# Euroopan unionin C 10E/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.CE2012.010.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 10E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta12. tammikuu 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.CE2012.010.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 10E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta12. tammikuu 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistavat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2012/C 010E/01 | Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta (EU) N:o 1/2012 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksistaHyväksytty neuvostossa 24 päivänä marraskuuta 2011 | 1 |
| 2012/C 010E/02 | Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta (EU) N:o 2/2012 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi eurooppalaisesta suojelumääräyksestäHyväksytty neuvostossa 24 päivänä marraskuuta 2011 | 14 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

2012/C 010E/01

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta (EU) N:o 1/2012 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksistaHyväksytty neuvostossa 24 päivänä marraskuuta 2011

1

2012/C 010E/02

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta (EU) N:o 2/2012 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi eurooppalaisesta suojelumääräyksestäHyväksytty neuvostossa 24 päivänä marraskuuta 2011

14

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

| 12.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 10/1

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANTA (EU) N:o 1/2012

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista

Hyväksytty neuvostossa 24 päivänä marraskuuta 2011

2012/C 10 E/01

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 79 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen asteittaista perustamista varten Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään turvapaikkaa, maahanmuuttoa ja kolmansien maiden kansalaisten oikeuksien suojelua koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen asteittaista perustamista varten Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään turvapaikkaa, maahanmuuttoa ja kolmansien maiden kansalaisten oikeuksien suojelua koskevien toimenpiteiden toteuttamisesta.

| (2) | Eurooppa-neuvosto tunnusti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityisistunnossaan, että on tarpeen yhdenmukaistaa kansallista oikeutta, joka koskee kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyä ja oleskelun edellytyksiä. Samassa yhteydessä Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että Euroopan unionin olisi varmistettava jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja että heille olisi pyrittävä suomaan tehokkaamman kotouttamispolitiikan avulla unionin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavat oikeudet ja velvollisuudet. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa hyväksymään oikeudelliset välineet komission ehdotusten pohjalta. Tarve saavuttaa Tampereella määritellyt tavoitteet vahvistettiin Eurooppa-neuvoston 10 ja 11 päivänä joulukuuta 2009 pidetyssä kokouksessa hyväksymässä Tukholman ohjelmassa. |
| --- | --- |

(2)

Eurooppa-neuvosto tunnusti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityisistunnossaan, että on tarpeen yhdenmukaistaa kansallista oikeutta, joka koskee kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyä ja oleskelun edellytyksiä. Samassa yhteydessä Eurooppa-neuvosto totesi erityisesti, että Euroopan unionin olisi varmistettava jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja että heille olisi pyrittävä suomaan tehokkaamman kotouttamispolitiikan avulla unionin kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavat oikeudet ja velvollisuudet. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa hyväksymään oikeudelliset välineet komission ehdotusten pohjalta. Tarve saavuttaa Tampereella määritellyt tavoitteet vahvistettiin Eurooppa-neuvoston 10 ja 11 päivänä joulukuuta 2009 pidetyssä kokouksessa hyväksymässä Tukholman ohjelmassa.

| (3) | Sellaista yhden hakemuksen menettelyä koskevat säännökset, jonka tarkoituksena on yhdistelmälupa, joka kattaa sekä oleskelu- että työluvan yhtenä hallinnollisena asiakirjana, yksinkertaistavat ja yhdenmukaistavat omalta osaltaan jäsenvaltioissa tällä hetkellä sovellettavia sääntöjä. Useat jäsenvaltiot ovat jo yksinkertaistaneet tällä tavoin hakumenettelyä, ja tämän tuloksena menettelystä on tullut toimivampi niin maahanmuuttajien kuin näiden työnantajien kannalta samalla kun heidän oleskelunsa ja työskentelynsä laillisuuden valvonta on helpottunut. |
| --- | --- |

(3)

Sellaista yhden hakemuksen menettelyä koskevat säännökset, jonka tarkoituksena on yhdistelmälupa, joka kattaa sekä oleskelu- että työluvan yhtenä hallinnollisena asiakirjana, yksinkertaistavat ja yhdenmukaistavat omalta osaltaan jäsenvaltioissa tällä hetkellä sovellettavia sääntöjä. Useat jäsenvaltiot ovat jo yksinkertaistaneet tällä tavoin hakumenettelyä, ja tämän tuloksena menettelystä on tullut toimivampi niin maahanmuuttajien kuin näiden työnantajien kannalta samalla kun heidän oleskelunsa ja työskentelynsä laillisuuden valvonta on helpottunut.

| (4) | Jotta henkilön pääsy jäsenvaltioiden alueelle olisi alun alkaen mahdollinen, jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää yhdistelmälupa tai, jos ne myöntävät näitä lupia vasta alueelleen saapumisen jälkeen, viisumi. Jäsenvaltioiden olisi myönnettävä tällaiset yhdistelmäluvat tai viisumit joutuisasti. |
| --- | --- |

(4)

Jotta henkilön pääsy jäsenvaltioiden alueelle olisi alun alkaen mahdollinen, jäsenvaltioiden olisi voitava myöntää yhdistelmälupa tai, jos ne myöntävät näitä lupia vasta alueelleen saapumisen jälkeen, viisumi. Jäsenvaltioiden olisi myönnettävä tällaiset yhdistelmäluvat tai viisumit joutuisasti.

| (5) | Olisi annettava säännöt yhdistelmälupaa koskevien hakemusten tutkintamenettelyä varten. Tämän menettelyn olisi oltava tehokas ja helposti toteutettava jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten tavanomainen työtaakka huomioon ottaen, ja sen olisi oltava myös avoin ja oikeudenmukainen asianmukaisen oikeusvarmuuden tarjoamiseksi kyseessä oleville henkilöille. |
| --- | --- |

(5)

Olisi annettava säännöt yhdistelmälupaa koskevien hakemusten tutkintamenettelyä varten. Tämän menettelyn olisi oltava tehokas ja helposti toteutettava jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten tavanomainen työtaakka huomioon ottaen, ja sen olisi oltava myös avoin ja oikeudenmukainen asianmukaisen oikeusvarmuuden tarjoamiseksi kyseessä oleville henkilöille.

| (6) | Tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan säännellä maahanpääsyä, mukaan lukien maahan työntekoa varten päästettävien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärää. |
| --- | --- |

(6)

Tämän direktiivin säännökset eivät saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan säännellä maahanpääsyä, mukaan lukien maahan työntekoa varten päästettävien kolmansien maiden kansalaisten lukumäärää.

| (7) | Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava kolmansien maiden kansalaisiin, jotka on lähetetty työhön johonkin jäsenvaltioon. Tämä ei saisi estää niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka oleskelevat ja työskentelevät jäsenvaltiossa laillisesti ja jotka on lähetetty työhön johonkin toiseen jäsenvaltioon, nauttimasta lähettämisen ajan edelleen alkuperäjäsenvaltion kansalaisiin nähden yhdenvertaisesta kohtelusta niiden työehtojen osalta, joihin palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (4) soveltaminen ei vaikuta. |
| --- | --- |

(7)

Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava kolmansien maiden kansalaisiin, jotka on lähetetty työhön johonkin jäsenvaltioon. Tämä ei saisi estää niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka oleskelevat ja työskentelevät jäsenvaltiossa laillisesti ja jotka on lähetetty työhön johonkin toiseen jäsenvaltioon, nauttimasta lähettämisen ajan edelleen alkuperäjäsenvaltion kansalaisiin nähden yhdenvertaisesta kohtelusta niiden työehtojen osalta, joihin palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (4) soveltaminen ei vaikuta.

| (8) | Tämän direktiivin ei olisi koskettava niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka ovat saaneet pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (5) mukaisen pitkään oleskelleen aseman, koska heillä on etuoikeutetumpi asema ja erityinen ”pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EU-oleskelulupa”. |
| --- | --- |

(8)

Tämän direktiivin ei olisi koskettava niitä kolmansien maiden kansalaisia, jotka ovat saaneet pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (5) mukaisen pitkään oleskelleen aseman, koska heillä on etuoikeutetumpi asema ja erityinen ”pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EU-oleskelulupa”.

| (9) | Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle kausiluonteista työtä varten, koska heidän asemansa on väliaikainen. |
| --- | --- |

(9)

Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle kausiluonteista työtä varten, koska heidän asemansa on väliaikainen.

| (10) | Jäsenvaltioiden velvollisuus päättää, onko kolmannen maan kansalaisen vai hänen työnantajansa tehtävä hakemus, ei saisi vaikuttaa mahdollisiin järjestelyihin, jotka edellyttävät näiden kummankin osallistumista menettelyyn. Jäsenvaltioiden olisi päätettävä, onko yhdistelmälupahakemus tehtävä isäntäjäsenvaltiossa vai kolmannesta maasta käsin. Jos kolmannen maan kansalainen ei saa tehdä hakemusta kolmannesta maasta käsin, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava, että työnantaja voi tehdä hakemuksen isäntäjäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltioiden velvollisuus päättää, onko kolmannen maan kansalaisen vai hänen työnantajansa tehtävä hakemus, ei saisi vaikuttaa mahdollisiin järjestelyihin, jotka edellyttävät näiden kummankin osallistumista menettelyyn. Jäsenvaltioiden olisi päätettävä, onko yhdistelmälupahakemus tehtävä isäntäjäsenvaltiossa vai kolmannesta maasta käsin. Jos kolmannen maan kansalainen ei saa tehdä hakemusta kolmannesta maasta käsin, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava, että työnantaja voi tehdä hakemuksen isäntäjäsenvaltiossa.

| (11) | Yhden hakemuksen menettelyä ja yhdistelmälupaa koskevat tämän direktiivin säännökset eivät saisi koskea yhdenmukaisia viisumeita eikä pitkäaikaista oleskelua varten myönnettyjä viisumeita. |
| --- | --- |

(11)

Yhden hakemuksen menettelyä ja yhdistelmälupaa koskevat tämän direktiivin säännökset eivät saisi koskea yhdenmukaisia viisumeita eikä pitkäaikaista oleskelua varten myönnettyjä viisumeita.

| (12) | Tämän direktiivin mukainen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen ei saisi rajoittaa muiden viranomaisten ja soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten tehtäviä ja vastuuta hakemuksen tutkimisen ja hakemuksen johdosta tehtävän päätöksen osalta. |
| --- | --- |

(12)

Tämän direktiivin mukainen toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen ei saisi rajoittaa muiden viranomaisten ja soveltuvin osin työmarkkinaosapuolten tehtäviä ja vastuuta hakemuksen tutkimisen ja hakemuksen johdosta tehtävän päätöksen osalta.

| (13) | Ammattipätevyyden tunnustamisen tai viisumin myöntämisen vaatiman ajan ei olisi sisällyttävä hakemuksen johdosta tehtävälle päätökselle asetettuun määräaikaan. Tämä direktiivi ei saisi rajoittaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten menettelyjen soveltamista. |
| --- | --- |

(13)

Ammattipätevyyden tunnustamisen tai viisumin myöntämisen vaatiman ajan ei olisi sisällyttävä hakemuksen johdosta tehtävälle päätökselle asetettuun määräaikaan. Tämä direktiivi ei saisi rajoittaa tutkintotodistusten tunnustamista koskevien kansallisten menettelyjen soveltamista.

| (14) | Yhdistelmälupa olisi laadittava kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1030/2002 (6) mukaisesti siten, että jäsenvaltiot voivat sisällyttää siihen lisätietoja erityisesti siitä, onko henkilöllä lupa työskennellä vai ei. Jäsenvaltion olisi mainittava – myös maahanmuuton valvonnan tehostamiseksi – paitsi yhdistelmäluvassa myös kaikissa myöntämässään oleskeluluvissa tiedot työskentelyluvasta riippumatta siitä, minkä tyyppisen luvan tai oleskeluun oikeuttavan asiakirjan perusteella kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle on myönnetty pääsy kyseisen jäsenvaltion alueelle ja sen työmarkkinoille. |
| --- | --- |

(14)

Yhdistelmälupa olisi laadittava kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1030/2002 (6) mukaisesti siten, että jäsenvaltiot voivat sisällyttää siihen lisätietoja erityisesti siitä, onko henkilöllä lupa työskennellä vai ei. Jäsenvaltion olisi mainittava – myös maahanmuuton valvonnan tehostamiseksi – paitsi yhdistelmäluvassa myös kaikissa myöntämässään oleskeluluvissa tiedot työskentelyluvasta riippumatta siitä, minkä tyyppisen luvan tai oleskeluun oikeuttavan asiakirjan perusteella kyseiselle kolmannen maan kansalaiselle on myönnetty pääsy kyseisen jäsenvaltion alueelle ja sen työmarkkinoille.

| (15) | Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat muita tarkoituksia kuin työntekoa varten myönnettyjä oleskelulupia, olisi sovellettava ainoastaan tällaisten lupien muotoon, eivätkä ne saisi rajoittaa sellaisten unionin tai kansallisten sääntöjen soveltamista, jotka koskevat maahanpääsymenettelyjä ja tällaisten lupien myöntämistä koskevia menettelyjä. |
| --- | --- |

(15)

Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat muita tarkoituksia kuin työntekoa varten myönnettyjä oleskelulupia, olisi sovellettava ainoastaan tällaisten lupien muotoon, eivätkä ne saisi rajoittaa sellaisten unionin tai kansallisten sääntöjen soveltamista, jotka koskevat maahanpääsymenettelyjä ja tällaisten lupien myöntämistä koskevia menettelyjä.

