande andmise aktis. Need peavad põhinema selle majanduskeskkonna usutavatel ja jälgitavatel parameetritel, kus üldist majandushuvi pakkuvat teenuse osutatakse. Need peavad võimaluse korral toetuma sektorit reguleerivate asutuste või muude ettevõtjast sõltumatute üksuste oskusteabele. Liikmesriigid peavad täpsustama allikad, millel nimetatud eeldused põhinevad (13). Kuluprognoos peab kajastama üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja eeldatavat tõhususe kasvu talle antud ülesande täitmise jooksul.

Teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikud netokulud

| 24. | Netokulud, mis on vajalikud või eeldatavasti vajalikud avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks, tuleks arvutada võimaluse korral kulude netokokkuhoiu meetodit kasutades, kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus, ja võimaluse korral ka muudel juhtudel. |
| --- | --- |

24.

Netokulud, mis on vajalikud või eeldatavasti vajalikud avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks, tuleks arvutada võimaluse korral kulude netokokkuhoiu meetodit kasutades, kui seda nõuab liidu või liikmesriigi õigus, ja võimaluse korral ka muudel juhtudel.

Kulude netokokkuhoiu meetod

| 25. | Kulude netokokkuhoiu meetodi raames arvutatakse avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikud või eeldatavalt vajalikud kulud kui avaliku teenuse pakkumise kohustusega teenusepakkuja netokulude ja sama, kuid ilma nimetatud kohustuseta teenusepakkuja netokulude või kasumi vahe. Õigesti tuleb hinnata teenusepakkuja eeldatavat kulude kokkuhoidu ja eeldatavalt saamata jäävaid tulusid avaliku teenuse pakkumise kohustuse puudumisel. Netokulude arvutamisel tuleks hinnata üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja saadavaid toetusi, sealhulgas niivõrd kui võimalik ka immateriaalseid toetusi. |
| --- | --- |

25.

Kulude netokokkuhoiu meetodi raames arvutatakse avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikud või eeldatavalt vajalikud kulud kui avaliku teenuse pakkumise kohustusega teenusepakkuja netokulude ja sama, kuid ilma nimetatud kohustuseta teenusepakkuja netokulude või kasumi vahe. Õigesti tuleb hinnata teenusepakkuja eeldatavat kulude kokkuhoidu ja eeldatavalt saamata jäävaid tulusid avaliku teenuse pakkumise kohustuse puudumisel. Netokulude arvutamisel tuleks hinnata üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja saadavaid toetusi, sealhulgas niivõrd kui võimalik ka immateriaalseid toetusi.

| 26. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul) (14) IV lisa ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ (ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) (15) I lisa sisaldavad üksikasjalikumaid juhiseid selle kohta, kuidas kohaldada kulude netokokkuhoiu meetodit. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul) (14) IV lisa ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ (ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) (15) I lisa sisaldavad üksikasjalikumaid juhiseid selle kohta, kuidas kohaldada kulude netokokkuhoiu meetodit.

| 27. | Ehkki komisjon peab kulude netokokkuhoiu meetodit kõige täpsemaks avaliku teenuse kohustuse täitmisega seotud kulude kindlaksmääramise meetodiks, võib olla juhtumeid, mille puhul ei ole see meetod kasutatav või asjakohane. Sellistel juhtudel võib komisjon nõustuda muude avaliku teenuse pakkumise kohustuste täitmiseks vajalike netokulude arvutamise meetodite, näiteks kulude jaotamisel põhineva meetodi kasutamisega. |
| --- | --- |

27.

Ehkki komisjon peab kulude netokokkuhoiu meetodit kõige täpsemaks avaliku teenuse kohustuse täitmisega seotud kulude kindlaksmääramise meetodiks, võib olla juhtumeid, mille puhul ei ole see meetod kasutatav või asjakohane. Sellistel juhtudel võib komisjon nõustuda muude avaliku teenuse pakkumise kohustuste täitmiseks vajalike netokulude arvutamise meetodite, näiteks kulude jaotamisel põhineva meetodi kasutamisega.

Kulude jaotamisel põhinev meetod

| 28. | Kulude jaotamise meetodit kasutades saab avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikke kulusid arvutada määratud teenusepakkuja avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmisel tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ülesande andmise aktis. |
| --- | --- |

28.

Kulude jaotamise meetodit kasutades saab avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikke kulusid arvutada määratud teenusepakkuja avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmisel tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ülesande andmise aktis.

| 29. | Arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalikke kulusid. |
| --- | --- |

29.

Arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalikke kulusid.

| 30. | Kui kõnealuse ettevõtja tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta kõik ettevõtja kantud kulud. |
| --- | --- |

30.

Kui kõnealuse ettevõtja tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta kõik ettevõtja kantud kulud.

| 31. | Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võivad arvesse võetavad kulud hõlmata kõiki avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikke otseseid kulusid ja asjakohast osa kaudsetest kuludest, mis on ühised nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkumise kui ka muu tegevuse puhul. Kulud, mis on seotud muu tegevusega, peavad hõlmama kõiki otseseid kulusid ja asjakohase osa ühistest kuludest. Et määrata kindlaks asjakohane osa ühistest kuludest, võidakse võrdluseks võtta ressursside kasutamise turuhinnad (16), kui need on olemas. Selliste turuhindade puudumisel saab määrata asjakohase osa ühistest kuludest mõistliku kasumi taseme kaudu (17), mille saamist ettevõtjalt eeldatakse üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest väljapoole jääva tegevusega, või mõne muu meetodiga, kui see on asjakohasem. |
| --- | --- |

31.

Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võivad arvesse võetavad kulud hõlmata kõiki avaliku teenuse pakkumise kohustuse täitmiseks vajalikke otseseid kulusid ja asjakohast osa kaudsetest kuludest, mis on ühised nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkumise kui ka muu tegevuse puhul. Kulud, mis on seotud muu tegevusega, peavad hõlmama kõiki otseseid kulusid ja asjakohase osa ühistest kuludest. Et määrata kindlaks asjakohane osa ühistest kuludest, võidakse võrdluseks võtta ressursside kasutamise turuhinnad (16), kui need on olemas. Selliste turuhindade puudumisel saab määrata asjakohase osa ühistest kuludest mõistliku kasumi taseme kaudu (17), mille saamist ettevõtjalt eeldatakse üldist majandushuvi pakkuvatest teenustest väljapoole jääva tegevusega, või mõne muu meetodiga, kui see on asjakohasem.

Tulud

| 32. | Arvesse võetavad tulud peavad hõlmama vähemalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest saadud tulusid, nagu on kirjeldatud ülesande andmise aktis, ja ülemäärast kasumit, mis tuleneb muude tegevustega seotud eri- või ainuõigustest, nagu nimetatud punktis 45, isegi kui see on seotud muu tegevusega, sõltumata sellest, kas see ülemäärane kasum on riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses või mitte. |
| --- | --- |

32.

Arvesse võetavad tulud peavad hõlmama vähemalt üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest saadud tulusid, nagu on kirjeldatud ülesande andmise aktis, ja ülemäärast kasumit, mis tuleneb muude tegevustega seotud eri- või ainuõigustest, nagu nimetatud punktis 45, isegi kui see on seotud muu tegevusega, sõltumata sellest, kas see ülemäärane kasum on riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses või mitte.

Mõistlik kasum

| 33. | Mõistliku kasumi all tuleks mõista keskmist kapitali tasuvuse määra (18), mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski tase sõltub asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust. |
| --- | --- |

33.

Mõistliku kasumi all tuleks mõista keskmist kapitali tasuvuse määra (18), mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes riski taset arvestades, kas pakkuda kogu ülesande andmise akti kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski tase sõltub asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust.

| 34. | Juhul kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võib kapitali tasuvuse määra asemel kasutada mõistliku kasumi suuruse määramisel muid kasumi taseme näitajaid, nagu omakapitali keskmine tasuvus ülesande täitmise ajal (19), kasutatud kapitali tasuvus, vara tasuvus või müügitulu. |
| --- | --- |

34.

Juhul kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võib kapitali tasuvuse määra asemel kasutada mõistliku kasumi suuruse määramisel muid kasumi taseme näitajaid, nagu omakapitali keskmine tasuvus ülesande täitmise ajal (19), kasutatud kapitali tasuvus, vara tasuvus või müügitulu.

| 35. | Kui näitaja on valitud, peab liikmesriik esitama komisjonile tõendid selle kohta, et kavandatav kasum ei ületa taset, mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes, kas pakkuda teenust või mitte, näiteks viidates konkurentsipõhistel tingimustel sõlmitud samalaadsete lepingute puhul saavutatud tasuvusele. |
| --- | --- |

35.

Kui näitaja on valitud, peab liikmesriik esitama komisjonile tõendid selle kohta, et kavandatav kasum ei ületa taset, mida vajab keskmine ettevõtja, kaaludes, kas pakkuda teenust või mitte, näiteks viidates konkurentsipõhistel tingimustel sõlmitud samalaadsete lepingute puhul saavutatud tasuvusele.

| 36. | Kapitali tasuvuse määra, mis ei ületa asjaomast vahetustehingute intressimäära (20) pluss 100 baaspunkti (21), loetakse igal juhul mõistlikuks. Asjaomane vahetustehingute intressimäär on vahetustehingute intressimäär, mille tähtaeg ja vääring vastavad ülesande andmise aktis kasutatuile. |
| --- | --- |

36.

Kapitali tasuvuse määra, mis ei ületa asjaomast vahetustehingute intressimäära (20) pluss 100 baaspunkti (21), loetakse igal juhul mõistlikuks. Asjaomane vahetustehingute intressimäär on vahetustehingute intressimäär, mille tähtaeg ja vääring vastavad ülesande andmise aktis kasutatuile.

| 37. | Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine on seotud olulise äri- või lepinguriskiga, näiteks seepärast, et hüvitis on kindlasummalise makse kujul, mis katab eeldatavad netokulud ja mõistliku kasumi ja ettevõtja toimib konkurentsipõhises keskkonnas, siis ei või mõistlik kasum ületada taset, mis vastab riski tasemega proportsionaalsele kapitali tasuvuse määrale. See määr tuleks määrata võimaluse korral kindlaks viitega sellisele kapitali tasuvuse määrale, mis saavutatakse samalaadsete avaliku teenuse lepingute puhul konkurentsipõhistel tingimustel (näiteks pakkumismenetluse raames sõlmitud lepingud). Kui sellist meetodit ei ole võimalik kasutada, võib kasutada muid kapitali tasuvuse kindlaksmääramise meetodeid koos põhjendusega (22). |
| --- | --- |

37.

Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine on seotud olulise äri- või lepinguriskiga, näiteks seepärast, et hüvitis on kindlasummalise makse kujul, mis katab eeldatavad netokulud ja mõistliku kasumi ja ettevõtja toimib konkurentsipõhises keskkonnas, siis ei või mõistlik kasum ületada taset, mis vastab riski tasemega proportsionaalsele kapitali tasuvuse määrale. See määr tuleks määrata võimaluse korral kindlaks viitega sellisele kapitali tasuvuse määrale, mis saavutatakse samalaadsete avaliku teenuse lepingute puhul konkurentsipõhistel tingimustel (näiteks pakkumismenetluse raames sõlmitud lepingud). Kui sellist meetodit ei ole võimalik kasutada, võib kasutada muid kapitali tasuvuse kindlaksmääramise meetodeid koos põhjendusega (22).

| 38. | Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ei ole seotud märkimisväärse äri- või lepinguriskiga, näiteks seepärast, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest tekkivad netokulud hüvitatakse tagantjärele täielikult, ei või ületada mõistliku kasumi taset, mis vastab punktis 36 täpsustatud tasemele. Selline hüvitusmehhanism ei paku avaliku teenuse pakkujale mingeid stiimuleid tõhususe suurendamiseks. Seepärast piirdub selle kasutamine juhtudega, kui liikmesriik suudab põhjendada, et tootmise tõhususe arvessevõtmine ja lepingu tõhususe kasvu stimuleeriva ülesehituse kasutamine ei ole võimalik või asjakohane. |
| --- | --- |

38.

Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ei ole seotud märkimisväärse äri- või lepinguriskiga, näiteks seepärast, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisest tekkivad netokulud hüvitatakse tagantjärele täielikult, ei või ületada mõistliku kasumi taset, mis vastab punktis 36 täpsustatud tasemele. Selline hüvitusmehhanism ei paku avaliku teenuse pakkujale mingeid stiimuleid tõhususe suurendamiseks. Seepärast piirdub selle kasutamine juhtudega, kui liikmesriik suudab põhjendada, et tootmise tõhususe arvessevõtmine ja lepingu tõhususe kasvu stimuleeriva ülesehituse kasutamine ei ole võimalik või asjakohane.

Tõhususe suurendamise stiimulid

| 39. | Hüvitamise meetodi kindlaksmääramisel peavad liikmesriigid võtma kasutusele stiimulid kõrgetasemeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise tõhustamiseks, v.a juhul, kui nad suudavad nõuetekohaselt põhjendada, et see ei ole võimalik või asjakohane. |
| --- | --- |

39.

Hüvitamise meetodi kindlaksmääramisel peavad liikmesriigid võtma kasutusele stiimulid kõrgetasemeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise tõhustamiseks, v.a juhul, kui nad suudavad nõuetekohaselt põhjendada, et see ei ole võimalik või asjakohane.

| 40. | Tõhususe suurendamise stiimuleid saab kujundada mitmel moel, vastavalt sellele, mis sobib kõige paremini iga juhtumi või sektori eripäraga. Näiteks võivad liikmesriigid määrata ette kindla hüvitise taseme, mis arvestab ja hõlmab sellist tõhususe kasvu, mida võib ettevõtjalt ülesande andmise akti kehtivusajal eeldada. |
| --- | --- |

40.

Tõhususe suurendamise stiimuleid saab kujundada mitmel moel, vastavalt sellele, mis sobib kõige paremini iga juhtumi või sektori eripäraga. Näiteks võivad liikmesriigid määrata ette kindla hüvitise taseme, mis arvestab ja hõlmab sellist tõhususe kasvu, mida võib ettevõtjalt ülesande andmise akti kehtivusajal eeldada.

| 41. | Alternatiivina võivad liikmesriigid kindlaks määrata tootmise tõhustamise eesmärgid ülesande andmise aktis. Sellisel juhul seatakse hüvitise tase sõltuvusse eesmärkide saavutamise ulatusest. Kui ettevõtja ei saavuta eesmärke, tuleks hüvitist vähendada ülesande andmise aktis määratletud arvutusmeetodit kasutades. Ja vastupidi, kui ettevõtja ületab eesmärgid, tuleks hüvitist suurendada ülesande andmise aktis täpsustatud meetodil. Tootlikkuse tõhususe suurendamisega seotud preemiad tuleb sätestada tasemel, mis võimaldab neid tasakaalustatult jagada ettevõtja ja liikmesriigi ja/või kasutajate vahel. |
| --- | --- |

41.

Alternatiivina võivad liikmesriigid kindlaks määrata tootmise tõhustamise eesmärgid ülesande andmise aktis. Sellisel juhul seatakse hüvitise tase sõltuvusse eesmärkide saavutamise ulatusest. Kui ettevõtja ei saavuta eesmärke, tuleks hüvitist vähendada ülesande andmise aktis määratletud arvutusmeetodit kasutades. Ja vastupidi, kui ettevõtja ületab eesmärgid, tuleks hüvitist suurendada ülesande andmise aktis täpsustatud meetodil. Tootlikkuse tõhususe suurendamisega seotud preemiad tuleb sätestada tasemel, mis võimaldab neid tasakaalustatult jagada ettevõtja ja liikmesriigi ja/või kasutajate vahel.

| 42. | Kõik sellised tõhususe suurendamise stiimulid peavad põhinema ülesande andmise aktis sätestatud objektiivsetel ja mõõdetavatel kriteeriumidel ning need kuuluvad tagantjärele hindamisele üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajast sõltumatu üksuse poolt. |
| --- | --- |

42.

Kõik sellised tõhususe suurendamise stiimulid peavad põhinema ülesande andmise aktis sätestatud objektiivsetel ja mõõdetavatel kriteeriumidel ning need kuuluvad tagantjärele hindamisele üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutajast sõltumatu üksuse poolt.

| 43. | Tõhususe suurenemine ei tohiks vähendada pakutava teenuse kvaliteeti ja peaks olema kooskõlas liidu õiguses sätestatud normidega. |
| --- | --- |

43.

Tõhususe suurenemine ei tohiks vähendada pakutava teenuse kvaliteeti ja peaks olema kooskõlas liidu õiguses sätestatud normidega.

Sätted ettevõtjate kohta, kes tegelevad lisaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele veel muu tegevusega või osutavad mitut üldist majandushuvi pakkuvat teenust

| 44. | Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega. Kui ettevõtjale on tehtud ülesandeks mitme üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine kas seetõttu, et ülesande andnud ametiasutused on erinevad või seetõttu, et nende teenuste olemus on erinev, peab olema nende ettevõtjate sisemisest raamatupidamisarvestusest võimalik kontrollida, kas erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seoses makstakse ülemääraseid hüvitisi või mitte. |
| --- | --- |

44.

Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega. Kui ettevõtjale on tehtud ülesandeks mitme üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine kas seetõttu, et ülesande andnud ametiasutused on erinevad või seetõttu, et nende teenuste olemus on erinev, peab olema nende ettevõtjate sisemisest raamatupidamisarvestusest võimalik kontrollida, kas erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seoses makstakse ülemääraseid hüvitisi või mitte.

| 45. | Kui ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mis on seotud muu tegevusega kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused ning mille eest talle antakse hüvitist ja millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui see ettevõtja saab riigilt muid soodustusi, siis tuleb need sõltumata nende liigitusest aluslepingu artikli 107 lõike 1 alusel arvesse võtta ja lisada ettevõtja tuludele. Mõistlikku kasumit tegevuselt, millele ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, tuleb hinnata ettevaatavalt, võttes arvesse asjaomase ettevõtja riski või selle puudumist. Selles hindamises tuleb võtta arvesse tõhususe suurendamise stiimuleid, mille liikmesriik on kasutusele võtnud kõnealuste teenuste osutamise suhtes. |
| --- | --- |

45.

Kui ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mis on seotud muu tegevusega kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused ning mille eest talle antakse hüvitist ja millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui see ettevõtja saab riigilt muid soodustusi, siis tuleb need sõltumata nende liigitusest aluslepingu artikli 107 lõike 1 alusel arvesse võtta ja lisada ettevõtja tuludele. Mõistlikku kasumit tegevuselt, millele ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, tuleb hinnata ettevaatavalt, võttes arvesse asjaomase ettevõtja riski või selle puudumist. Selles hindamises tuleb võtta arvesse tõhususe suurendamise stiimuleid, mille liikmesriik on kasutusele võtnud kõnealuste teenuste osutamise suhtes.

| 46. | Liikmesriik võib otsustada, et kasum, mis tuleneb muust tegevusest kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, eelkõige nendest tegevustest, mille puhul kasutatakse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalikku infrastruktuuri, tuleb suunata täielikult või osaliselt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahastamisele. |
| --- | --- |

46.

Liikmesriik võib otsustada, et kasum, mis tuleneb muust tegevusest kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, eelkõige nendest tegevustest, mille puhul kasutatakse üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalikku infrastruktuuri, tuleb suunata täielikult või osaliselt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahastamisele.

Ülemäärane hüvitis

| 47. | Ülemäärase hüvitisena tuleb mõista hüvitist, mille suurus ületab kogu lepingu kehtivusaja kohta punktis 21 kindlaksmääratud abi summa. Nagu sätestatud punktides 39–42, võib ettevõtja ootamatult suurest tõhususe kasvust tuleneva ülejäägi, juhul kui ülesande andmise aktis on nii sätestatud, täiendava mõistliku kasumina endale jätta (23). |
| --- | --- |

47.

