# Jurnalul Oficial C 1/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.001.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 1 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 554 ianuarie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.001.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 1

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 554 ianuarie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 001/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| 2012/C 001/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2012/C 001/03 | Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislativă și administrativă a statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 001/04 | Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene | 10 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 001/01

Rata de schimb a monedei euro

1

2012/C 001/02

Rata de schimb a monedei euro

2

2012/C 001/03

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislativă și administrativă a statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)
   (
  1
  )

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

1

3

2012/C 001/04

Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene

10

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 001/05 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 12 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2012/C 001/05

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.1.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 1/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

2 ianuarie 2012

2012/C 1/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2935 |
| JPY | yen japonez | 99,52 |
| DKK | coroana daneză | 7,4335 |
| GBP | lira sterlină | 0,83514 |
| SEK | coroana suedeză | 8,9275 |
| CHF | franc elvețian | 1,2155 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,754 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,505 |
| HUF | forint maghiar | 314,38 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6998 |
| PLN | zlot polonez | 4,4733 |
| RON | leu românesc nou | 4,3325 |
| TRY | lira turcească | 2,4376 |
| AUD | dolar australian | 1,2662 |
| CAD | dolar canadian | 1,3195 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,0473 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6623 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6781 |
| KRW | won sud-coreean | 1 494,27 |
| ZAR | rand sud-african | 10,4599 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1529 |
| HRK | kuna croată | 7,5343 |
| IDR | rupia indoneziană | 1 174, |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1033 |
| PHP | peso Filipine | 56,703 |
| RUB | rubla rusească | 41,6448 |
| THB | baht thailandez | 40,758 |
| BRL | real brazilian | 2,4178 |
| MXN | peso mexican | 18,021 |
| INR | rupie indiană | 68,95 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2935

JPY

yen japonez

99,52

DKK

coroana daneză

7,4335

GBP

lira sterlină

0,83514

SEK

coroana suedeză

8,9275

CHF

franc elvețian

1,2155

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,754

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,505

HUF

forint maghiar

314,38

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6998

PLN

zlot polonez

4,4733

RON

leu românesc nou

4,3325

TRY

lira turcească

2,4376

AUD

dolar australian

1,2662

CAD

dolar canadian

1,3195

HKD

dolar Hong Kong

10,0473

NZD

dolar neozeelandez

1,6623

SGD

dolar Singapore

1,6781

KRW

won sud-coreean

1 494,27

ZAR

rand sud-african

10,4599

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1529

HRK

kuna croată

7,5343

IDR

rupia indoneziană

1 174,

MYR

ringgit Malaiezia

4,1033

PHP

peso Filipine

56,703

RUB

rubla rusească

41,6448

THB

baht thailandez

40,758

BRL

real brazilian

2,4178

MXN

peso mexican

18,021

INR

rupie indiană

68,95

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 4.1.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 1/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 1/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

3 ianuarie 2012

2012/C 1/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3014 |
| JPY | yen japonez | 99,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4360 |
| GBP | lira sterlină | 0,83510 |
| SEK | coroana suedeză | 8,9283 |
| CHF | franc elvețian | 1,2183 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,7350 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,688 |
| HUF | forint maghiar | 315,55 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6993 |
| PLN | zlot polonez | 4,4744 |
| RON | leu românesc nou | 4,3185 |
| TRY | lira turcească | 2,4505 |
| AUD | dolar australian | 1,2595 |
| CAD | dolar canadian | 1,3170 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,1102 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6541 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6737 |
| KRW | won sud-coreean | 1 496,00 |
| ZAR | rand sud-african | 10,4925 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,1941 |
| HRK | kuna croată | 7,5360 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 017,70 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0857 |
| PHP | peso Filipine | 56,914 |
| RUB | rubla rusească | 41,3199 |
| THB | baht thailandez | 40,916 |
| BRL | real brazilian | 2,4069 |
| MXN | peso mexican | 17,9613 |
| INR | rupie indiană | 69,1300 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3014

JPY

yen japonez

99,86

DKK

coroana daneză

7,4360

GBP

lira sterlină

0,83510

SEK

coroana suedeză

8,9283

CHF

franc elvețian

1,2183

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,7350

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,688

HUF

forint maghiar

315,55

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6993

PLN

zlot polonez

4,4744

RON

leu românesc nou

4,3185

TRY

lira turcească

2,4505

AUD

dolar australian

1,2595

CAD

dolar canadian

1,3170

HKD

dolar Hong Kong

10,1102

NZD

dolar neozeelandez

1,6541

SGD

dolar Singapore

1,6737

KRW

won sud-coreean

1 496,00

ZAR

rand sud-african

10,4925

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,1941

HRK

kuna croată

7,5360

IDR

rupia indoneziană

12 017,70

MYR

ringgit Malaiezia

4,0857

PHP

peso Filipine

56,914

RUB

rubla rusească

41,3199

THB

baht thailandez

40,916

BRL

real brazilian

2,4069

MXN

peso mexican

17,9613

INR

rupie indiană

69,1300

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 4.1.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 1/3

---

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislativă și administrativă a statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement

(Text cu relevanță pentru SEE)