| (16) | Yhdistelmälupaa ja muita tarkoituksia kuin työntekoa varten myönnettyä oleskelulupaa koskevat tämän direktiivin säännökset eivät saisi estää jäsenvaltioita laatimasta lisäksi paperiasiakirjaa työsuhdetta koskevien tarkempien tietojen antamiseksi, jos oleskeluluvan kaava ei tilan puutteen johdosta anna mahdollisuutta näiden tietojen sisällyttämiselle oleskelulupaan. Tällaisella asiakirjalla voidaan ehkäistä kolmansien maiden kansalaisten hyväksikäyttöä ja torjua laitonta työntekoa, mutta sen olisi oltava jäsenvaltioille vapaaehtoinen eikä sitä saisi käyttää työluvan korvikkeena, mikä heikentäisi yhdistelmäluvan merkitystä. Nämä tiedot voidaan tallentaa myös sähköisessä muodossa hyödyntämällä asetuksen (EY) N:o 1030/2002 4 artiklassa ja sen liitteessä I olevassa 16 kohdan a alakohdassa tarjottuja teknisiä mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(16)

Yhdistelmälupaa ja muita tarkoituksia kuin työntekoa varten myönnettyä oleskelulupaa koskevat tämän direktiivin säännökset eivät saisi estää jäsenvaltioita laatimasta lisäksi paperiasiakirjaa työsuhdetta koskevien tarkempien tietojen antamiseksi, jos oleskeluluvan kaava ei tilan puutteen johdosta anna mahdollisuutta näiden tietojen sisällyttämiselle oleskelulupaan. Tällaisella asiakirjalla voidaan ehkäistä kolmansien maiden kansalaisten hyväksikäyttöä ja torjua laitonta työntekoa, mutta sen olisi oltava jäsenvaltioille vapaaehtoinen eikä sitä saisi käyttää työluvan korvikkeena, mikä heikentäisi yhdistelmäluvan merkitystä. Nämä tiedot voidaan tallentaa myös sähköisessä muodossa hyödyntämällä asetuksen (EY) N:o 1030/2002 4 artiklassa ja sen liitteessä I olevassa 16 kohdan a alakohdassa tarjottuja teknisiä mahdollisuuksia.

| (17) | Olosuhteiden ja arviointiperusteiden, joiden perusteella yhdistelmäluvan myöntämistä, sen muuttamista tai uudistamista koskeva hakemus voidaan hylätä tai joiden perusteella yhdistelmälupa voidaan peruuttaa, olisi oltava objektiivisia, ja niistä olisi säädettävä kansallisessa oikeudessa; tähän kuuluu myös velvoite noudattaa unionin etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti vuoden 2003 ja vuoden 2005 liittymisasiakirjojen asianomaisissa määräyksissä. Luvan hylkäämistä ja peruuttamista koskevat päätökset olisi perusteltava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(17)

Olosuhteiden ja arviointiperusteiden, joiden perusteella yhdistelmäluvan myöntämistä, sen muuttamista tai uudistamista koskeva hakemus voidaan hylätä tai joiden perusteella yhdistelmälupa voidaan peruuttaa, olisi oltava objektiivisia, ja niistä olisi säädettävä kansallisessa oikeudessa; tähän kuuluu myös velvoite noudattaa unionin etuuskohtelun periaatetta, sellaisena kuin se on ilmaistu erityisesti vuoden 2003 ja vuoden 2005 liittymisasiakirjojen asianomaisissa määräyksissä. Luvan hylkäämistä ja peruuttamista koskevat päätökset olisi perusteltava asianmukaisesti.

| (18) | Kolmannen maan kansalaisen, jolla on voimassa oleva matkustusasiakirja ja jonkin Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavan jäsenvaltion myöntämä yhdistelmälupa, olisi voitava vapaasti päästä Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueelle ja liikkua siellä vapaasti enintään kolmen kuukauden ajan minkä tahansa kuuden kuukauden jakson aikana henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (Schengenin rajasäännöstö) (7) ja tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (8) (Schengen-yleissopimus) 21 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Kolmannen maan kansalaisen, jolla on voimassa oleva matkustusasiakirja ja jonkin Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavan jäsenvaltion myöntämä yhdistelmälupa, olisi voitava vapaasti päästä Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueelle ja liikkua siellä vapaasti enintään kolmen kuukauden ajan minkä tahansa kuuden kuukauden jakson aikana henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (Schengenin rajasäännöstö) (7) ja tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen (8) (Schengen-yleissopimus) 21 artiklan mukaisesti.

| (19) | Koska asiasta ei ole annettu horisontaalista unionin lainsäädäntöä, kolmansien maiden kansalaisten oikeudet vaihtelevat sen mukaan, missä jäsenvaltiossa he työskentelevät ja mikä on heidän kansalaisuutensa. Johdonmukaisen maahanmuuttopolitiikan edelleen kehittämiseksi, unionin kansalaisten ja jossain jäsenvaltiossa laillisesti työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia koskevien erojen kaventamiseksi sekä maahanmuuttokysymyksiä koskevan voimassa olevan unionin säännöstön täydentämiseksi olisi säädettävä tiettyjen oikeuksien kokonaisuudesta jotta voidaan tarkentaa erityisesti ne osa-alueet, joilla annetaan yhdenvertainen kohtelu jäsenvaltion omille kansalaisille ja sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, joilla ei vielä ole pitkään oleskelleen henkilön asemaa. Tällaisten säännösten tarkoituksena on luoda yhdenvertaiset vähimmäistoimintaedellytykset unionissa, tunnustaa, että tällaiset kolmansien maiden kansalaiset osallistuvat unionin talouden rakentamiseen tekemällä työtä ja maksamalla veroja, sekä rajoittaa jäsenvaltion omien kansalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten välistä epäoikeudenmukaista kilpailua, joka aiheutuu viimeksi mainittujen mahdollisesta hyväksikäytöstä. Tässä direktiivissä olisi ’kolmannesta maasta tullut työntekijä’ määriteltävä kolmannen maan kansalaiseksi, jolle on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle, joka oleskelee siellä laillisesti ja joka saa kansallisen oikeuden tai käytännön mukaisesti työskennellä siellä palkatussa työsuhteessa olevana tuossa jäsenvaltiossa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muissa unionin oikeuden säännöksissä olevan työsuhteen käsitteen tulkintaan. |
| --- | --- |

(19)

Koska asiasta ei ole annettu horisontaalista unionin lainsäädäntöä, kolmansien maiden kansalaisten oikeudet vaihtelevat sen mukaan, missä jäsenvaltiossa he työskentelevät ja mikä on heidän kansalaisuutensa. Johdonmukaisen maahanmuuttopolitiikan edelleen kehittämiseksi, unionin kansalaisten ja jossain jäsenvaltiossa laillisesti työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksia koskevien erojen kaventamiseksi sekä maahanmuuttokysymyksiä koskevan voimassa olevan unionin säännöstön täydentämiseksi olisi säädettävä tiettyjen oikeuksien kokonaisuudesta jotta voidaan tarkentaa erityisesti ne osa-alueet, joilla annetaan yhdenvertainen kohtelu jäsenvaltion omille kansalaisille ja sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, joilla ei vielä ole pitkään oleskelleen henkilön asemaa. Tällaisten säännösten tarkoituksena on luoda yhdenvertaiset vähimmäistoimintaedellytykset unionissa, tunnustaa, että tällaiset kolmansien maiden kansalaiset osallistuvat unionin talouden rakentamiseen tekemällä työtä ja maksamalla veroja, sekä rajoittaa jäsenvaltion omien kansalaisten ja kolmansien maiden kansalaisten välistä epäoikeudenmukaista kilpailua, joka aiheutuu viimeksi mainittujen mahdollisesta hyväksikäytöstä. Tässä direktiivissä olisi ’kolmannesta maasta tullut työntekijä’ määriteltävä kolmannen maan kansalaiseksi, jolle on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle, joka oleskelee siellä laillisesti ja joka saa kansallisen oikeuden tai käytännön mukaisesti työskennellä siellä palkatussa työsuhteessa olevana tuossa jäsenvaltiossa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muissa unionin oikeuden säännöksissä olevan työsuhteen käsitteen tulkintaan.