Ülemäärase hüvitisena tuleb mõista hüvitist, mille suurus ületab kogu lepingu kehtivusaja kohta punktis 21 kindlaksmääratud abi summa. Nagu sätestatud punktides 39–42, võib ettevõtja ootamatult suurest tõhususe kasvust tuleneva ülejäägi, juhul kui ülesande andmise aktis on nii sätestatud, täiendava mõistliku kasumina endale jätta (23).

| 48. | Kuna ülemäärane hüvitis ei ole üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalik, on see kokkusobimatu riigiabi. |
| --- | --- |

48.

Kuna ülemäärane hüvitis ei ole üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalik, on see kokkusobimatu riigiabi.

| 49. | Liikmesriigid peavad tagama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise vastavuse käesolevas teatises sätestatud nõuetele ja eelkõige selle, et ettevõtjad ei saaks hüvitist rohkem käesolevas jaotises sätestatud nõudmiste kohaselt määratud summast. Nad peavad esitama komisjoni nõudmisel tõendeid selle kohta. Liikmesriigid peavad korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagavad selliste kontrollimiste läbiviimise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta järel. Muul viisil kui avaldatud riigihanke pakkumiskutse (24) kaudu antud abi puhul tuleb viia kontrollimisi läbi vähemalt iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

49.

Liikmesriigid peavad tagama üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise vastavuse käesolevas teatises sätestatud nõuetele ja eelkõige selle, et ettevõtjad ei saaks hüvitist rohkem käesolevas jaotises sätestatud nõudmiste kohaselt määratud summast. Nad peavad esitama komisjoni nõudmisel tõendeid selle kohta. Liikmesriigid peavad korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagavad selliste kontrollimiste läbiviimise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta järel. Muul viisil kui avaldatud riigihanke pakkumiskutse (24) kaudu antud abi puhul tuleb viia kontrollimisi läbi vähemalt iga kahe aasta järel.

| 50. | Kui liikmesriik on eelnevalt kehtestanud kindla hüvitise taseme, mis arvestab ja kaasab piisavalt tõhususe kasvu, mida võib avaliku teenuse osutaja puhul ülesande andmise akti kehtivuse ajal tulude ja kulude õige jaotuse ja mõistlike ootuste alusel eeldada, nagu käesolevas jaotises kirjeldatud, piirdub ülemäärase hüvitise kontroll selle kontrollimisega, kas kasumi tase, millele teenusepakkujal on vastavalt ülesande andmise aktile õigus, on ettevaatavalt tõepoolest mõistlik. |
| --- | --- |

50.

Kui liikmesriik on eelnevalt kehtestanud kindla hüvitise taseme, mis arvestab ja kaasab piisavalt tõhususe kasvu, mida võib avaliku teenuse osutaja puhul ülesande andmise akti kehtivuse ajal tulude ja kulude õige jaotuse ja mõistlike ootuste alusel eeldada, nagu käesolevas jaotises kirjeldatud, piirdub ülemäärase hüvitise kontroll selle kontrollimisega, kas kasumi tase, millele teenusepakkujal on vastavalt ülesande andmise aktile õigus, on ettevaatavalt tõepoolest mõistlik.

2.9.   Täiendavad nõuded, mida võib vaja olla selleks, et vältida kaubanduse arengu mõjutamist sellises ulatuses, mis oleks vastuolus Euroopa Liidu huvidega

| 51. | Jaotistes 2.1 kuni 2.8 esitatud nõuded on üldjuhul piisavad tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi liidu huvide vastaselt. |
| --- | --- |

51.

Jaotistes 2.1 kuni 2.8 esitatud nõuded on üldjuhul piisavad tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi liidu huvide vastaselt.

| 52. | On võimalik, et teatavatel erakorralistel asjaoludel võivad tõsised konkurentsimoonutused siseturul jääda tähelepanuta ja abi võib mõjutada kaubandust liidu huve kahjustaval määral. |
| --- | --- |

52.

On võimalik, et teatavatel erakorralistel asjaoludel võivad tõsised konkurentsimoonutused siseturul jääda tähelepanuta ja abi võib mõjutada kaubandust liidu huve kahjustaval määral.

| 53. | Sellisel juhul uurib komisjon, kas selliseid moonutusi saab pehmendada, nõudes liikmesriigilt teatavate tingimuste täitmist või kohustuste võtmist. |
| --- | --- |

53.

Sellisel juhul uurib komisjon, kas selliseid moonutusi saab pehmendada, nõudes liikmesriigilt teatavate tingimuste täitmist või kohustuste võtmist.

| 54. | Liidu huve kahjustavaid tõsiseid konkurentsimoonutusi võib tekkida vaid erandjuhtudel. Komisjon pöörab tähelepanu üksnes neile moonutustele, mille puhul abil on märkimisväärne negatiivne mõju teistele liikmesriikidele ja siseturu toimimisele, näiteks kui see takistab oluliste majandusharude ettevõtjatel saavutada tegevuse sellist mahtu, mis oleks vajalik tõhusaks tegutsemiseks. |
| --- | --- |

54.

Liidu huve kahjustavaid tõsiseid konkurentsimoonutusi võib tekkida vaid erandjuhtudel. Komisjon pöörab tähelepanu üksnes neile moonutustele, mille puhul abil on märkimisväärne negatiivne mõju teistele liikmesriikidele ja siseturu toimimisele, näiteks kui see takistab oluliste majandusharude ettevõtjatel saavutada tegevuse sellist mahtu, mis oleks vajalik tõhusaks tegutsemiseks.

| 55. | Sellised moonutused võivad tekkida näiteks juhul, kui ülesanne antakse ajavahemikuks, mida ei saa põhjendada objektiivsete tingimustega (näiteks mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusega) või antakse mitmeid ülesandeid (mis antakse tavaliselt eraldi, vähendamata sotsiaalset kasu ja vähendamata täiendavalt teenuse osutamise tõhusust ja tulemuslikkust). Sellisel juhul uurib komisjon, kas sama avalikku teenust saaks pakkuda sama hästi vähem moonutaval viisil, näiteks piirates antava ülesande kestust või ulatust või andes ülesanded eraldi. |
| --- | --- |

55.

Sellised moonutused võivad tekkida näiteks juhul, kui ülesanne antakse ajavahemikuks, mida ei saa põhjendada objektiivsete tingimustega (näiteks mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusega) või antakse mitmeid ülesandeid (mis antakse tavaliselt eraldi, vähendamata sotsiaalset kasu ja vähendamata täiendavalt teenuse osutamise tõhusust ja tulemuslikkust). Sellisel juhul uurib komisjon, kas sama avalikku teenust saaks pakkuda sama hästi vähem moonutaval viisil, näiteks piirates antava ülesande kestust või ulatust või andes ülesanded eraldi.

| 56. | Veel üks olukord, mis võib nõuda lähemat uurimist, võib tekkida juhul, kui liikmesriik teeb avaliku teenuse pakkujale ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust reserveerimata turul, kus väga sarnaseid teenuseid üldist majandushuvi pakkuva teenuse puudumisel juba pakutakse või võib nende pakkumist oodata lähitulevikus. Selline negatiivne mõju kaubanduse arengule võib olla tugevam siis, kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust tuleb pakkuda kui mis tahes tegeliku või võimaliku pakkuja kuludest odavamalt, piirates konkurentide turulepääsu. Ehkki komisjon austab täielikult liikmesriigi suurt valikuvabadust üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemiseks, võib ta nõuda muudatuste tegemist (näiteks abi jagamise korras) juhul, kui ta suudab usutavalt tõestada, et sama üldist majandushuvi pakkuvat teenust oleks võimalik pakkuda tarbijate jaoks samaväärsetel tingimustel viisil, mis oleks vähem moonutav ja liikmesriigi jaoks odavam. |
| --- | --- |

56.

Veel üks olukord, mis võib nõuda lähemat uurimist, võib tekkida juhul, kui liikmesriik teeb avaliku teenuse pakkujale ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta ülesandeks osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust reserveerimata turul, kus väga sarnaseid teenuseid üldist majandushuvi pakkuva teenuse puudumisel juba pakutakse või võib nende pakkumist oodata lähitulevikus. Selline negatiivne mõju kaubanduse arengule võib olla tugevam siis, kui üldist majandushuvi pakkuvat teenust tuleb pakkuda kui mis tahes tegeliku või võimaliku pakkuja kuludest odavamalt, piirates konkurentide turulepääsu. Ehkki komisjon austab täielikult liikmesriigi suurt valikuvabadust üldist majandushuvi pakkuva teenuse määratlemiseks, võib ta nõuda muudatuste tegemist (näiteks abi jagamise korras) juhul, kui ta suudab usutavalt tõestada, et sama üldist majandushuvi pakkuvat teenust oleks võimalik pakkuda tarbijate jaoks samaväärsetel tingimustel viisil, mis oleks vähem moonutav ja liikmesriigi jaoks odavam.

| 57. | Lähem uurimine on õigustatud ka siis, kui teenuse osutamise kohustuse andmine on seotud eri- või ainuõigustega, mis piiravad konkurentsi siseturul liidu huvide vastasel määral. Selliste juhtumite tuvastamise peamiseks viisiks jääb aluslepingu artikli 106 lõige 1, ent riigiabi ei saa lugeda kokkusobivaks, kui ainuõigus annab eelise, mida ei saaks jaotises 2.8 kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse netokulude arvutamise metoodika alusel õigesti hinnata, mõõta või mõista. |
| --- | --- |

57.

Lähem uurimine on õigustatud ka siis, kui teenuse osutamise kohustuse andmine on seotud eri- või ainuõigustega, mis piiravad konkurentsi siseturul liidu huvide vastasel määral. Selliste juhtumite tuvastamise peamiseks viisiks jääb aluslepingu artikli 106 lõige 1, ent riigiabi ei saa lugeda kokkusobivaks, kui ainuõigus annab eelise, mida ei saaks jaotises 2.8 kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse netokulude arvutamise metoodika alusel õigesti hinnata, mõõta või mõista.

| 58. | Komisjon pöörab tähelepanu ka olukordadele, mille puhul abi võimaldab ettevõtjal rahastada sellise infrastruktuuri loomist või kasutamist, mida ei saa jäljendada ja mis võimaldab tal piirata pääsu turule, kus üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutatakse, või muudele asjaomastele turgudele. Sellisel juhul võib olla asjakohane nõuda, et konkurentidele antaks sobivatel tingimustel õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs infrastruktuurile. |
| --- | --- |

58.