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul directivei)

2012/C 1/03

| OES (1) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Prima publicare în JO | Referința standardului înlocuit | Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit
  Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Bărci gonflabile. Partea 1: Bărci cu puterea maximă a motorului de 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Bărci gonflabile. Partea 2: Bărci cu puterea maximă a motorului de la 4,5 kW până la 15 kW inclusiv (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Bărci gonflabile. Partea 3: Bărci cu puterea maximă a motorului egală sau mai mare de 15 kW (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Bărci gonflabile. Partea 4: Bărci cu lungimea corpului cuprinsă între 8 m și 24 m și puterea nominală a motorului mai mare sau egală cu 15 kW (ISO 6185-4:2011) | Aceasta este prima publicare | | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Nave mici. Furtunuri flexibile, rezistente la foc, pentru combustibil (ISO 7840:2004) | 8.1.2005 | EN ISO 7840:1995
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Nave mici. Instalații de reținere a reziduurilor de la instalațiile sanitare (toalete) (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Nave mici. Furtunuri flexibile care nu rezistă la foc, utilizate pentru combustibil (ISO 8469:2006) | 12.12.2006 | EN ISO 8469:1995
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Nave mici. Motoare cu ardere internă cu piston pentru propulsie navală. Măsurarea și declararea puterii (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Nave mici. Caracteristici principale (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme cu troță și rolă (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Nave mici. Pompe de santină acționate electric (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție metalică (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție nemetalică (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Nave mici. Protecție împotriva incendiului. Partea 1: Nave cu lungimea corpului mai mică sau egală cu 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Nave mici. Protecție împotriva incendiului. Partea 2: Nave cu lungimea corpului mai mare de 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Nave mici. Ventilatoare electrice (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Nave mici. Identificarea navelor. Sistem de codificare (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2009
  Nave mici. Sisteme de combustibil instalate permanent (ISO 10088:2009) | 17.4.2010 | EN ISO 10088:2001
  Nota 2.3 | 31.12.2012 |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent continuu de foarte joasă tensiune (ISO 10133:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Nave mici. Instalație de alimentare cu gaz petrolier lichefiat (GPL) (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Nave mici. Manualul armatorului (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Nave mici. Instalații hidraulice de guvernare (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Nave mici. Ventilația compartimentelor în care se află motoare pe benzină și/sau tancuri de benzină (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Nave mici. Simboluri grafice (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Nave mici. Dispozitiv de protecție împotriva pornirii când motorul este cuplat în viteză (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Nave mici cu motor. Câmp de vizibilitate la nivelul timonei (ISO 11591:2011) | Aceasta este prima publicare | EN ISO 11591:2000
  Nota 2.1 | 31.3.2012 |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Nave mici cu lungimea corpului mai mică de 8 m. Determinarea puterii nominale maxime de propulsie (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Nave mici. Cocpituri etanșe și cocpituri cu drenare rapidă (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 1: Materiale: Rășini termorigide, materiale ranforsate cu fibre de sticlă, stratificate de referință (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 2: Materiale: Materiale pentru miezuri, în structuri tip sandwich, materiale pentru inserții (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 3: Materiale: Oțeluri, aliaje de aluminiu, lemn, alte materiale (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 4: Atelier de construcție și fabricație (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 5: Presiunea de calcul pentru monolit, calculul solicitărilor, determinarea eșantionajului (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 6: Dispunerea și detalii ale structurii (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 8: Cârme (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Nave mici. Ferestre, hublouri, capace, iluminatoare fixe și uși. Cerințe referitoare la rezistență și etanșeitate (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 1: Ambarcațiuni fără vele cu lungimea corpului mai mare sau egală cu 6 m (ISO 12217-1:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-1:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Nota 3 | Dată depășită
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 2: Ambarcațiuni cu vele cu lungimea corpului mai mare sau egală cu 6 m (ISO 12217-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 3: Ambarcațiuni cu lungimea corpului mai mică de 6 m (ISO 12217-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| EN ISO 12217-3:2002/A1:2009 | 17.4.2010 | Nota 3 | Dată depășită
  (30.4.2010) |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent alternativ (ISO 13297:2000) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Nave mici. Schi jeturi. Cerințe referitoare la construcție și la montarea instalațiilor (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme de transmisie cu angrenaje (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Nave mici. Măsurarea zgomotului aerian emis de ambarcațiunile de agrement motorizate. Partea 1: Metode de măsurare în trecere (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Nave mici. Zgomotul aerian emis de ambarcațiunile de agrement motorizate. Determinarea zgomotului cu ajutorul ambarcațiunilor de referință (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Nave mici. Zgomotul aerian emis de ambarcațiunile de agrement motorizate. Partea 3: Evaluarea zgomotului cu ajutorul procedurilor de calcul și de măsurare (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Nave mici. Mașini de gătit alimentate cu combustibil lichid, utilizate pentru bucătăria navelor (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Nave mici. Placa constructorului (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Nave mici. Capacitate maximă de încărcare (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Nave mici. Sisteme de pompare pentru santină (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Nave mici. Ancorare, legare și remorcare. Puncte întărite (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Nave mici. Prevenirea căderii persoanelor în afara bordului și salvarea acestora (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Nota 3 | Dată depășită
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Nave mici. Motoare cu benzină fixe la bord. Componente ale instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2008
  Echipamente și accesorii pentru GPL. Sisteme de propulsie GPL pentru bărci, iahturi și alte nave. Cerințe de instalare | 4.3.2009 | | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Nave mici. Sisteme de guvernare cu comandă la distanță pentru ambarcațiuni mici cu propulsie cu jet (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Nave mici. Motoare diesel, fixe la bord. Componentele instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice fixate pe motor (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Nave mici. Tancuri cu combustibil tip benzină și combustibil diesel, fixate permanent (ISO 21487:2006) | 19.7.2007 | | |
| EN ISO 21487:2006/AC:2009 | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Nave mici. Dispozitive electrice. Protecția împotriva aprinderii gazelor inflamabile din mediul înconjurător | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Nave de agrement. Instalații de guvernare cu comandă la distanță | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Nave mici. Instalații de guvernare cu comandă la distanță cu un singur motor în afara bordului, cu puterea cuprinsă între 15 kW și 40 kW | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Instalații electrice la bordul navelor. Partea 507: Nave de agrement
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