| (20) | Kaikilla jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä kolmansien maiden kansalaisilla olisi oltava ainakin yhtäläiset oikeudet, jotka perustuvat yhdenvertaiseen kohteluun isäntäjäsenvaltionsa omien kansalaisten kanssa riippumatta siitä, missä tarkoituksessa tai millä perusteella he ovat alun perin saaneet maahantuloluvan. Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun tässä direktiivissä tarkemmin määritellyillä aloilla olisi myönnettävä paitsi sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, joille on myönnetty pääsy johonkin jäsenvaltioon työntekoa varten, myös niille muuta tarkoitusta varten maahan päästetyille, joille on myönnetty pääsy kyseisen jäsenvaltion työmarkkinoille unionin oikeuden muiden säännösten tai kansallisen oikeuden nojalla; näihin henkilöihin kuuluvat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (9) nojalla jäsenvaltioon päästetyt kolmannesta maasta tulleen työntekijän perheenjäsenet, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY (10) mukaisesti jäsenvaltion alueelle päästetyt kolmansien maiden kansalaiset sekä kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY (11) mukaisesti maahan päästetyt tutkijat. |
| --- | --- |

(20)

Kaikilla jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä kolmansien maiden kansalaisilla olisi oltava ainakin yhtäläiset oikeudet, jotka perustuvat yhdenvertaiseen kohteluun isäntäjäsenvaltionsa omien kansalaisten kanssa riippumatta siitä, missä tarkoituksessa tai millä perusteella he ovat alun perin saaneet maahantuloluvan. Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun tässä direktiivissä tarkemmin määritellyillä aloilla olisi myönnettävä paitsi sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, joille on myönnetty pääsy johonkin jäsenvaltioon työntekoa varten, myös niille muuta tarkoitusta varten maahan päästetyille, joille on myönnetty pääsy kyseisen jäsenvaltion työmarkkinoille unionin oikeuden muiden säännösten tai kansallisen oikeuden nojalla; näihin henkilöihin kuuluvat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (9) nojalla jäsenvaltioon päästetyt kolmannesta maasta tulleen työntekijän perheenjäsenet, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä 13 päivänä joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/114/EY (10) mukaisesti jäsenvaltion alueelle päästetyt kolmansien maiden kansalaiset sekä kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12 päivänä lokakuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/71/EY (11) mukaisesti maahan päästetyt tutkijat.

| (21) | Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun tietyillä aloilla olisi liityttävä ehdottomasti kolmansien maiden kansalaisilla olevaan lailliseen oikeuteen oleskella jossain jäsenvaltiossa ja sen työmarkkinoille myönnettyyn pääsyyn: nämä seikat käyvät ilmi oleskelu- ja työluvan sisältävästä yhdistelmäluvasta ja sellaisista muita tarkoituksia varten myönnetyistä oleskeluluvista, jotka sisältävät myös työlupaa koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(21)

Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun tietyillä aloilla olisi liityttävä ehdottomasti kolmansien maiden kansalaisilla olevaan lailliseen oikeuteen oleskella jossain jäsenvaltiossa ja sen työmarkkinoille myönnettyyn pääsyyn: nämä seikat käyvät ilmi oleskelu- ja työluvan sisältävästä yhdistelmäluvasta ja sellaisista muita tarkoituksia varten myönnetyistä oleskeluluvista, jotka sisältävät myös työlupaa koskevia tietoja.

| (22) | Työoloilla olisi tässä direktiivissä tarkoitettava ainakin palkkaa ja irtisanomista, työterveyttä ja -turvallisuutta, työaikaa ja lomaa, jolloin otetaan huomioon voimassa olevat työehtosopimukset. |
| --- | --- |

(22)

Työoloilla olisi tässä direktiivissä tarkoitettava ainakin palkkaa ja irtisanomista, työterveyttä ja -turvallisuutta, työaikaa ja lomaa, jolloin otetaan huomioon voimassa olevat työehtosopimukset.

| (23) | Jäsenvaltion olisi tunnustettava kolmannen maan kansalaisen toisessa jäsenvaltiossa hankkima ammattipätevyys samoin tavoin kuin unionin kansalaisten ammattipätevyys, ja sen olisi otettava huomioon jossain kolmannessa maassa hankittu pätevyys ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (12) mukaisesti. Kolmansista maista tulleille työntekijöille myönnetty oikeus yhdenvertaiseen kohteluun asiaankuuluvien kansallisten menettelyjen mukaisesti tapahtuvan tutkintojen, todistusten ja muun ammattipätevyyden tunnustamisen osalta ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan myöntää tällaisille kolmansista maista tulleille työntekijöille pääsy työmarkkinoilleen. |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltion olisi tunnustettava kolmannen maan kansalaisen toisessa jäsenvaltiossa hankkima ammattipätevyys samoin tavoin kuin unionin kansalaisten ammattipätevyys, ja sen olisi otettava huomioon jossain kolmannessa maassa hankittu pätevyys ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (12) mukaisesti. Kolmansista maista tulleille työntekijöille myönnetty oikeus yhdenvertaiseen kohteluun asiaankuuluvien kansallisten menettelyjen mukaisesti tapahtuvan tutkintojen, todistusten ja muun ammattipätevyyden tunnustamisen osalta ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan myöntää tällaisille kolmansista maista tulleille työntekijöille pääsy työmarkkinoilleen.

| (24) | Kolmansista maista tulleita työntekijöitä olisi kohdeltava yhdenvertaisesti sosiaaliturvan osalta. Sosiaaliturvan alat on määritelty sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 883/2004 (13). Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat yhdenvertaista kohtelua sosiaaliturvan osalta, olisi sovellettava myös työntekijöihin, joille on myönnetty pääsy johonkin jäsenvaltioon suoraan kolmannesta maasta. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan olisi myönnettävä kolmannesta maasta tulleille työntekijöille laajempia oikeuksia kuin ne, jotka voimassa oleva unionin oikeus jo tarjoaa sosiaaliturvan alalla jäsenvaltioiden välisen rajan ylittävässä tilanteessa oleville kolmansien maiden kansalaisille. Tällä direktiivin ei olisi myöskään myönnettävä oikeuksia unionin oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle jäävissä tilanteissa, kuten silloin, kun on kyse kolmannessa maassa oleskelevista perheenjäsenistä. Tällä direktiivillä olisi myönnettävä oikeuksia ainoastaan niiden perheenjäsenten osalta, jotka tulevat kolmansista maista tulleiden työntekijöiden mukana oleskelemaan jäsenvaltiossa perheiden yhdistämisen perusteella, tai niihin perheenjäseniin, jotka jo oleskelevat laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(24)