Komisjon pöörab tähelepanu ka olukordadele, mille puhul abi võimaldab ettevõtjal rahastada sellise infrastruktuuri loomist või kasutamist, mida ei saa jäljendada ja mis võimaldab tal piirata pääsu turule, kus üldist majandushuvi pakkuvat teenust osutatakse, või muudele asjaomastele turgudele. Sellisel juhul võib olla asjakohane nõuda, et konkurentidele antaks sobivatel tingimustel õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs infrastruktuurile.

| 59. | Kui konkurentsimoonutusi põhjustab ülesande andmine ning see takistab tulemuslikult rakendada või jõustada liidu õigusakte, mis on mõeldud siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks, uurib komisjon, kas avalikku teenust saaks pakkuda vähemmoonutaval viisil, näiteks rakendades täielikult liidu sektorikohased õigusaktid. |
| --- | --- |

59.

Kui konkurentsimoonutusi põhjustab ülesande andmine ning see takistab tulemuslikult rakendada või jõustada liidu õigusakte, mis on mõeldud siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks, uurib komisjon, kas avalikku teenust saaks pakkuda vähemmoonutaval viisil, näiteks rakendades täielikult liidu sektorikohased õigusaktid.

2.10.   Läbipaistvus

| 60. | Asjaomane liikmesriik peab iga üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest käesoleva teatise kohaselt antava hüvitise puhul avaldama internetis või muul sobival viisil järgmise teabe:






  a) | punktis 14 osutatud avaliku arutelu või muu sobiva menetluse tulemused; |
| --- | --- | --- |

60.

Asjaomane liikmesriik peab iga üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest käesoleva teatise kohaselt antava hüvitise puhul avaldama internetis või muul sobival viisil järgmise teabe:

a)

punktis 14 osutatud avaliku arutelu või muu sobiva menetluse tulemused;

| b) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- |

b)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| c) | asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium; |
| --- | --- |

c)

asjaomane ettevõtja ja vajaduse korral territoorium;

| d) | ettevõtjale igal aastal makstavad abisummad. |
| --- | --- |

d)

ettevõtjale igal aastal makstavad abisummad.

2.11.   Otsuse 2012/21/EL artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastav abi

| 61. | Punktides 14, 19, 20, 24, 39, 51–59 ja punkti 60 lõikes a sätestatud põhimõtteid ei kohaldata abi suhtes, mis vastab otsuse 2012/21/EL artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

61.

Punktides 14, 19, 20, 24, 39, 51–59 ja punkti 60 lõikes a sätestatud põhimõtteid ei kohaldata abi suhtes, mis vastab otsuse 2012/21/EL artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

3.   ARUANDLUS JA HINDAMINE

| 62. | Liikmesriigid annavad iga kahe aasta järel komisjonile aru käesoleva teatise järgimise kohta. Neis aruannetes tuleb anda ülevaade käesoleva teatise kohaldamisest teenusepakkujate erinevate sektorite suhtes, sealhulgas:






  a) | käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamine teenuste suhtes, mis on hõlmatud teatise kohaldamisalaga, k.a asutusesiseselt pakutavate teenuste suhtes; |
| --- | --- | --- |

62.

Liikmesriigid annavad iga kahe aasta järel komisjonile aru käesoleva teatise järgimise kohta. Neis aruannetes tuleb anda ülevaade käesoleva teatise kohaldamisest teenusepakkujate erinevate sektorite suhtes, sealhulgas:

a)

käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamine teenuste suhtes, mis on hõlmatud teatise kohaldamisalaga, k.a asutusesiseselt pakutavate teenuste suhtes;

| b) | käesoleva teatise kohaldamisalasse kuuluvatele ettevõtjatele antud abi kogusumma jaotatuna majandussektorite ja abisaajate kaupa; |
| --- | --- |

b)

käesoleva teatise kohaldamisalasse kuuluvatele ettevõtjatele antud abi kogusumma jaotatuna majandussektorite ja abisaajate kaupa;

| c) | teave selle kohta, kas käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamine asjaomase teenuseliigi puhul on põhjustanud raskusi või kolmandate isikute kaebusi ning |
| --- | --- |

c)

teave selle kohta, kas käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamine asjaomase teenuseliigi puhul on põhjustanud raskusi või kolmandate isikute kaebusi ning

| d) | mis tahes muu komisjoni poolt nõutav teave käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamise kohta, mis täpsustatakse aegsasti enne aruande esitamistähtaega. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muu komisjoni poolt nõutav teave käesolevas teatises sätestatud põhimõtete kohaldamise kohta, mis täpsustatakse aegsasti enne aruande esitamistähtaega.

Esimene aruanne esitatakse 30. juuniks 2014.

| 63. | Peale selle peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) (praegu aluslepingu artikkel 108) ja komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (26) nõuetele esitama komisjonile iga-aastaseid aruandeid käesoleval teatisel põhinevate komisjoni otsuste alusel antud abi kohta. |
| --- | --- |

63.

Peale selle peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (25) (praegu aluslepingu artikkel 108) ja komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (26) nõuetele esitama komisjonile iga-aastaseid aruandeid käesoleval teatisel põhinevate komisjoni otsuste alusel antud abi kohta.

| 64. | Aruanded avaldatakse komisjoni veebisaidil. |
| --- | --- |

64.

Aruanded avaldatakse komisjoni veebisaidil.

| 65. | Komisjon kavatseb käesoleva teatise läbi vaadata 31. jaanuariks 2017. |
| --- | --- |

65.

Komisjon kavatseb käesoleva teatise läbi vaadata 31. jaanuariks 2017.

4.   KOMISJONI OTSUSEGA SEOTUD TINGIMUSED JA KOHUSTUSED

| 66. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikele 4 võib komisjon lisada positiivsele otsusele tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda siseturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võivad tingimused ja kohustused olla vajalikud eelkõige tagamaks, et asjaomastele ettevõtjatele antav abi ei põhjusta konkurentsi ega kaubanduse moonutusi siseturul. Korrapärased aruanded või muud kohustused võivad olla vajalikud, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud konkreetse olukorraga. |
| --- | --- |

66.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõikele 4 võib komisjon lisada positiivsele otsusele tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda siseturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võivad tingimused ja kohustused olla vajalikud eelkõige tagamaks, et asjaomastele ettevõtjatele antav abi ei põhjusta konkurentsi ega kaubanduse moonutusi siseturul. Korrapärased aruanded või muud kohustused võivad olla vajalikud, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud konkreetse olukorraga.

5.   KOHALDAMINE

| 67. | Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid alates 31. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

67.

Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid alates 31. jaanuarist 2012.

| 68. | Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kõigi talle teatatud abiprojektide suhtes ja teeb otsuse nende projektide kohta kooskõlas nende põhimõtetega isegi juhul, kui projektidest on teatatud enne 31. jaanuari 2012. |
| --- | --- |

68.

Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid kõigi talle teatatud abiprojektide suhtes ja teeb otsuse nende projektide kohta kooskõlas nende põhimõtetega isegi juhul, kui projektidest on teatatud enne 31. jaanuari 2012.

| 69. | Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ebaseadusliku abi suhtes, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012 isegi juhul, kui abi on antud enne nimetatud kuupäeva. Kuid kui abi on antud enne 31. jaanuari 2012, ei kohaldata selle suhtes käesoleva teatise punktides 14, 19, 20, 24, 39, ja 60 sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

69.

Komisjon kohaldab käesolevas teatises sätestatud põhimõtteid ebaseadusliku abi suhtes, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012 isegi juhul, kui abi on antud enne nimetatud kuupäeva. Kuid kui abi on antud enne 31. jaanuari 2012, ei kohaldata selle suhtes käesoleva teatise punktides 14, 19, 20, 24, 39, ja 60 sätestatud põhimõtteid.

6.   ASJAKOHASED MEETMED

| 70. | Komisjon teeb vajaduse korral ettepaneku võtta meetmeid aluslepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses, et liikmesriigid avaldaksid ühe aasta jooksul pärast selle jõustumist nimekirja avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitisega seotud olemasolevatest abikavadest, mis tuleb viia 31. jaanuariks 2013 kooskõlla käesoleva teatisega, ja et nad viiks need abikavad käesoleva teatisega kooskõlla 31. jaanuariks 2014. |
| --- | --- |

70.

Komisjon teeb vajaduse korral ettepaneku võtta meetmeid aluslepingu artikli 108 lõike 1 tähenduses, et liikmesriigid avaldaksid ühe aasta jooksul pärast selle jõustumist nimekirja avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitisega seotud olemasolevatest abikavadest, mis tuleb viia 31. jaanuariks 2013 kooskõlla käesoleva teatisega, ja et nad viiks need abikavad käesoleva teatisega kooskõlla 31. jaanuariks 2014.

| 71. | Liikmesriigid peaksid kinnitama komisjonile 29. veebruariks 2012, et nad nõustuvad kavandatavate asjakohaste meetmetega. Kui komisjon vastust ei saa, järeldab ta, et asjaomane liikmesriik ei ole ettepanekuga nõus. |
| --- | --- |

71.

Liikmesriigid peaksid kinnitama komisjonile 29. veebruariks 2012, et nad nõustuvad kavandatavate asjakohaste meetmetega. Kui komisjon vastust ei saa, järeldab ta, et asjaomane liikmesriik ei ole ettepanekuga nõus.

---

(1)  Otsused kohtuasjas C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH („Altmark”) (EKL 2003, lk I-7747) ja otsus liidetud kohtuasjades C-34/01 kuni C-38/01 Enirisorse SpA vs. Ministero delle Finanze (EKL 2003, lk I-14243).

(2)  Euroopa Kohus leidis Altmarki juhtumi puhul, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei ole riigiabi nelja kumulatiivse kriteeriumi täitmise korral. Esiteks peab abi saav ettevõtja reaalselt täitma avaliku teenuse osutamise kohustust ning tema kohustused peavad olema selgelt määratletud Teiseks peavad kulude hüvitamise parameetrid olema objektiivsed, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud. Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmisega kaasnevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. Ja lõpuks – kui avaliku teenuse osutamise kohustust täitvat ettevõtjat ei ole valitud riigihankemenetluse raames, mis võimaldaks valida välja pakkuja, kes suudab nimetatud teenuseid osutada ühiskonnale madalaimate kuludega, tuleb vajaliku hüvitise suuruse määramiseks analüüsida kulusid, mida kannaks nimetatud kohustuste täitmisel ettevõtja, mida juhitakse nõuetekohaselt ja millel on vajalikud vahendid.