OES (1)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Prima publicare în JO

Referința standardului înlocuit

Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit

Nota 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Bărci gonflabile. Partea 1: Bărci cu puterea maximă a motorului de 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Bărci gonflabile. Partea 2: Bărci cu puterea maximă a motorului de la 4,5 kW până la 15 kW inclusiv (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Bărci gonflabile. Partea 3: Bărci cu puterea maximă a motorului egală sau mai mare de 15 kW (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Bărci gonflabile. Partea 4: Bărci cu lungimea corpului cuprinsă între 8 m și 24 m și puterea nominală a motorului mai mare sau egală cu 15 kW (ISO 6185-4:2011)

Aceasta este prima publicare

CEN

EN ISO 7840:2004

Nave mici. Furtunuri flexibile, rezistente la foc, pentru combustibil (ISO 7840:2004)

8.1.2005

EN ISO 7840:1995

Nota 2.1

Dată depășită

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Nave mici. Instalații de reținere a reziduurilor de la instalațiile sanitare (toalete) (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2006

Nave mici. Furtunuri flexibile care nu rezistă la foc, utilizate pentru combustibil (ISO 8469:2006)

12.12.2006

EN ISO 8469:1995

Nota 2.1

Dată depășită

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Nave mici. Motoare cu ardere internă cu piston pentru propulsie navală. Măsurarea și declararea puterii (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Nota 2.1

Dată depășită

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Nave mici. Caracteristici principale (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme cu troță și rolă (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Nota 2.1

Dată depășită

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Nave mici. Pompe de santină acționate electric (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Nota 2.1

Dată depășită

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție metalică (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție nemetalică (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Nave mici. Protecție împotriva incendiului. Partea 1: Nave cu lungimea corpului mai mică sau egală cu 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Nave mici. Protecție împotriva incendiului. Partea 2: Nave cu lungimea corpului mai mare de 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Nave mici. Ventilatoare electrice (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Nave mici. Identificarea navelor. Sistem de codificare (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Nota 2.1

Dată depășită

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2009

Nave mici. Sisteme de combustibil instalate permanent (ISO 10088:2009)

17.4.2010

EN ISO 10088:2001

Nota 2.3

31.12.2012

CEN

EN ISO 10133:2000

Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent continuu de foarte joasă tensiune (ISO 10133:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 10239:2008

Nave mici. Instalație de alimentare cu gaz petrolier lichefiat (GPL) (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Nave mici. Manualul armatorului (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Nota 2.1

Dată depășită

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Nave mici. Instalații hidraulice de guvernare (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Nave mici. Ventilația compartimentelor în care se află motoare pe benzină și/sau tancuri de benzină (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Nave mici. Simboluri grafice (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Nave mici. Dispozitiv de protecție împotriva pornirii când motorul este cuplat în viteză (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Nave mici cu motor. Câmp de vizibilitate la nivelul timonei (ISO 11591:2011)

Aceasta este prima publicare

EN ISO 11591:2000

Nota 2.1

31.3.2012

CEN

EN ISO 11592:2001

Nave mici cu lungimea corpului mai mică de 8 m. Determinarea puterii nominale maxime de propulsie (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Nave mici. Cocpituri etanșe și cocpituri cu drenare rapidă (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 1: Materiale: Rășini termorigide, materiale ranforsate cu fibre de sticlă, stratificate de referință (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 2: Materiale: Materiale pentru miezuri, în structuri tip sandwich, materiale pentru inserții (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 3: Materiale: Oțeluri, aliaje de aluminiu, lemn, alte materiale (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 4: Atelier de construcție și fabricație (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 5: Presiunea de calcul pentru monolit, calculul solicitărilor, determinarea eșantionajului (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 6: Dispunerea și detalii ale structurii (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 8: Cârme (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12216:2002

Nave mici. Ferestre, hublouri, capace, iluminatoare fixe și uși. Cerințe referitoare la rezistență și etanșeitate (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 1: Ambarcațiuni fără vele cu lungimea corpului mai mare sau egală cu 6 m (ISO 12217-1:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-1:2002/A1:2009