Kolmansista maista tulleita työntekijöitä olisi kohdeltava yhdenvertaisesti sosiaaliturvan osalta. Sosiaaliturvan alat on määritelty sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 883/2004 (13). Tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat yhdenvertaista kohtelua sosiaaliturvan osalta, olisi sovellettava myös työntekijöihin, joille on myönnetty pääsy johonkin jäsenvaltioon suoraan kolmannesta maasta. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan olisi myönnettävä kolmannesta maasta tulleille työntekijöille laajempia oikeuksia kuin ne, jotka voimassa oleva unionin oikeus jo tarjoaa sosiaaliturvan alalla jäsenvaltioiden välisen rajan ylittävässä tilanteessa oleville kolmansien maiden kansalaisille. Tällä direktiivin ei olisi myöskään myönnettävä oikeuksia unionin oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle jäävissä tilanteissa, kuten silloin, kun on kyse kolmannessa maassa oleskelevista perheenjäsenistä. Tällä direktiivillä olisi myönnettävä oikeuksia ainoastaan niiden perheenjäsenten osalta, jotka tulevat kolmansista maista tulleiden työntekijöiden mukana oleskelemaan jäsenvaltiossa perheiden yhdistämisen perusteella, tai niihin perheenjäseniin, jotka jo oleskelevat laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa.

| (25) | Jäsenvaltioiden olisi taattava ainakin sellaisten kolmansien maiden kansalaisten yhdenvertainen kohtelu, jotka ovat työsuhteessa tai jotka on rekisteröity työttömiksi työnhakijoiksi sen jälkeen, kun he ovat olleet työsuhteessa vähimmäisajan. Mahdolliset tämän direktiivin mukaiset rajoitukset, jotka koskevat yhdenvertaista kohtelua sosiaaliturvan alalla, eivät saisi vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 ulottamisesta koskemaan niitä kolmansien maiden kansalaisia, joita nämä asetukset eivät yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi vielä koske, 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1231/2010 (14) nojalla myönnettyihin oikeuksiin. |
| --- | --- |

(25)

Jäsenvaltioiden olisi taattava ainakin sellaisten kolmansien maiden kansalaisten yhdenvertainen kohtelu, jotka ovat työsuhteessa tai jotka on rekisteröity työttömiksi työnhakijoiksi sen jälkeen, kun he ovat olleet työsuhteessa vähimmäisajan. Mahdolliset tämän direktiivin mukaiset rajoitukset, jotka koskevat yhdenvertaista kohtelua sosiaaliturvan alalla, eivät saisi vaikuttaa asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja asetuksen (EY) N:o 987/2009 ulottamisesta koskemaan niitä kolmansien maiden kansalaisia, joita nämä asetukset eivät yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi vielä koske, 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1231/2010 (14) nojalla myönnettyihin oikeuksiin.

| (26) | Unionin oikeudessa ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa järjestää sosiaaliturvajärjestelmänsä. Jos unionin tason yhdenmukaistamista ei ole suoritettu, on kunkin jäsenvaltion asia säätää edellytykset, joiden perusteella sosiaaliturvaetuuksia myönnetään, sekä näiden etuuksien määrä ja kesto. Tätä toimivaltaa käyttäessään jäsenvaltioiden olisi kuitenkin noudatettava unionin oikeutta. |
| --- | --- |

(26)

Unionin oikeudessa ei rajoiteta jäsenvaltioiden toimivaltaa järjestää sosiaaliturvajärjestelmänsä. Jos unionin tason yhdenmukaistamista ei ole suoritettu, on kunkin jäsenvaltion asia säätää edellytykset, joiden perusteella sosiaaliturvaetuuksia myönnetään, sekä näiden etuuksien määrä ja kesto. Tätä toimivaltaa käyttäessään jäsenvaltioiden olisi kuitenkin noudatettava unionin oikeutta.

| (27) | Kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua ei olisi sovellettava ammatillisen koulutuksen alalla toteutettaviin toimenpiteisiin, jotka rahoitetaan sosiaaliturvajärjestelmistä. |
| --- | --- |

(27)

Kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua ei olisi sovellettava ammatillisen koulutuksen alalla toteutettaviin toimenpiteisiin, jotka rahoitetaan sosiaaliturvajärjestelmistä.

| (28) | Tämän direktiivin soveltaminen ei saisi estää soveltamasta unionin oikeuteen tai sovellettaviin kansainvälisiin välineisiin sisältyviä suotuisampia säännöksiä. |
| --- | --- |

(28)

Tämän direktiivin soveltaminen ei saisi estää soveltamasta unionin oikeuteen tai sovellettaviin kansainvälisiin välineisiin sisältyviä suotuisampia säännöksiä.

| (29) | Jäsenvaltioiden olisi pantava tämän direktiivin säännökset täytäntöön ilman sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää erityisesti rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (15) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Jäsenvaltioiden olisi pantava tämän direktiivin säännökset täytäntöön ilman sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, omaisuuteen, syntyperään, vammaan, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää erityisesti rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (15) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (16) mukaisesti.

| (30) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat säännösten antaminen yhden hakemuksen menettelystä yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella työskentelyä varten ja yhtäläisten säännösten antaminen jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhteisistä oikeuksista, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat säännösten antaminen yhden hakemuksen menettelystä yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella työskentelyä varten ja yhtäläisten säännösten antaminen jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhteisistä oikeuksista, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (31) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

| (32) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin osalta lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna.

| (33) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 21) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta niihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(33)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 21) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta niihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

| (34) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(34)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1.   Tässä direktiivissä säädetään

| a) | yhden hakemuksen menettelystä yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella työntekoa varten tapahtuvaa oleskelua varten, jolloin tavoitteena on yksinkertaistaa heidän maahanpääsyään koskevia menettelyjä ja helpottaa heidän asemansa valvontaa; ja |
| --- | --- |

a)

yhden hakemuksen menettelystä yhdistelmäluvan myöntämiseksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella työntekoa varten tapahtuvaa oleskelua varten, jolloin tavoitteena on yksinkertaistaa heidän maahanpääsyään koskevia menettelyjä ja helpottaa heidän asemansa valvontaa; ja

| b) | jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista riippumatta siitä, mitä tarkoitusta varten heille on alun perin myönnetty pääsy tuon jäsenvaltion alueelle, jolloin perustana on yhdenvertainen kohtelu tämän jäsenvaltion kansalaisten kanssa. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista riippumatta siitä, mitä tarkoitusta varten heille on alun perin myönnetty pääsy tuon jäsenvaltion alueelle, jolloin perustana on yhdenvertainen kohtelu tämän jäsenvaltion kansalaisten kanssa.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan, joka koskee kolmansien maiden kansalaisten pääsyä niiden työmarkkinoille.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’kolmannen maan kansalaisella’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen; |
| --- | --- |

a)