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 23.

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 4.

(5)  ELT L 7, 11.1.2012, lk 3.

(6)  ELT L 7, 11.1.2012.

(7)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

(8)  ELT C 257, 27.10.2009, lk 1.

(9)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(10)  ELT L 318, 17.11.2006, lk 17.

(11)  Direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta.

(12)  Käesolevas kontekstis tähendavad netokulud kas netokulusid, nagu need on määratletud punktis 25, või kulusid, millest on lahutatud tulud, kui ei saa kohaldada kulude netokokkuhoiu meetodit.

(13)  Avalikud teabeallikad, üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja varasem kulude tase, konkurentide kulude tasemed, ärikavad, tööstusharukohased aruanded jne.

(14)  ELT L 108, 24.4.2002, lk 51.

(15)  EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14.

(16)  Euroopa kohus kirjeldas Chronoposti juhtumi puhul (liidetud kohtuasjad C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P, Chronopost SA, EKL 2003 lk I-6993) „tavalisi turutingimusi” järgmiselt: „La Poste’i olukorra ja reserveeritud sektoris mittetegutseva ettevõtjate kontserni olukorra vahelise võrdlusmomendi puudumisel tuleb „tavalisi turutingimusi”, mis on paratamatult hüpoteetilised, hinnata lähtuvalt kättesaadavatest objektiivsetest ja kontrollitavatest asjaoludest.”

(17)  Mõistlikku kasumit hinnatakse ettevaatavalt (pigem eeldatava kui realiseeritud kasumi alusel), et mitte võtta ettevõtjalt stiimulit suurendada tõhusust, tegutsedes väljaspool üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raame.

(18)  Kapitali tasuvuse määr on määratletud siin kui kogu sisemine tasuvusmäär, mille ettevõtja saab investeeritud kapitalilt projekti kestuse jooksul, st lepingu rahavoogude sisemine tasuvusmäär.

(19)  Konkreetse aasta raamatupidamismõõdik „omakapitali keskmine tasuvus” on määratletud kui maksueelse kasumi ja omakapitali suhe asjaomasel aastal. Aasta keskmist omakapitali tasuvust tuleks arvutada antava ülesande kogu kestuse kohta, kasutades diskontotegurina kas ettevõtja kapitalikulusid või komisjoni viitemäära käsitlevas teatises täpsustatud määra, sõltuvalt sellest, kumb on asjakohasem.

(20)  Vahetustehingute intressimäär ei ole enam sama, mis pankadevaheline laenuintressimäär (IBOR). Seda kasutatakse finantsturgudel võrdlusmäärana rahastamise intressimäära otsustamiseks.

(21)  100 baaspunkti suurune preemia on mõeldud muu hulgas kompenseerima likviidsusriski, mis on seotud asjaoluga, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutaja, kes investeerib selle kapitali üldist majandushuvi pakkuva teenuse lepingusse, paneb sellele kapitalile ülesande andmise akti kehtivuse ajaks piirangud ning ei saa oma osalust kiiresti ja müüa sama väikeste müügikuludega, kui seda saab teha laialdaselt kasutatava ja likviidse riskivaba vara puhul.

(22)  Näiteks võrreldes kasumit ettevõtja kõnealuse tegevusega seotud kapitalikulude kaalutud keskmisega või sektori viimaste aastate keskmise kapitali tasuvusega, võttes arvesse seda, kas ajaloolised andmed võivad olla asjakohased tuleviku prognoosimiseks.

(23)  Samamoodi kannab ettevõtja osaliselt eeldatust väiksemast tõhususe kasvust tuleneva puudujäägi, juhul kui ülesande andmise aktis on nii sätestatud.

(24)  Näiteks seoses sisemiste lepingute, konkurentsivabade kontsessioonide või ilma eelneva avaldamiseta riigihankemenetlustega antud abi.

(25)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(26)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/23

---

KOMISJONI TEATIS

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks antavat vähese tähtsusega abi käsitleva komisjoni määruse eelnõu sisu heakskiitmine

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 8/04

Komisjon kiitis 20. detsembril 2011 heaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist (üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes) käsitleva komisjoni määruse eelnõu sisu. Komisjoni määruse eelnõu on lisatud käesolevale teatisele. Üldsusega konsulteerimine nimetatud komisjoni määruse eelnõu teemal toimub ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

---

LISA

EELNÕU: KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr .../...,

20. detsember 2011,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu (2),

olles pidanud nõu riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäär, millest väiksemaid abimeetmeid ei loeta aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu ei kohaldata nende suhtes aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamismenetlust. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäär, millest väiksemaid abimeetmeid ei loeta aluslepingu artikli 107 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu ei kohaldata nende suhtes aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teatamismenetlust.

| (2) | Nimetatud määruse alusel võttis komisjon 15. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes; (3) määrusega kehtestati ühele abisaajale kolme majandusaasta jooksul antava vähese tähtsusega abi üldiseks ülemmääraks 200 000 eurot. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud määruse alusel võttis komisjon 15. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes; (3) määrusega kehtestati ühele abisaajale kolme majandusaasta jooksul antava vähese tähtsusega abi üldiseks ülemmääraks 200 000 eurot.

| (3) | Komisjoni kogemused riigiabi eeskirjade kohaldamisel ettevõtjate suhtes, kes pakuvad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses, on näidanud, et ülemmäär, millest väiksemad sellistele ettevõtjatele antavaid eelised ei mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust ja/või ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, võib mõnel juhul erineda määrusega (EÜ) nr 1998/2006 kehtestatud vähese tähtsusega abi ülemmäärast. Tõepoolest kujutavad vähemalt mõned neist eelistest endast tõenäoliselt hüvitist üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seotud lisakulude eest. Pealegi on paljud tegevused, mida võib lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks, piiratud territoriaalse iseloomuga. Seepärast on asjakohane võtta määruse (EÜ) nr 1998/2006 kõrval vastu määrus, mis sisaldab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antavat vähese tähtsusega abi reguleerivaid erieeskirju. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni kogemused riigiabi eeskirjade kohaldamisel ettevõtjate suhtes, kes pakuvad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses, on näidanud, et ülemmäär, millest väiksemad sellistele ettevõtjatele antavaid eelised ei mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust ja/või ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, võib mõnel juhul erineda määrusega (EÜ) nr 1998/2006 kehtestatud vähese tähtsusega abi ülemmäärast. Tõepoolest kujutavad vähemalt mõned neist eelistest endast tõenäoliselt hüvitist üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seotud lisakulude eest. Pealegi on paljud tegevused, mida võib lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks, piiratud territoriaalse iseloomuga. Seepärast on asjakohane võtta määruse (EÜ) nr 1998/2006 kõrval vastu määrus, mis sisaldab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antavat vähese tähtsusega abi reguleerivaid erieeskirju.

| (4) | Komisjoni kogemuste kohaselt ei mõjuta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesande saanud ettevõtjatele makstav abi ei liikmesriikidevahelist kaubandust ja/või ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi tingimusel, et ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antav abi ei ületa 500 000 eurot kolme eelarveaasta jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni kogemuste kohaselt ei mõjuta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ülesande saanud ettevõtjatele makstav abi ei liikmesriikidevahelist kaubandust ja/või ei moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi tingimusel, et ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antav abi ei ületa 500 000 eurot kolme eelarveaasta jooksul.

| (5) | Pidades silmas põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete esmase tootmise alal kehtivaid erieeskirju ning ohtu, et kõnealustes valdkondades võivad isegi käesolevas määruses sätestatud abisummadest väiksemad summad vastata aluslepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada nende valdkondade suhtes. See ei piira abimeetmete võimaldamist ettevõtjatele, kes tegutsevad kalandussektoris ja osutavad kalandustoodetega mitteseotud üldist majandushuvi pakkuvat teenust, näiteks jäätmete korjamine merest. Selleks, et võtta arvesse kauba ja reisijate maanteetranspordi sektoris tegutsevaid keskmiselt väikese suurusega ettevõtjaid, sektori ülemahutavust ning liiklusummikute ja kaubavedudega seotud transpordipoliitika eesmärke, tuleks määruse reguleerimisalast jätta välja abi, mida antakse rendi ja tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks. See ei tähenda, et komisjon loobub soosimast riigiabi andmist veokite puhtuse ja keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks liidu muude õigusvahenditega. Võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2010. aasta otsust 2010/787/EL konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta, (4) ei peaks käesolevat määrust kohaldatama söetööstussektori suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete esmase tootmise alal kehtivaid erieeskirju ning ohtu, et kõnealustes valdkondades võivad isegi käesolevas määruses sätestatud abisummadest väiksemad summad vastata aluslepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada nende valdkondade suhtes. See ei piira abimeetmete võimaldamist ettevõtjatele, kes tegutsevad kalandussektoris ja osutavad kalandustoodetega mitteseotud üldist majandushuvi pakkuvat teenust, näiteks jäätmete korjamine merest. Selleks, et võtta arvesse kauba ja reisijate maanteetranspordi sektoris tegutsevaid keskmiselt väikese suurusega ettevõtjaid, sektori ülemahutavust ning liiklusummikute ja kaubavedudega seotud transpordipoliitika eesmärke, tuleks määruse reguleerimisalast jätta välja abi, mida antakse rendi ja tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks. See ei tähenda, et komisjon loobub soosimast riigiabi andmist veokite puhtuse ja keskkonnahoidlikkuse suurendamiseks liidu muude õigusvahenditega. Võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2010. aasta otsust 2010/787/EL konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta, (4) ei peaks käesolevat määrust kohaldatama söetööstussektori suhtes.