17.4.2010

Nota 3

Dată depășită

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 2: Ambarcațiuni cu vele cu lungimea corpului mai mare sau egală cu 6 m (ISO 12217-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 3: Ambarcațiuni cu lungimea corpului mai mică de 6 m (ISO 12217-3:2002)

1.10.2002

EN ISO 12217-3:2002/A1:2009

17.4.2010

Nota 3

Dată depășită

(30.4.2010)

CEN

EN ISO 13297:2000

Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent alternativ (ISO 13297:2000)

6.3.2002

CEN

EN ISO 13590:2003

Nave mici. Schi jeturi. Cerințe referitoare la construcție și la montarea instalațiilor (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme de transmisie cu angrenaje (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Nave mici. Măsurarea zgomotului aerian emis de ambarcațiunile de agrement motorizate. Partea 1: Metode de măsurare în trecere (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Nave mici. Zgomotul aerian emis de ambarcațiunile de agrement motorizate. Determinarea zgomotului cu ajutorul ambarcațiunilor de referință (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Nave mici. Zgomotul aerian emis de ambarcațiunile de agrement motorizate. Partea 3: Evaluarea zgomotului cu ajutorul procedurilor de calcul și de măsurare (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Nave mici. Mașini de gătit alimentate cu combustibil lichid, utilizate pentru bucătăria navelor (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Nave mici. Placa constructorului (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Nave mici. Capacitate maximă de încărcare (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Nave mici. Sisteme de pompare pentru santină (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Nave mici. Ancorare, legare și remorcare. Puncte întărite (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Nave mici. Prevenirea căderii persoanelor în afara bordului și salvarea acestora (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Nota 3

Dată depășită

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Nave mici. Motoare cu benzină fixe la bord. Componente ale instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2008

Echipamente și accesorii pentru GPL. Sisteme de propulsie GPL pentru bărci, iahturi și alte nave. Cerințe de instalare

4.3.2009

CEN

EN ISO 15652:2005

Nave mici. Sisteme de guvernare cu comandă la distanță pentru ambarcațiuni mici cu propulsie cu jet (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Nave mici. Motoare diesel, fixe la bord. Componentele instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice fixate pe motor (ISO 16147:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 21487:2006

Nave mici. Tancuri cu combustibil tip benzină și combustibil diesel, fixate permanent (ISO 21487:2006)

19.7.2007

EN ISO 21487:2006/AC:2009

17.4.2010

CEN

EN 28846:1993

Nave mici. Dispozitive electrice. Protecția împotriva aprinderii gazelor inflamabile din mediul înconjurător

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Nave de agrement. Instalații de guvernare cu comandă la distanță

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Nave mici. Instalații de guvernare cu comandă la distanță cu un singur motor în afara bordului, cu puterea cuprinsă între 15 kW și 40 kW

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Instalații electrice la bordul navelor. Partea 507: Nave de agrement

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Nota 1: | În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale. |
| --- | --- |

Nota 1:

În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”) stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că aceasta poate diferi în anumite cazuri excepționale.

| Nota 2.1: | Standardul nou (sau modificat) are aceeași sferă de aplicare ca standardul înlocuit. La data menționată standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 2.1:

Standardul nou (sau modificat) are aceeași sferă de aplicare ca standardul înlocuit. La data menționată standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

| Nota 2.2: | Noul standard are o sferă de aplicare mai extinsă decât standardul înlocuit. La data menționată standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 2.2:

Noul standard are o sferă de aplicare mai extinsă decât standardul înlocuit. La data menționată standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

| Nota 2.3: | Noul standard are o sferă de aplicare mai restrânsă decât standardul înlocuit. La data menționată standardul înlocuit (parțial) încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru acele produse care intră în sfera de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru produsele care rămân în sfera de aplicare a standardului înlocuit (parțial), dar nu intră în sfera de aplicare a noului standard, nu este afectată. |
| --- | --- |

Nota 2.3:

Noul standard are o sferă de aplicare mai restrânsă decât standardul înlocuit. La data menționată standardul înlocuit (parțial) încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru acele produse care intră în sfera de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei pentru produsele care rămân în sfera de aplicare a standardului înlocuit (parțial), dar nu intră în sfera de aplicare a noului standard, nu este afectată.

| Nota 3: | În cazul modificărilor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, modificările sale anterioare, dacă există, și noua modificare menționată. Prin urmare, standardul înlocuit (coloana 3) se compune din EN CCCCC:YYYY și modificările sale anterioare, dacă există, însă fără noua modificare menționată. La data menționată standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei. |
| --- | --- |

Nota 3:

În cazul modificărilor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, modificările sale anterioare, dacă există, și noua modificare menționată. Prin urmare, standardul înlocuit (coloana 3) se compune din EN CCCCC:YYYY și modificările sale anterioare, dacă există, însă fără noua modificare menționată. La data menționată standardul înlocuit încetează să confere prezumția de conformitate cu cerințele esențiale ale directivei.