’kolmannen maan kansalaisella’ tarkoitetaan henkilöä, joka ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen;

| b) | ’kolmannesta maasta tulleella työntekijällä’ tarkoitetaan kolmannen maan kansalaista, jolle on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle ja joka oleskelee siellä laillisesti ja joka kansallisen oikeuden tai käytännön mukaisesti saa työskennellä palkatussa työsuhteessa olevana tuossa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

b)

’kolmannesta maasta tulleella työntekijällä’ tarkoitetaan kolmannen maan kansalaista, jolle on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle ja joka oleskelee siellä laillisesti ja joka kansallisen oikeuden tai käytännön mukaisesti saa työskennellä palkatussa työsuhteessa olevana tuossa jäsenvaltiossa;

| c) | ’yhdistelmäluvalla’ tarkoitetaan jäsenvaltion viranomaisten myöntämää oleskelulupaa, joka oikeuttaa kolmannen maan kansalaisen oleskelemaan laillisesti tuon jäsenvaltion alueella työntekoa varten; |
| --- | --- |

c)

’yhdistelmäluvalla’ tarkoitetaan jäsenvaltion viranomaisten myöntämää oleskelulupaa, joka oikeuttaa kolmannen maan kansalaisen oleskelemaan laillisesti tuon jäsenvaltion alueella työntekoa varten;

| d) | ’yhden hakemuksen menettelyllä’ tarkoitetaan mitä tahansa menettelyä, jonka johdosta tehdään kolmannen maan kansalaisen tai hänen työnantajansa tekemän, jonkin jäsenvaltion alueella oleskelua ja työntekoa varten annettavaa lupaa koskevan yhden hakemuksen perusteella päätös kyseisen yhdistelmälupahakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

d)

’yhden hakemuksen menettelyllä’ tarkoitetaan mitä tahansa menettelyä, jonka johdosta tehdään kolmannen maan kansalaisen tai hänen työnantajansa tekemän, jonkin jäsenvaltion alueella oleskelua ja työntekoa varten annettavaa lupaa koskevan yhden hakemuksen perusteella päätös kyseisen yhdistelmälupahakemuksen johdosta.

3 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan:

| a) | kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat lupaa oleskella jonkin jäsenvaltion alueella työntekoa varten; |
| --- | --- |

a)

kolmansien maiden kansalaisiin, jotka hakevat lupaa oleskella jonkin jäsenvaltion alueella työntekoa varten;

| b) | kolmansien maiden kansalaisiin, joille on unionin tai kansallisen oikeuden mukaisesti myönnetty pääsy jäsenvaltioon muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten, jotka saavat työskennellä ja joille on myönnetty oleskelulupa asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaisesti; ja |
| --- | --- |

b)

kolmansien maiden kansalaisiin, joille on unionin tai kansallisen oikeuden mukaisesti myönnetty pääsy jäsenvaltioon muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten, jotka saavat työskennellä ja joille on myönnetty oleskelulupa asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaisesti; ja

| c) | kolmansien maiden kansalaisiin, joille on unionin tai kansallisen oikeuden mukaisesti myönnetty pääsy jäsenvaltioon työntekoa varten. |
| --- | --- |

c)

kolmansien maiden kansalaisiin, joille on unionin tai kansallisen oikeuden mukaisesti myönnetty pääsy jäsenvaltioon työntekoa varten.

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta niihin kolmansien maiden kansalaisiin,

| a) | jotka ovat sellaisia unionin kansalaisten perheenjäseniä, jotka ovat käyttäneet tai käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen unionissa Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (17) mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

jotka ovat sellaisia unionin kansalaisten perheenjäseniä, jotka ovat käyttäneet tai käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen unionissa Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (17) mukaisesti;

| b) | joilla on yhdessä perheenjäsentensä kanssa kansalaisuudestaan riippumatta joko unionin ja sen jäsenvaltioiden tai unionin ja kolmansien maiden kesken tehtyjen sopimusten perusteella unionin kansalaisten oikeutta vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

b)

joilla on yhdessä perheenjäsentensä kanssa kansalaisuudestaan riippumatta joko unionin ja sen jäsenvaltioiden tai unionin ja kolmansien maiden kesken tehtyjen sopimusten perusteella unionin kansalaisten oikeutta vastaava oikeus vapaaseen liikkuvuuteen;

| c) | jotka on lähetetty työhön lähettämisen keston ajaksi; |
| --- | --- |

c)

jotka on lähetetty työhön lähettämisen keston ajaksi;

| d) | jotka ovat hakeneet pääsyä tai joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle yrityksen sisällä siirtyvinä työntekijöinä; |
| --- | --- |

d)

jotka ovat hakeneet pääsyä tai joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle yrityksen sisällä siirtyvinä työntekijöinä;

| e) | jotka ovat hakeneet pääsyä tai joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle kausityöntekijöinä tai au pair -sopimuksella; |
| --- | --- |

e)

jotka ovat hakeneet pääsyä tai joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle kausityöntekijöinä tai au pair -sopimuksella;

| f) | joille on myönnetty lupa oleskella jossain jäsenvaltiossa tilapäisen suojelun perusteella tai jotka ovat hakeneet lupaa oleskella tällä perusteella ja odottavat asemaansa koskevaa päätöstä; |
| --- | --- |

f)

joille on myönnetty lupa oleskella jossain jäsenvaltiossa tilapäisen suojelun perusteella tai jotka ovat hakeneet lupaa oleskella tällä perusteella ja odottavat asemaansa koskevaa päätöstä;

| g) | jotka saavat kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (18) mukaista kansainvälistä suojelua tai jotka ovat hakeneet tuon direktiivin mukaista kansainvälistä suojelua ja joiden hakemuksen johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

g)

jotka saavat kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (18) mukaista kansainvälistä suojelua tai jotka ovat hakeneet tuon direktiivin mukaista kansainvälistä suojelua ja joiden hakemuksen johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä;

| h) | jotka saavat jäsenvaltion kansallisen oikeuden, sen kansainvälisten velvoitteiden tai jäsenvaltion käytännön mukaista kansainvälistä suojelua tai jotka ovat hakeneet jäsenvaltion kansallisen oikeuden, sen kansainvälisten velvoitteiden tai jäsenvaltion käytännön mukaista kansainvälistä suojelua ja joiden hakemuksen johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

h)

jotka saavat jäsenvaltion kansallisen oikeuden, sen kansainvälisten velvoitteiden tai jäsenvaltion käytännön mukaista kansainvälistä suojelua tai jotka ovat hakeneet jäsenvaltion kansallisen oikeuden, sen kansainvälisten velvoitteiden tai jäsenvaltion käytännön mukaista kansainvälistä suojelua ja joiden hakemuksen johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä;

| i) | jotka ovat pitkään oleskelleita kolmannen maan kansalaisia direktiivin 2003/109/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

jotka ovat pitkään oleskelleita kolmannen maan kansalaisia direktiivin 2003/109/EY mukaisesti;

| j) | joiden maasta poistamista on lykätty tosiseikkoihin perustuvista tai oikeudellisista syistä; |
| --- | --- |

j)

joiden maasta poistamista on lykätty tosiseikkoihin perustuvista tai oikeudellisista syistä;

| k) | jotka ovat hakeneet pääsyä tai joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle itsenäisinä ammatinharjoittajina; |
| --- | --- |

k)

jotka ovat hakeneet pääsyä tai joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle itsenäisinä ammatinharjoittajina;

| l) | jotka ovat hakeneet maahan pääsyä tai joille on myönnetty pääsy merenkulkijoina missä tahansa tehtävässä työskentelyä varten jossain jäsenvaltiossa rekisteröidyllä tai sen lipun alla purjehtivalla aluksella. |
| --- | --- |

l)

jotka ovat hakeneet maahan pääsyä tai joille on myönnetty pääsy merenkulkijoina missä tahansa tehtävässä työskentelyä varten jossain jäsenvaltiossa rekisteröidyllä tai sen lipun alla purjehtivalla aluksella.