| (6) | Võttes arvesse põllumajandustoodete ja mittepõllumajandustoodete töötlemise ja turustamise sarnasust, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud. Sellest tulenevalt ei peeta töötlemiseks ega turustamiseks toote esmamüügiks ettevalmistamist põllumajandusettevõttes, näiteks teravilja koristamist, lõikamist ja peksmist, munade pakkimist jms, ega esmamüüki edasimüüjale või töötlejale. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse põllumajandustoodete ja mittepõllumajandustoodete töötlemise ja turustamise sarnasust, tuleks käesolevat määrust kohaldada põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise suhtes eeldusel, et teatavad tingimused on täidetud. Sellest tulenevalt ei peeta töötlemiseks ega turustamiseks toote esmamüügiks ettevalmistamist põllumajandusettevõttes, näiteks teravilja koristamist, lõikamist ja peksmist, munade pakkimist jms, ega esmamüüki edasimüüjale või töötlejale.

| (7) | Euroopa Kohus on otsustanud, et kui liit on vastu võtnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma võtmast mis tahes meetmeid, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud turule viidud või sealt ostetud toodete koguse või hinna alusel. Samuti ei tohiks seda kohaldada sellise vähese tähtsusega abi suhtes, mis on seotud kohustusega jagada abi esmatootjatega. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Kohus on otsustanud, et kui liit on vastu võtnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma võtmast mis tahes meetmeid, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud turule viidud või sealt ostetud toodete koguse või hinna alusel. Samuti ei tohiks seda kohaldada sellise vähese tähtsusega abi suhtes, mis on seotud kohustusega jagada abi esmatootjatega.

| (8) | Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada niisuguse vähese tähtsusega ekspordiabi või vähese tähtsusega abi suhtes, millel on kodumaistele toodetele soodsamad tingimused kui importtoodetele. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada niisuguse vähese tähtsusega ekspordiabi või vähese tähtsusega abi suhtes, millel on kodumaistele toodetele soodsamad tingimused kui importtoodetele.

| (9) | Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes (5). |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada raskustes olevatele ettevõtjatele, nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ette nähtud riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes (5).

| (10) | Vähese tähtsusega abi ülemmäärast suuremat riigiabimeedet ei tohiks olla võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks, et muuta need osad vastavaks käesoleva määruse tingimustele. |
| --- | --- |

(10)

Vähese tähtsusega abi ülemmäärast suuremat riigiabimeedet ei tohiks olla võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks, et muuta need osad vastavaks käesoleva määruse tingimustele.

| (11) | Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud abi andmise põhimõtetele tuleks vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitleda aega, millal ettevõtjale antakse riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus seda abi saada. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud abi andmise põhimõtetele tuleks vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitleda aega, millal ettevõtjale antakse riigi õigusaktide alusel seaduslik õigus seda abi saada.

| (12) | Liidu erinevate õigusaktidega ettenähtud abi osatähtsuse ülemmäärast möödahiilimise vältimiseks ei või vähese tähtsusega abi kumuleerida riigiabiga samade abikõlblike kulude puhul, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui vastavalt iga juhtumi iseärasustele on kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

(12)

Liidu erinevate õigusaktidega ettenähtud abi osatähtsuse ülemmäärast möödahiilimise vältimiseks ei või vähese tähtsusega abi kumuleerida riigiabiga samade abikõlblike kulude puhul, kui kumuleerimise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui vastavalt iga juhtumi iseärasustele on kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega.

| (13) | Käesolev määrus ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamist üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavate ettevõtjate suhtes. Liikmesriikidele peaks jääma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava abi puhul vabadus valida käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 1998/2006 vahel. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohaldamist üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavate ettevõtjate suhtes. Liikmesriikidele peaks jääma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava abi puhul vabadus valida käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 1998/2006 vahel.

| (14) | Euroopa Kohus on oma Altmarki kohtuotsuses (6) sätestanud kriteeriumid selle väljaselgitamiseks, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstav hüvitis ei sisalda riigiabi. Vähese tähtsusega abi käesoleva määruse tähenduses ei tohi siiski mingil tingimusel kumuleerida mis tahes hüvitisega, mida antakse samade teenuste osutamise eest, sõltumata sellest, kas hüvitis sisaldab Altmarki otsuse kohaselt riigiabi või mitte. Seetõttu kohaldatakse käesolevat määrust abimeetmete suhtes ainult juhul, kui hüvitise kogusumma, sõltumata sellest, kas see sisaldab riigiabi või mitte, ei ületa käesolevas määruses sätestatud ülemmäära. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Kohus on oma Altmarki kohtuotsuses (6) sätestanud kriteeriumid selle väljaselgitamiseks, kas üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstav hüvitis ei sisalda riigiabi. Vähese tähtsusega abi käesoleva määruse tähenduses ei tohi siiski mingil tingimusel kumuleerida mis tahes hüvitisega, mida antakse samade teenuste osutamise eest, sõltumata sellest, kas hüvitis sisaldab Altmarki otsuse kohaselt riigiabi või mitte. Seetõttu kohaldatakse käesolevat määrust abimeetmete suhtes ainult juhul, kui hüvitise kogusumma, sõltumata sellest, kas see sisaldab riigiabi või mitte, ei ületa käesolevas määruses sätestatud ülemmäära.

| (15) | Läbipaistvuse ja käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise huvides tuleks määruses kehtestada selge ülemmäär ka sellise abi puhul, mida antakse mõnes muus vormis, näiteks laenu või kapitalisüstina. Riigiabi eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks peaks kõnealust piirmäära olema võimalik kohaldada abimeetme konkreetsetest omadustest sõltumata ja ilma eelnevate arvutusteta. Seega peaks käesolev määrus muus kui toetuse vormis antava abi suhtes kehtima ainult juhul, kui ettevõtjale makstud summa on väiksem kui 500 000 eurot. Tagatise vormis antava abi suhtes peaks käesolev määrus kehtima ainult juhul, kui laenu tagatud osa on väiksem kui 500 000 eurot. |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistvuse ja käesoleva määruse nõuetekohase kohaldamise huvides tuleks määruses kehtestada selge ülemmäär ka sellise abi puhul, mida antakse mõnes muus vormis, näiteks laenu või kapitalisüstina. Riigiabi eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks peaks kõnealust piirmäära olema võimalik kohaldada abimeetme konkreetsetest omadustest sõltumata ja ilma eelnevate arvutusteta. Seega peaks käesolev määrus muus kui toetuse vormis antava abi suhtes kehtima ainult juhul, kui ettevõtjale makstud summa on väiksem kui 500 000 eurot. Tagatise vormis antava abi suhtes peaks käesolev määrus kehtima ainult juhul, kui laenu tagatud osa on väiksem kui 500 000 eurot.

| (16) | Komisjoni kohustus on tagada riigiabi käsitlevate eeskirjade järgimine ja eelkõige vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel abi andmine vastavalt nende eeskirjade tingimustele. Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud koostööpõhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selle ülesande täitmisele kaasa aitama ja looma mehhanismi, millega tagatakse, et vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel ühele ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei ületaks üldist vastuvõetavat ülemmäära. Selleks ning tagamaks kokkusobivuse määruse (EÜ) nr 1998/2006 sätetega, mis käsitlevad abiga kumuleerumist, teatavad liikmesriigid vähese tähtsusega abi andmisel käesoleva määruse alusel asjaomasele ettevõtjale viitega käesolevale määrusele abisumma ning tõiga, et tegemist on vähese tähtsusega abiga. Samuti peaks asjaomane liikmesriik saama enne sellise abi andmist ettevõtjalt kinnituse käesoleva määruse või määrusega (EÜ) nr 1998/2006 hõlmatud vähese tähtsusega abi kohta, mis on saadud asjaomasel eelarveaastal ja sellele eelnenud kahel eelarveaastal. Alternatiivina peaks liikmesriikidel olema võimalik ülemmäärast kinnipidamist jälgida keskregistri abil. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni kohustus on tagada riigiabi käsitlevate eeskirjade järgimine ja eelkõige vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel abi andmine vastavalt nende eeskirjade tingimustele. Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud koostööpõhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selle ülesande täitmisele kaasa aitama ja looma mehhanismi, millega tagatakse, et vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel ühele ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei ületaks üldist vastuvõetavat ülemmäära. Selleks ning tagamaks kokkusobivuse määruse (EÜ) nr 1998/2006 sätetega, mis käsitlevad abiga kumuleerumist, teatavad liikmesriigid vähese tähtsusega abi andmisel käesoleva määruse alusel asjaomasele ettevõtjale viitega käesolevale määrusele abisumma ning tõiga, et tegemist on vähese tähtsusega abiga. Samuti peaks asjaomane liikmesriik saama enne sellise abi andmist ettevõtjalt kinnituse käesoleva määruse või määrusega (EÜ) nr 1998/2006 hõlmatud vähese tähtsusega abi kohta, mis on saadud asjaomasel eelarveaastal ja sellele eelnenud kahel eelarveaastal. Alternatiivina peaks liikmesriikidel olema võimalik ülemmäärast kinnipidamist jälgida keskregistri abil.

| (17) | Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks liidu riigihangete valdkonna õiguse nõuete ning aluslepingust või liidu valdkondlikest õigusaktidest tulenevate lisanõuete kohaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks liidu riigihangete valdkonna õiguse nõuete ning aluslepingust või liidu valdkondlikest õigusaktidest tulenevate lisanõuete kohaldamist.

| (18) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele enne selle jõustumist antud abi suhtes, |
| --- | --- |

(18)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele enne selle jõustumist antud abi suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse üksnes sellise abi suhtes, mida antakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmistel juhtudel:

| a) | abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegutsevad kalandus- ja vesiviljelusvaldkonnas, mida reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 (7); |
| --- | --- |

a)

abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegutsevad kalandus- ja vesiviljelusvaldkonnas, mida reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 104/2000 (7);

| b) | abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegelevad aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete esmase tootmisega; |
| --- | --- |

b)

abi, mida antakse ettevõtjatele, kes tegelevad aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete esmase tootmisega;

| c) | abi, mida allpool nimetatud juhtudel antakse ettevõtjatele, kes tegelevad aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega:






  i) | kui abisumma määratakse kindlaks esmatootjatelt ostetud või kõnealuste ettevõtjate poolt turule pandud toodete hinna või koguse alusel, |
| --- | --- | --- |

c)

abi, mida allpool nimetatud juhtudel antakse ettevõtjatele, kes tegelevad aluslepingu I lisas loetletud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega:

i)

kui abisumma määratakse kindlaks esmatootjatelt ostetud või kõnealuste ettevõtjate poolt turule pandud toodete hinna või koguse alusel,

| ii) | kui abi antakse tingimusel, et osa abist või kogu abi antakse edasi esmatootjatele; |
| --- | --- |

ii)

kui abi antakse tingimusel, et osa abist või kogu abi antakse edasi esmatootjatele;

| d) | abi, mida antakse tegevuseks, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse, täpsemalt selline abi, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega; |
| --- | --- |

d)

abi, mida antakse tegevuseks, mis on seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse või liikmesriikidesse, täpsemalt selline abi, mis on vahetult seotud eksporditavate koguste, jaotusvõrgu loomise ja toimimise või muude eksportimisest tulenevate jooksvate kuludega;

| e) | abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel; |
| --- | --- |

e)

abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel;

| f) | abi, mida antakse söevaldkonnas tegutsevatele ettevõtjatele vastavalt otsusele 2010/787/EL; |
| --- | --- |

f)

abi, mida antakse söevaldkonnas tegutsevatele ettevõtjatele vastavalt otsusele 2010/787/EL;

| g) | abi rendi või tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks; |
| --- | --- |

g)

abi rendi või tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele maanteevedudeks ettenähtud veokite soetamiseks;

| h) | abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

h)

abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele.