NOTĂ:

| — | Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), modificată prin Directiva 98/48/CE (3). |
| --- | --- |

—

Informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), modificată prin Directiva 98/48/CE (3).

| — | Standardele armonizate sunt adoptate de către organizațiile europene pentru standardizare în limba engleză (CEN și Cenelec le publică, de asemenea, în franceză și germană). Prin urmare, titlurile standardelor armonizate sunt traduse în toate celelalte limbi oficiale ale Uniunii Europene de către organismele naționale pentru standardizare. Comisia Europeană nu este responsabilă de corectitudinea titlurilor care au fost prezentate pentru publicarea în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

—

Standardele armonizate sunt adoptate de către organizațiile europene pentru standardizare în limba engleză (CEN și Cenelec le publică, de asemenea, în franceză și germană). Prin urmare, titlurile standardelor armonizate sunt traduse în toate celelalte limbi oficiale ale Uniunii Europene de către organismele naționale pentru standardizare. Comisia Europeană nu este responsabilă de corectitudinea titlurilor care au fost prezentate pentru publicarea în Jurnalul Oficial.

| — | Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare. |
| --- | --- |

—

Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare.

| — | Această listă înlocuiește toate listele anterioare publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia asigură actualizarea acestei liste. |
| --- | --- |

—

Această listă înlocuiește toate listele anterioare publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia asigură actualizarea acestei liste.

| — | Mai multe informații despre standardele armonizate se găsesc pe internet la:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mai multe informații despre standardele armonizate se găsesc pe internet la:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  OES: Organismul european de standardizare:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

(3)  JO L 217, 5.8.1998, p. 18.

---

| 4.1.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 1/10

---

Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene

2012/C 1/04

În temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) a doua liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (1), Notele explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene (2) se modifică după cum urmează:

Pagina 245

Nota explicativă de la subpoziția 6210 10 90 se elimină și se înlocuiește cu următoarea Notă explicativă:

„6210 10 92   Halate de unică folosință confecționate din materiale de la poziția 5603 de tipul celor utilizate de pacienți sau chirurgi în cursul intervențiilor chirurgicale

Halatele pentru pacienți și chirurgi sunt articole de unică folosință, închise de obicei la spate și utilizate în instituțiile care oferă asistență medicală. Halatele sunt folosite pentru a împiedica transferul agenților potențial infecțioși (din mediul uscat, umed sau din aer) prin contact direct de la echipa chirurgicală la pacient și invers. Halatele sunt confecționate de obicei din multiple straturi de material nețesut și pot fi parțial stratificate cu un film de plastic pentru a oferi mai multă robustețe și protecție în zonele mai expuse contactului cu fluide corporale (de exemplu, antebrațele sau abdomenul). Halatele chirurgicale pot fi impregnate cu fluorocarburi sau silicon pentru o mai bună impermeabilizare.

Image”

Pagina 247

Pagina 247

Se introduce următoarea Notă explicativă.

„6307 90 92   Câmpuri de unică folosință confecționate din materiale de la poziția 5603, de tipul celor utilizate în cursul intervențiilor chirurgicale

Această subpoziție include câmpuri chirurgicale confecționate de unică folosință, special concepute pentru a fi folosite în intervențiile chirurgicale cu scopul de a împiedica transferul agenților potențial infecțioși (din mediul uscat, umed sau din aer) pin contact direct de la echipa chirurgicală la pacient și invers. Câmpurile chirurgicale sunt de obicei alcătuite din multiple straturi de material nețesut și sunt confecționate prin tivire.

Câmpurile chirurgicale sunt utilizate pentru a asigura în jurul pacienților un mediu de lucru curat din punct de vedere microbiologic. Câmpurile chirurgicale pot fi impregnate cu fluorocarburi sau silicon pentru o mai bună impermeabilizare. Ele pot fi, de asemenea, parțial stratificate cu un film de plastic pentru a oferi mai multă robustețe și protecție în zonele mai expuse contactului cu fluide corporale. În plus, pot fi acoperite cu un strat de hârtie, pentru confort, în zona de contact cu pielea pacientului Câmpurile utilizate pentru pacienți pot fi decupate pentru a facilita accesul la aceștia.

Această subpoziție nu include:

| — | câmpurile impregnate sau acoperite cu substanțe farmaceutice sau condiționate pentru vânzarea cu amănuntul în scopuri medicale, chirurgicale, stomatologice sau veterinare (poziția 3005); și |
| --- | --- |

—

câmpurile impregnate sau acoperite cu substanțe farmaceutice sau condiționate pentru vânzarea cu amănuntul în scopuri medicale, chirurgicale, stomatologice sau veterinare (poziția 3005); și

| — | articolele care au caracteristicile clare ale lenjeriei de toaletă (de exemplu, prosoape de mâini sau de față) sau al lenjeriei de bucătărie, de tipul prosoapelor de vase sau pentru pahare (poziția 6302).” |
| --- | --- |

—

articolele care au caracteristicile clare ale lenjeriei de toaletă (de exemplu, prosoape de mâini sau de față) sau al lenjeriei de bucătărie, de tipul prosoapelor de vase sau pentru pahare (poziția 6302).”