3.   Jäsenvaltiot voivat päättää, että II lukua ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin, joille on joko myönnetty lupa työntekoon jonkin jäsenvaltion alueella enintään kuudeksi kuukaudeksi tai joille on myönnetty pääsy jäsenvaltioon opiskelua varten.

4.   Jäljempänä olevan II luvun säännöksiä ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin, joilla on viisumin perusteella lupa työntekoon.

II   LUKU

YHDEN HAKEMUKSEN MENETTELY JA YHDISTELMÄLUPA

4 artikla

Yhden hakemuksen menettely

1.   Yhdistelmäluvan myöntämistä, muuttamista tai uusimista koskeva hakemus tehdään yhden hakemuksen menettelyä noudattaen. Jäsenvaltioiden on määritettävä, onko kolmannen maan kansalaisen vai kolmannen maan kansalaisen työnantajan tehtävä yhdistelmälupaa koskeva hakemus. Jäsenvaltiot voivat myös päättää, että hakemuksen voi tehdä jompikumpi näistä kahdesta. Jos kolmannen maan kansalaisen on tehtävä hakemus, jäsenvaltioiden on sallittava hakemuksen tekeminen kolmannesta maasta käsin tai, jos kansallisessa oikeudessa niin säädetään, sen jäsenvaltion alueella, jossa kolmannen maan kansalainen oleskelee laillisesti.

2.   Jäsenvaltiot tutkivat 1 kohdan mukaisesti tehdyn hakemuksen ja tekevät päätöksen myöntää, muuttaa tai uusia yhdistelmälupa, mikäli hakija täyttää unionin tai kansallisessa oikeudessa asetetut vaatimukset. Yhdistelmäluvan myöntämistä, muuttamista tai uusimista koskeva päätös on yksi hallinnollinen asiakirja, joka sisältää sekä oleskelu- että työluvan.

3.   Yhden hakemuksen menettely ei vaikuta viisumimenettelyyn, joka saattaa olla ensimmäisen alueelle pääsyn edellytyksenä.

4.   Jos säädetyt edellytykset on täytetty, jäsenvaltiot myöntävät yhdistelmäluvan niille kolmansien maiden kansalaisille, jotka hakevat pääsyä jäsenvaltion alueelle, ja niille kolmansien maiden kansalaisille, joille on jo myönnetty pääsy ja jotka hakevat oleskelulupansa uusimista tai muuttamista sen jälkeen, kun tämän direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamiseksi annetut säännökset ovat tulleet voimaan.

5 artikla

Toimivaltainen viranomainen

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä viranomainen, jolla on toimivalta ottaa hakemus vastaan ja myöntää yhdistelmälupa.

2.   Toimivaltainen viranomaisen on tehtävä täydellisen hakemuksen johdosta päätös mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään neljän kuukauden kuluessa hakemuksen tekemisestä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräaikaa voidaan pidentää poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka liittyvät hakemuksen tutkinnan monimutkaisuuteen.

Jos päätöstä ei ole tehty tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, tästä aiheutuvat oikeudelliset seuraukset määräytyvät kansallisen oikeuden mukaisesti.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava päätöksestä hakijalle kirjallisesti asianomaisessa kansallisessa oikeudessa säädettyjen ilmoitusmenettelyjen mukaisesti.

4.   Jos hakemuksen tueksi esitetyt tiedot tai asiakirjat ovat kansallisessa oikeudessa tarkemmin säädettyjen perusteiden mukaan puutteelliset, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti, mitä lisätietoja tai asiakirjoja tarvitaan, ja sen on asetettava kohtuullinen määräaika niiden toimittamiselle. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluminen keskeytyy, kunnes toimivaltainen viranomainen tai muut asiaankuuluvat viranomaiset ovat saaneet vaaditut lisätiedot. Jos lisätietoja tai -asiakirjoja ei ole toimitettu asetetussa määräajassa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen.

6 artikla

Yhdistelmälupa

1.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä yhdistelmälupa käyttäen asetuksessa (EY) N:o 1030/2002 vahvistettua yhtenäistä kaavaa ja ilmoitettava työlupaa koskevat tiedot tuon asetuksen liitteessä olevan a kohdan 7.5–9 alakohdan mukaisesti.

Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa kolmannen maan kansalaisen työsuhdetta koskevia lisätietoja (esimerkiksi työnantajan nimen ja osoitteen, työpaikan, työn laadun, työajat ja palkan) paperimuodossa tai tallentaa tällaiset tiedot sähköisessä muodossa asetuksen (EY) N:o 1030/2002 4 artiklassa ja sen liitteessä olevan a kohdan 16 alakohdassa tarkoitetuin tavoin.

2.   Myöntäessään yhdistelmäluvan jäsenvaltiot eivät saa myöntää muita lupia todisteeksi hakijalla olevasta luvasta työmarkkinoille pääsyyn.

7 artikla

Muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten myönnetyt oleskeluluvat

1.   Myöntäessään asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaisesti oleskelulupia jäsenvaltioiden on ilmoitettava työlupaa koskevat tiedot riippumatta siitä, minkä tyyppisestä luvasta on kyse.

Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa kolmannen maan kansalaisen työsuhdetta koskevia lisätietoja (esimerkiksi työnantajan nimen ja osoitteen, työpaikan, työn laadun, työajat ja palkan) paperimuodossa tai tallentaa tällaiset tiedot sähköisessä muodossa asetuksen (EY) N:o 1030/2002 4 artiklassa ja sen liitteen a kohdan 16 alakohdassa tarkoitetuin tavoin.

2.   Myöntäessään asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaisesti oleskelulupia jäsenvaltiot eivät saa myöntää muita lupia todisteeksi hakijalla olevasta luvasta työmarkkinoille pääsyyn.

8 artikla

Menettelyä koskevat takeet

1.   Jos yhdistelmäluvan myöntämistä, muuttamista tai uusimista koskeva hakemus hylätään tai yhdistelmälupa peruutetaan unionin tai kansallisessa oikeudessa säädettyjen perusteiden nojalla, tällaisen päätöksen perusteet on esitettävä kirjallisessa ilmoituksessa.

2.   Yhdistelmäluvan hylkäämistä, muuttamista tai uusimista tai sen peruuttamista koskevaan päätökseen on voitava hakea muutosta oikeusteitse asianomaisessa jäsenvaltiossa kansallisen oikeuden mukaisesti. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa ilmoituksessa on mainittava, missä tuomioistuimessa tai hallintoviranomaisessa asianomainen henkilö voi hakea päätökseen muutosta ja missä ajassa muutoksenhaku on tehtävä.