3.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   põllumajandusooted– aluslepingu I lisas loetletud tooted, välja arvatud kalandustooted;

b)   põllumajandustoodete töötlemine– põllumajandustoodete töötlemine, mille saadus on samuti põllumajandustoode, välja arvatud põllumajandusettevõttes toimuv selline tegevus, mis on vajalik loomse või taimse saaduse esmamüügiks ettevalmistamiseks;

c)   põllumajandustoodete turustamine– toodete omamine või väljapanek, mille eesmärk on müük, müügiks pakkumine, tarnimine või mis tahes muu turustamise viis, välja arvatud esmatootja esmamüük edasimüüjatele või töötlejatele, ja mis tahes tegevus, millega toodet esmamüügiks ette valmistatakse. Esmatootjalt lõpptarbijale müümist käsitatakse turustamisena juhul, kui see leiab aset selleks ettenähtud eraldi ruumides.

Artikkel 2

Vähese tähtsusega abi

1.   Kui ettevõtjatele seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega antav abi täidab käesolevas määruses sätestatud tingimused, siis loetakse see aluslepingu artikli 107 lõike 1 kriteeriumidele mittevastavaks ja seega vabaks aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse abimeetmete suhtes üksnes juhul, kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavale ettevõtjale antava abi kogusumma ei ületa 500 000 eurot mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul.

3.   Kui abi antakse muus kui toetuse vormis, näiteks laenu või kapitalisüstina, kohaldatakse käesolevat määrust ainult juhul, kui ettevõtjale makstud abisumma ei ületa lõikes 2 sätestatud piirmäära. Tagatise vormis antud abi puhul ei tohi kõnealust piirmäära ületada laenu tagatud osa.

4.   Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavale ettevõtjale antava abi kogusumma ületab lõikes 2 sätestatud ülemmäära, siis käesolevat määrust sellise abi suhtes ei kohaldata, sealhulgas ei kohaldata käesolevat määrust ka ülemmäärast allapoole jääva osa suhtes. Sellisel juhul ei saa kõnealusele abimeetmele taotleda käesolevast määrusest tulenevaid soodustusi.

5.   Vähese tähtsusega abi ei või samade abikõlblike kulude korral kumuleerida riigiabiga, kui sellise kumuleerimise tulemusel oleks abi osatähtsus suurem kui on iga juhtumi iseärasusi arvestades kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega.

6.   Käesoleva määruse kohast vähese tähtsusega abi võib kumuleerida määruse (EÜ) nr 1998/2006 kohase vähese tähtsusega abiga kuni käesoleva määruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärani. Käesoleva määruse kohast vähese tähtsusega abi ei või siiski mingil tingimusel kumuleerida mis tahes hüvitisega, mida antakse samade üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest, sõltumata sellest, kas hüvitis sisaldab riigiabi või mitte.

Artikkel 3

Järelevalve

1.   Kui liikmesriik kavatseb ettevõtjale anda käesoleva määruse kohast vähese tähtsusega abi, teatab ta asjaomasele ettevõtjale kirjalikult kavandatava abisumma, mis on väljendatud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks antava abi brutotoetusekvivalendina, ja teavitab teda abi vähesest tähtsusest, viidates sõnaselgelt käesolevale määrusele ning esitades määruse pealkirja ja viite määruse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas. Kui käesoleva määruse kohaselt antakse abikava alusel vähese tähtsusega abi erinevatele ettevõtjatele ja kui selle kava raames makstakse kõnealustele ettevõtjatele erineva suurusega abisummasid, võib asjaomane liikmesriik täita teatamiskohustust, teatades ettevõtjatele kindlaksmääratud summa, mis vastab asjaomase abikava raames makstava abi maksimumsummale. Sellisel juhul kasutatakse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärast kinnipidamise tagamiseks kindlaksmääratud summat. Liikmesriik nõuab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavalt ettevõtjalt enne abi andmist ka kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi kohta, mida üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutav ettevõtja on saanud käesoleva määruse või määruse (EÜ) nr 1998/2006 alusel kahel eelmisel eelarveaastal ja käesoleval eelarveaastal.

Liikmesriik annab uut, käesoleva määruse kohast vähese tähtsusega abi üksnes juhul, kui ta on veendunud, et see ei suurenda üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavale ettevõtjale käesoleva määruse kohaselt antud vähese tähtsusega abi kogusummat üle artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäära, ning et järgitakse artikli 2 lõikes 6 sätestatud kumuleerimiseeskirju.

2.   Kui liikmesriik on loonud vähese tähtsusega abi keskregistri, mis sisaldab täielikku teavet üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele selle liikmesriigi mis tahes ametiasutuse poolt antud vähese tähtsusega abi kohta, ei kohaldata asjaomase liikmesriigi suhtes käesoleva artikli lõiget 1.

3.   Liikmesriigid registreerivad ja võtavad kokku kõik andmed, mis käsitlevad käesoleva määruse kohaldamist. Need dokumendid sisaldavad kogu teavet, mida on vaja käesoleva määruse tingimuste täitmise tõendamiseks. Vähese tähtsusega üksikabi käsitlevaid andmeid säilitatakse kümne eelarveaasta jooksul alates abi andmise päevast. Vähese tähtsusega abi kava käsitlevaid andmeid säilitatakse kümne aasta jooksul alates päevast, mil selle kava alusel anti viimast korda üksikabi. Asjaomane liikmesriik esitab kirjaliku taotluse korral 20 tööpäeva või taotluses sisalduda võiva pikema tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab vajalikuks, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse tingimusi on täidetud, ja eelkõige kas on kinni peetud ettevõtjatele antud vähese tähtsusega abi kogusummast, mis on sätestatud käesolevas määruses või määruses (EÜ) nr 1998/2006.

Artikkel 4

Üleminekusätted

Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks antud abi suhtes, tingimusel et selline abi vastab kõigile käesoleva määruse artiklites 1 ja 2 sätestatud tingimustele. Kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antav abi ei vasta nendele tingimustele, hindab komisjon seda asjakohaste otsuste, raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel.

Käesoleva määruse kehtivusaja lõppedes võib käesoleva määruse tingimustele vastavat mis tahes vähese tähtsusega abi rakendada veel kuue kuu jooksul.

Artikkel 5

Jõustumine ja kehtivus

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2018.

Komisjon kavatseb käesoleva määruse läbi vaadata viis aastat pärast selle jõustumist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 8, 11.1.2012, lk 23.

2

(3)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

3

(4)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 24.

4

(5)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

5

(6)  Kohtuasi C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht (EKL 2003, lk I-7747).

6

vs

(7)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

7

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/28

---

Euro vahetuskurss (1)

10. jaanuar 2012

2012/C 8/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2808 |
| JPY | Jaapani jeen | 98,39 |
| DKK | Taani kroon | 7,4355 |
| GBP | Inglise nael | 0,82820 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8120 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2136 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6555 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,785 |
| HUF | Ungari forint | 312,31 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6981 |
| PLN | Poola zlott | 4,4626 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3620 |
| TRY | Türgi liir | 2,3921 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2379 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3021 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,9471 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6098 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6506 |
| KRW | Korea won | 1 478,49 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,3390 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0858 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5325 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 722,29 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0127 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,335 |
| RUB | Vene rubla | 40,3900 |
| THB | Tai baht | 40,512 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3030 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3805 |
| INR | India ruupia | 66,3390 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2808

JPY

Jaapani jeen

98,39

DKK

Taani kroon

7,4355

GBP

Inglise nael

0,82820

SEK

Rootsi kroon

8,8120

CHF

Šveitsi frank

1,2136

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6555

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,785

HUF

Ungari forint

312,31

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6981

PLN

Poola zlott

4,4626

RON

Rumeenia leu

4,3620

TRY

Türgi liir

2,3921

AUD

Austraalia dollar

1,2379

CAD

Kanada dollar

1,3021

HKD

Hongkongi dollar

9,9471

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6098

SGD

Singapuri dollar

1,6506

KRW

Korea won

1 478,49

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,3390

CNY

Hiina jüaan

8,0858

HRK

Horvaatia kuna

7,5325

IDR

Indoneesia ruupia

11 722,29

MYR

Malaisia ringit

4,0127

PHP

Filipiini peeso

56,335

RUB

Vene rubla

40,3900

THB

Tai baht

40,512

BRL

Brasiilia reaal

2,3030

MXN

Mehhiko peeso

17,3805

INR

India ruupia

66,3390

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/29

---

Teatis häid tavasid käsitlevate Euroopa Liidu juhendite kohta

2012/C 8/06

Hindamise tulemuste kohaselt leppis alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee kokku, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) artikliga 9 avaldatakse järgmiste häid tavasid käsitlevate Euroopa Liidu juhendite pealkirjad ja viited (1):

| | Pealkiri: Hea tava juhend toidu koostisosana kasutatavate tarbimiseks mittevalmis „vedelate, kontsentreeritud, külmutatud ja kuivatatud munatoodete” tootmise kohta
  Autor: Euroopa munatöötlejate assotsiatsioon (European Egg Processors Association, EEPA)
  Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Pealkiri: Hea tava juhend toidu koostisosana kasutatavate tarbimiseks mittevalmis „vedelate, kontsentreeritud, külmutatud ja kuivatatud munatoodete” tootmise kohta