---

(1)  JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

1

(2)  JO C 137, 6.5.2011, p. 1.

2

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 4.1.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 1/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 1/12

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 1/05

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„PHÚ QUỐC”

NR. CE: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Phú Quốc”

2.   Statul membru sau țara terță:

Vietnam

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.7. | Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate |
| --- | --- |

Clasa 1.7.

Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Extractul de pește „Phú Quốc” este rezultatul autofermentării, hidrolizei și lizei cărnii de pește prin intermediul unor enzime, dintre care cele mai multe se găsesc în organele interne ale peștelui, și al fermentației de lungă durată a bacteriei Clostridium în condiții dificile, la temperaturi ridicate.

Principalele caracteristici ale extractului de pește „Phú Quốc” sunt următoarele:

—   Culoare: extractul de pește „Phú Quốc” are o culoare roșie-brună închisă.

—   Miros: are un miros special, delicat, fără miros tipic de pește sau de amoniac deoarece extractul este obținut din pește proaspăt, fermentat natural. Datorită fermentației naturale îndelungate în butoaie de lemn se elimină orice gust sau miros neobișnuit.

—   Gust: sărat, cu o savoare dulce, puternică și onctuoasă. Gustul rezidual este dulce și onctuos datorită proteinelor naturale și grăsimii de pește.

—   Valorile de azot:

+   Minimă: 20 g N/litru (pentru extractul de pește finit după cea de-a doua extragere sau după extragerea consecutivă);

+   Maximă: 43 g N/litru (pentru primul extract de pește obținut).

Compoziție chimică:

—   Azot (100 %) (g/l):

+   Special: 40

+   Remarcabil: 35

+   Standard 1: 30

+   Standard 2: 25

+   Standard 3: 20

—   Proporția de azot din aminoacizi față de azot (%):

+   Special și remarcabil: 14

+   Standard 1, 2, 3: 15

—   Acid acetic (%): ≥ 12

—   Sare (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295

—   Histamină (mg/l): ≤ 200

—   Surplus de plumb (mg/l): ≤ 0,5

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Materia primă utilizată pentru producția de extract de pește „Phú Quốc” este numai pește (hamsii). Hamsiile utilizate pentru producția de extract de pește „Phú Quốc” sunt capturate în apele teritoriale din provinciile Kien Giang și Ca Mau, situate în Golful Thailandei (pe hartă, luând ca punct de reper capul Ca Mau, zona de pescuit se află în vestul Vietnamului).

Procedura tradițională începe cu aruncarea năvodului de către pescari. Odată ce peștele a fost capturat și adus pe vas, pescarii separă manual hamsiile de alte specii prinse eventual în năvod. Prin urmare, procedura de pescuit tradițională asigură integritatea cărnii și, de asemenea, faptul că totalul cantității celorlalte specii capturate nu depășește 15 %. Se adaugă sare (NaCl) la hamsii.

Pentru a îndeplini cerințele anumitor piețe, se adaugă zahăr, în proporție de 0,5 %-1,5 %, la ingredientele extractului de pește „Phú Quốc”, lucru care nu influențează însă caracteristicile extractului de pește.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Prelucrarea extractului de pește „Phú Quốc” trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată și să cuprindă:

—   pescuitul și pregătirea materiilor prime: pentru pescuitul de hamsii, pescarii utilizează o plasă pentru ton tradițională cu ochiuri mici. Imediat după ce au fost capturate, hamsiile sunt curățate cu apă de mare pentru a îndepărta impuritățile și a elimina manual celelalte specii de pește și fructe de mare. Pe urmă, pe puntea navei se adaugă sare hamsiilor proaspete. Apoi, hamsiile sunt depozitate în recipientul de pe vas și sunt atent acoperite, iar apa colectată dedesubt este îndepărtată manual;

—   fermentația naturală a peștelui: după ce ambarcațiunea acostează, peștele este transportat la sediile producătorului, fiind apoi lăsat la macerat și păstrat în butoaie. După ce peștele este pus în butoaie, apa din recipiente va fi extrasă timp de aproximativ 3-4 zile. După 3-4 zile, începe procesul de presurizare pentru care producătorul utilizează tije de fixare. După aceea, apa extrasă este turnată înăuntru până la acoperirea completă a suprafeței recipientului. Procesul de fermentație în butoaie va fi în întregime natural, și va dura 12-15 luni;

—   scoaterea extractului de pește: când procesul de fermentație este complet, extractul de pește poate fi scos din butoaie ca produs finit. Se pot obține diferite niveluri de concentrație pentru extractul de pește: de exemplu, primul extract de pește și extractul rezultat în urma unei „macerări îndelungate” (long). Când extractul din butoi capătă o culoare galben-maronie și un miros plăcut, procesul de fermentație este complet, iar extractul poate fi scos. Orificiul de scurgere este deschis, iar extractul se scurge până când butoiul rămâne gol. Apoi se desface capacul de lemn și se spală bine înainte ca extractul scos să fie turnat înapoi în butoi, iar butoiul să fie acoperit din nou cu capacul. Extractul de pește este scos și turnat înapoi până când capătă o culoare roșu-gălbuie și devine limpede, vâscos și fără turbiditate. Când extractul capătă o aromă ușoară și un gust puternic, tipic de proteine, atunci poate fi scos primul extract și îmbuteliat ca produs finit. Pentru a obține extractul în urma unei „macerări îndelungate”, se dizolvă sare în apă curată până la saturație. Saramura se toarnă în butoaiele utilizate anterior (din care a fost scos primul extract), pornind de la concentrația cea mai scăzută la concentrația cea mai ridicată. Produsul finit colectat se numește extract 1 obținut prin „macerare îndelungată”. Procesul de obținere a extractului 1 prin „macerare îndelungată” printr-un sistem constituit din 7 butoaie reutilizate se numește „que long”. Perioada pentru fiecare proces „que long” este de 7-9 zile. Acest proces se repetă pentru a obține extractele 2 și 3 prin „macerare îndelungată”. Apoi aceste extracte sunt depozitate în recipiente.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Produsul finit reprezentat de extractul de pește „Phú Quốc” trebuie să fie în conformitate cu Standardele TCN 230:2006 care stabilesc standardele de calitate și de siguranță privind igiena alimentară pentru produsul care poartă denumirea de origine protejată „Phú Quốc”, iar acest produs va fi în cele din urmă îmbuteliat în recipiente închise din sticlă sau din plastic, de diferite forme care pot fi furnizate direct consumatorilor. Extractul de pește îmbuteliat trebuie depozitat într-un antrepozit acoperit, în condiții atmosferice naturale.

Îmbutelierea extractului de pește „Phú Quốc” este permisă numai pe insula „Phú Quốc” pentru garantarea calității stabile și identice a produsului. Motivul este reprezentat de condițiile climatice de pe insula Phú Quốc și experiența producătorilor, care, în combinație cu calitatea hamsiilor capturate în zonă, creează un extract de pește de o calitate excelentă.

Îmbutelierea se face când primul extract și extractul prin „macerare îndelungată” au fost obținute și începe cu amestecarea primului extract cu extractele 1, 2 și 3 obținute prin „macerare îndelungată” pentru a obține extractul de pește cu cantitatea de proteine necesară. Prin urmare, pentru a obține 20 l de extract de pește de 350 N din primul extract de 400 N și extractul prin „macerare îndelungată” de 200 N, se amestecă 15 litri din „primul extract” de 400 N cu 5 litri de extract prin „macerare îndelungată” de 200 N.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Eticheta trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

| — | denumirea: „Phú Quốc”; |
| --- | --- |

—

denumirea: „Phú Quốc”;

| — | tip de produs: „Nước mắm”, iar pentru produsul destinat exportului se adaugă: „extract de pește”; |
| --- | --- |

—

tip de produs: „Nước mắm”, iar pentru produsul destinat exportului se adaugă: „extract de pește”;

| — | indicații: „Tên gọi xuất xứ”, iar pentru produsul destinat exportului se adaugă: DOP; |
| --- | --- |

—

indicații: „Tên gọi xuất xứ”, iar pentru produsul destinat exportului se adaugă: DOP;

| — | denumirea și adresa societății de ambalare, denumirea și adresa societății de prelucrare; originea produsului destinat exportului; |
| --- | --- |

—

denumirea și adresa societății de ambalare, denumirea și adresa societății de prelucrare; originea produsului destinat exportului;

| — | ingredientele; |
| --- | --- |

—

ingredientele;

| — | indicațiile de calitate (conținut total de proteine gN/l); |
| --- | --- |

—

indicațiile de calitate (conținut total de proteine gN/l);

| — | extract din cantitatea de pește (unitate: litru sau mililitru); |
| --- | --- |

—

extract din cantitatea de pește (unitate: litru sau mililitru);

| — | data îmbutelierii, data expirării; |
| --- | --- |

—

data îmbutelierii, data expirării;

| — | modul de păstrare și utilizare; |
| --- | --- |

—

modul de păstrare și utilizare;

| — | codul numeric al ambalajului; |
| --- | --- |

—

codul numeric al ambalajului;

| — | avertizarea cu privire la igienă. |
| --- | --- |

—

avertizarea cu privire la igienă.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică este reprezentată de insula Phú Quốc, cea mai mare insulă din Vietnam, situată în Golful Thailandei la 103°29′-104°09′ longitudine vestică și 9°48′-10°26′ latitudine nordică, și de apele teritoriale ale provinciilor vietnameze Kien Giang și Ca Mau.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice

—   Condițiile climatice

Temperatura este ridicată și stabilă tot anul, cu o temperatură medie de aproximativ 27,5 °C. Prin urmare, nu există practic nicio diferență de temperatură între sezoane, diferența medie de temperatură dintre cele mai calde luni și cele mai reci luni fiind de 2 °C. Orele însorite sunt aproximativ 1 445 pe an, cu aproximativ 6-7 ore însorite pe zi. Mai mult decât atât, există o strânsă legătură între temperatura din regiune și regimul musonic, și anume, sezonul ploios cu temperaturi scăzute și vânturi puternice (3,0-5,1 m/s), și sezonul uscat cu temperaturi ridicate și vânt slab (2,8-4,0 m/s). Această caracteristică specială a climei din regiune are un efect hotărâtor asupra calității extractului de pește „Phú Quốc” datorită orelor însorite, care sunt foarte numeroase și stabile, creându-se astfel condiții favorabile pentru fermentația peștelui proaspăt și dând elementele specifice necesare producției de extract de pește.