Autor: Euroopa munatöötlejate assotsiatsioon (European Egg Processors Association, EEPA)

Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

| | Pealkiri: Ühenduse juhend noorkanade kasvatamise ja munakanade karjade pidamise heade hügieenitavade kohta
  Autor: Euroopa Liidu professionaalsete põllumajandusorganisatsioonide komitee ja Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (COPA/COGECA) ning Euroopa munade, munatoodete, linnuliha ja ulukiliha hulgimüügi liit (EUWEP)
  Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Pealkiri: Ühenduse juhend noorkanade kasvatamise ja munakanade karjade pidamise heade hügieenitavade kohta

Autor: Euroopa Liidu professionaalsete põllumajandusorganisatsioonide komitee ja Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (COPA/COGECA) ning Euroopa munade, munatoodete, linnuliha ja ulukiliha hulgimüügi liit (EUWEP)

Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Pealkiri: Heade hügieenitavade juhend patogeensete mikroorganismide ennetuse ja tõrje kohta eelkõige põllumajandusettevõtetes lihaks kasvatatavate liiki Gallus gallus kuuluvate broilerite salmonellasse nakatumise korral ja nende püüdmise, laadimise ja transpordi ajal
  Autor: Euroopa Liidu professionaalsete põllumajandusorganisatsioonide komitee ja Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (COPA/COGECA) ning ELi linnuliha töötlejate ja -kaubanduse assotsiatsioon (AVEC)
  Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm |
| --- | --- |

Pealkiri: Heade hügieenitavade juhend patogeensete mikroorganismide ennetuse ja tõrje kohta eelkõige põllumajandusettevõtetes lihaks kasvatatavate liiki Gallus gallus kuuluvate broilerite salmonellasse nakatumise korral ja nende püüdmise, laadimise ja transpordi ajal

Autor: Euroopa Liidu professionaalsete põllumajandusorganisatsioonide komitee ja Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (COPA/COGECA) ning ELi linnuliha töötlejate ja -kaubanduse assotsiatsioon (AVEC)

Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/salmonella/impl_reg_en.htm

| | Pealkiri: Ühenduse heade hügieenitavade juhend ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtete rakendamise kohta naturaalsete vorstikestade tootmisel
  Autor: Euroopa naturaalse vorstikesta assotsiatsioon (European Natural Sausage Casings Association, ENSCA)
  Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm |
| --- | --- |

Pealkiri: Ühenduse heade hügieenitavade juhend ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtete rakendamise kohta naturaalsete vorstikestade tootmisel

Autor: Euroopa naturaalse vorstikesta assotsiatsioon (European Natural Sausage Casings Association, ENSCA)

Viide: http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/good_practice_en.htm

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/30

---

Kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 8/07

Abi nr: SA.33146 (11/XF)

Liikmesriik: Prantsusmaa

Abi andev asutus:

FranceAgriMer, établissement national des produits de l'agriculture et de la mer.

Sihtotstarbelist üksiktoetust saava ettevõtja nimi: Tootjaorganisatsioonid

Õiguslik alus:

| — | Article 75 de la loi no 1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003. |
| --- | --- |

—

Article 75 de la loi no 1312/2003 du 30 décembre 2003 de finances rectificatives pour 2003.

| — | Komisjoni 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 736/2008 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) artikkel 17. |
| --- | --- |

—

Komisjoni 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 736/2008 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) artikkel 17.

| — | Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta artikli 37 alapunkt n. |
| --- | --- |

—

Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalandusfondi kohta artikli 37 alapunkt n.

Ettevõtjale antava sihtotstarbelise üksiktoetuse summa:

| — | 2 miljonit EUR 2012. aastal |
| --- | --- |

—

2 miljonit EUR 2012. aastal

| — | 1,3 miljonit EUR 2013. aastal |
| --- | --- |

—

1,3 miljonit EUR 2013. aastal

| — | 0,7 miljonit EUR 2014. aastal |
| --- | --- |

—

0,7 miljonit EUR 2014. aastal

Abi suurim osatähtsus: 60 %

Rakendamise kuupäev: 2012

Üksiktoetuse kestus (viimase osamakse eeldatav kuupäev): Abisumma viimase osa maksmise taotluse esitamise lõppkuupäev on 31. detsember 2015.

Abi eesmärk: Tootjaorganisatsioonide ümberstruktureerimise toetamine.

Kasutatud artiklid: Komisjoni 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 736/2008 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) artikkel 17.

Asjaomane tegevusala: Kalandus ja vesiviljelus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer |
| --- |
| 12 rue Henri Rol-Tanguy |
| TSA 20002 |
| 93555 Montreuil-sous-Bois Cedex |
| FRANCE |

FranceAgriMer, établissement national des produits de l’agriculture et de la mer

12 rue Henri Rol-Tanguy

TSA 20002

93555 Montreuil-sous-Bois Cedex

FRANCE

Veebiaadress, kus on abikava tingimused, mille alusel kavavälist üksiktoetust antakse: http://agriculture.gouv.fr/europe-et-international

Põhjendus: Kõnealuse abi eesmärk on toetada tootjaorganisatsioonide ümberstruktureerimist riiklike laenude abil, mis tulenevad OFIMERile (alates 1. aprillist 2009 asendab seda FranceAgrimer, kes võttis üle kõik varasema asutuse tegevused) kehtestatud lõivust.

Erandimääruse kasutamist on põhjendatud kahe asjaoluga:

ühest küljest komisjoni otsusega riigiabi N 544/03 kohta – OFIMERile kehtestatud maksutaolise lõivuga ei ole üldist huvi pakkuvate struktuurimeetmete hulgas seda liiki rahastamist ette nähtud, kuna osalemine ümberstruktureerimismeetmetes ei olnud tol ajal Kalanduse Arendusrahastu raames ette nähtud. See lisati komisjoni otsusesse hiljem vastavalt nõukogu 27. juuli 2006. aasta Euroopa Kalandusfondi määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 37 punktiga n;

teisest küljest ei ole EKFi meetme 3.1 (määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikkel 37) elluviimine rahaliselt võimalik, kuna asjakohaseid eelarveassigneeringuid on juba märkimisväärselt kulutatud ning muude meetmete ja Euroopa Kalandusfondi telgede alla kuuluvate vahendite kasutamise tase ja perspektiivid seavad ümberkorraldamisele ja finantsmudeli läbivaatamisele piirangud.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/31

---

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2012/C 8/08

Madalamaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse ploki H16 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Ülalnimetatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15 viidates palub majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister saata konkureerivad pakkumised süsivesinike uurimisloa saamiseks Madalmaade mandrilava plokilõigus H16.

Lubade andmise eest vastutab majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet saab hr E. J. Hoppelilt telefoninumbril +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/32

---

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2012/C 8/09

Madalamaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse ploki G18 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Ülalnimetatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15 viidates palub majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister saata konkureerivad pakkumised süsivesinike uurimisloa saamiseks Madalmaade mandrilava plokilõigus G18.

Lubade andmise eest vastutab majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet saab hr E. J. Hoppelilt telefoninumbril +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/33

---

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2012/C 8/10

Madalamaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse ploki M3 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Ülalnimetatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15 viidates palub majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister saata konkureerivad pakkumised süsivesinike uurimisloa saamiseks Madalmaade mandrilava plokilõigus M3.

Lubade andmise eest vastutab majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet saab hr E. J. Hoppelilt telefoninumbril +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/34

---

Madalmaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2012/C 8/11

Madalamaade Kuningriigi majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse ploki N1 kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil.

Ülalnimetatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15 viidates palub majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister saata konkureerivad pakkumised süsivesinike uurimisloa saamiseks Madalmaade mandrilava plokilõigus N1.

Lubade andmise eest vastutab majandus-, põllumajandus- ja innovatsiooniminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie |
| --- |
| ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De minister van Economische Zaken, Landbouw en Innovatie

ter attentie van de heer P. Jongerius, directie Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet saab hr E. J. Hoppelilt telefoninumbril +31 703797762.

---

| 11.1.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 8/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.1.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 8/35

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 8/12

Abi nr: SA.33387 (11/XF)

Liikmesriik: Hispaania

Abi andev piirkond/ametiasutus:

Comunitat Valenciana

Abikava nimetus või sihtotstarbelist üksikabi saava ettevõtja nimi:

Ayudas a explotaciones de piscicultura

Õiguslik alus:

Resolución de 4 de mayo de 2011, de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se adjudican a AGROALIMED determinadas tareas en explotaciones de piscicultura

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 20 000 EUR.

Abi suurim osatähtsus: 100 %.

Rakendamise kuupäev: Avaldamise kuupäev.

Abikava või üksikabi kestus (mitte hiljem kui 30. juuni 2014) märkida: Eelarveaasta viimane kvartal.

Abi eesmärk: Rakendada sanitaarmeetmeid seoses Valencia autonoomse piirkonna kalakasvandustes kasvatatavate akvakultuuriliikidega.

Märkida, millist artiklit (artiklid 8–24) kohaldatakse: Artikkel 14. Abi loomade tervise kaitseks võetavatele meetmetele.

Asjaomane tegevusala: Kalakasvandused.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46410 Valencia |
| ESPAÑA |

Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46410 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=d9ffb5e3-e479-44fb-894e-8b6b3a2b234d&groupId=16

Põhjendused: Kalakasvanduste eripära silmas pidades on soovitav rakendada mitmeid loomade ja inimeste tervisega seotud ennetusmeetmeid. Toetust saavad määruse (EÜ) nr 736/2008 artiklis 14 (Abi loomade tervist käsitlevateks meetmeteks) sätestatud meetmed ning nende abil rakendatakse 2011. aasta loomatervishoiukava.

---