—   Condițiile de pe mare

Insula este înconjurată de marea din Golful Rach Gia-Ha Tien (Golful Thailandei) care, așa cum s-a menționat anterior, se află la confluența numeroaselor râuri care traversează delta fluviului Mekong și Marele Lac (Tonle Sap) din Regatul Cambodgiei și care transportă aluviuni și compuși organici, iar mâlul din apa de mare din această regiune constituie un habitat ideal pentru stavrizi și hamsii, făcând carnea acestor pești de mai bună calitate (sunt mai mari și mai grași) decât în cazul peștilor din alte zone de pescuit.

—   Factori umani

Fiecare pas de urmat pentru obținerea produsului finit se face manual, de la etapa pescuitului până la procesul de fermentare. Pentru a obține extractul lor tradițional, locuitorii insulei lasă hamsiile la fermentat timp de aproximativ un an în cuve din lemn masive, depozitate în locuri întunecoase, o tehnică despre care se spune că permite producerea unui lichid auriu, concentrat, cu o aromă înțepătoare și nuanțe de departe superioare produselor concurente din alte regiuni din Asia, unde perioadele de fermentație sunt, în general, mai scurte.

5.2.   Specificitatea produsului:

Extractul de pește „Phú Quốc” are caracteristici specifice care îl diferențiază de alte extracte de pește din Vietnam, cum ar fi extractul de pește Phan Thiet, extractul de pește Cat Hai sau alte extracte de pește din Vietnam; aceste caracteristici sunt: culoarea roșie-brună închisă, mirosul special, delicat, fără miros tipic de pește sau de amoniac, gustul puternic sărat și dulce, cu o savoare naturală onctuoasă, gustul rezidual dulce și onctuos datorită proteinelor naturale și grăsimii de pește.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Hamsiile utilizate pentru producția de extract de pește „Phú Quốc” sunt capturate în apele teritoriale din provinciile Kien Giang și Ca Mau, situate în Golful Thailandei (pe hartă, luând ca punct de reper capul Ca Mau, zona de pescuit din vestul Vietnamului). Datorită caracteristicilor acestei zone de pescuit, hamsiile sunt mai mari și au mai multă grăsime decât hamsiile capturate în alte zone de pescuit, precum Ba Rai – Vung Tau, Nha Trang și Golful Tokin. Astfel, prin utilizarea hamsiilor capturate în această zonă de pescuit pentru producția de extract de pește, producătorii vor obține extract de pește cu valori de azot mai mari și mai stabile și cu mirosul, culoarea și gustul tipice pe care alte extracte de pește nu le pot avea. Regiunea maritimă din această zonă de pescuit este relativ calmă, nu se află prea mult în interiorul Golfului Thailandei și apa nu este la fel de sărată ca apa din alte zone maritime. Este, de asemenea, un mediu favorabil pentru pești, deoarece se află la confluența râurilor din Vietnam și Cambodgia. Este un spațiu ideal unde hamsiile caută adăpost și hrană. Sezonul de pescuit coincide cu sezonul ploios, când hamsiile au crescut și se strâng în număr foarte mare în această zonă de pescuit pentru a se adăposti și a căuta hrană. Prin urmare, pescarii au posibilitatea de a captura o cantitate considerabilă de hamsii mari și cu mai multă grăsime.

Procesul de producție începe cu pescuitul de hamsii pentru care pescarii utilizează o plasă pentru ton tradițională cu ochiuri mici. Imediat ce au fost capturate cu plasele de pescuit sau cu alte instrumente și aduse pe puntea ambarcațiunii, hamsiile sunt curățate cu apă de mare pentru a elimina impuritățile și pentru a înlătura manual eventuale alte specii de pește și fructe de mare. Apoi, se adaugă sare hamsiilor proaspete pe puntea ambarcațiunii prin utilizarea unor instrumente de amestecat din lemn în scopul evitării deteriorării peștilor.

Pe parcursul procesului de prelucrare a materiilor prime si de producție a extractului de pește finit, peștele va fi depozitat în butoaie stabile. Butoaiele au formă cilindrică și sunt fabricate din lemn provenind de la arbori tipici de pe insula „Phú Quốc”, denumiți „ho phat”, „chay”, „boi loi”, „den den”, care sunt vechi de sute de ani și care nu sunt afectați de intruziunea insectelor, a termitelor și a insectelor xilofage. Acest lemn este flexibil, rezistă la expunerea de lungă durată la apă sărată, este izolant și împiedică efectele nefavorabile asupra extractului de pește.

Metoda tradițională locală de producție este factorul care creează specificitatea extractului de pește „Phú Quốc”.

Condițiile climatice de pe insula „Phú Quốc” și experiența producătorilor, în combinație cu calitatea hamsiilor capturate în zonă, duc la producerea unui extract de pește de o calitate excelentă.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---