3.   Hakemus voidaan jättää tutkimatta niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumäärän perusteella, joille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle työntekoa varten, ja hakemus voidaan tuolla perusteella jättää käsittelemättä.

9 artikla

Tietojen saatavuus

Jäsenvaltioiden on pyynnöstä toimitettava kolmannen maan kansalaiselle ja tulevalle työnantajalle asiaankuuluvat tiedot asiakirjoista, joita täydellisen hakemukseen tekeminen edellyttää.

10 artikla

Maksut

Jäsenvaltiot voivat periä hakijoilta tarvittaessa maksuja tämän direktiivin mukaisesta hakemusten käsittelystä. Tällaisten maksujen on oltava kohtuullisia ja niiden perustana voidaan käyttää hakemusten käsittelemiseksi ja lupien myöntämiseksi tosiasiassa tarjottuja palveluja.

11 artikla

Yhdistelmäluvan tarjoamat oikeudet

Kansallisen oikeuden mukaisesti myönnetyn yhdistelmäluvan voimassaoloaikana sen haltijalla on oikeus ainakin:

| a) | saapua yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä edellyttäen, että luvan haltija täyttää kaikki kansallisen oikeuden mukaiset alueelle pääsyä koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

saapua yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä edellyttäen, että luvan haltija täyttää kaikki kansallisen oikeuden mukaiset alueelle pääsyä koskevat vaatimukset;

| b) | liikkua vapaasti yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion koko alueella kansallisessa oikeudessa säädetyissä rajoissa; |
| --- | --- |

b)

liikkua vapaasti yhdistelmäluvan myöntäneen jäsenvaltion koko alueella kansallisessa oikeudessa säädetyissä rajoissa;

| c) | tehdä yhdistelmäluvan nojalla sallittua tiettyä työtä kansallisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

tehdä yhdistelmäluvan nojalla sallittua tiettyä työtä kansallisen oikeuden mukaisesti;

| d) | saada tiedot hakijan oikeuksista, jotka liittyvät tämän direktiivin ja/tai kansallisen oikeuden nojalla myönnettyyn lupaan. |
| --- | --- |

d)

saada tiedot hakijan oikeuksista, jotka liittyvät tämän direktiivin ja/tai kansallisen oikeuden nojalla myönnettyyn lupaan.

III   LUKU

OIKEUS YHDENVERTAISEEN KOHTELUUN

12 artikla

Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun

1.   Edellä 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja kolmansista maista tulleita työntekijöitä on kohdeltava yhdenvertaisesti oleskelujäsenvaltion kansalaisten kanssa seuraavilta osin:

| a) | työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus ja irtisanominen sekä työterveys ja -turvallisuus; |
| --- | --- |

a)

työolot ja työehdot, joihin kuuluvat palkkaus ja irtisanominen sekä työterveys ja -turvallisuus;

| b) | yhdistymisvapaus sekä vapaus liittyä työntekijöitä tai työnantajia edustavaan järjestöön tai minkä tahansa ammattialan järjestöön ja olla sellaisen jäsen, mukaan luettuina tällaisten järjestöjen suomat etuudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisestä järjestyksestä ja yleisestä turvallisuudesta annettujen kansallisten säännösten soveltamista; |
| --- | --- |

b)

yhdistymisvapaus sekä vapaus liittyä työntekijöitä tai työnantajia edustavaan järjestöön tai minkä tahansa ammattialan järjestöön ja olla sellaisen jäsen, mukaan luettuina tällaisten järjestöjen suomat etuudet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisestä järjestyksestä ja yleisestä turvallisuudesta annettujen kansallisten säännösten soveltamista;

| c) | koulutus ja ammatillinen koulutus; |
| --- | --- |

c)

koulutus ja ammatillinen koulutus;

| d) | tutkintojen, todistusten ja muun ammattipätevyyden tunnustaminen asianomaisten kansallisten menettelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

tutkintojen, todistusten ja muun ammattipätevyyden tunnustaminen asianomaisten kansallisten menettelyjen mukaisesti;

| e) | sosiaaliturvan alat sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EY) N:o 883/2004; |
| --- | --- |

e)

sosiaaliturvan alat sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EY) N:o 883/2004;

| f) | veroetuudet, jos työntekijän katsotaan asuvan verotuksellisesti kyseisessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

f)

veroetuudet, jos työntekijän katsotaan asuvan verotuksellisesti kyseisessä jäsenvaltiossa;

| g) | yleisesti tarjolla olevien tavaroiden ja palvelujen saatavuus ja tarjonta, kansallisen oikeuden mukaiset asunnon saamiseen liittyvät menettelyt mukaan luettuina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen oikeuden mukaista sopimusvapautta; |
| --- | --- |

g)

yleisesti tarjolla olevien tavaroiden ja palvelujen saatavuus ja tarjonta, kansallisen oikeuden mukaiset asunnon saamiseen liittyvät menettelyt mukaan luettuina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin ja kansallisen oikeuden mukaista sopimusvapautta;

| h) | työvoimatoimistojen tarjoamat neuvontapalvelut. |
| --- | --- |

h)

työvoimatoimistojen tarjoamat neuvontapalvelut.

2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa yhdenvertaista kohtelua, joka perustuu

| a) | 1 kohdan c alakohtaan:






  i) | rajoittamalla sen soveltamisen sellaisiin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin, jotka ovat työsuhteessa tai jotka ovat olleet työsuhteessa ja ovat rekisteröityneet työttömiksi työnhakijoiksi; |
| --- | --- | --- |

a)

1 kohdan c alakohtaan:

i)

rajoittamalla sen soveltamisen sellaisiin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin, jotka ovat työsuhteessa tai jotka ovat olleet työsuhteessa ja ovat rekisteröityneet työttömiksi työnhakijoiksi;

| ii) | jättämällä sen soveltamisalan ulkopuolelle ne kolmansista maista tulleet työntekijät, jotka ovat päässeet jäsenvaltioiden alueelle direktiivin 2004/114/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

jättämällä sen soveltamisalan ulkopuolelle ne kolmansista maista tulleet työntekijät, jotka ovat päässeet jäsenvaltioiden alueelle direktiivin 2004/114/EY mukaisesti;

| iii) | jättämällä sen soveltamisalan ulkopuolelle opintotuet ja -lainat sekä toimeentulotuet ja -lainat tai muut tuet ja lainat; |
| --- | --- |

iii)

jättämällä sen soveltamisalan ulkopuolelle opintotuet ja -lainat sekä toimeentulotuet ja -lainat tai muut tuet ja lainat;

| iv) | asettamalla kansallisen oikeuden mukaisesti erityisiä vaatimuksia korkeakoulutason koulutukseen ja toisen asteen jälkeiseen koulutukseen sekä ammatilliseen koulutukseen, joka ei liity suoraan tiettyyn työllistymiseen tähtäävään toimintaan, pääsyn edellytykseksi; näitä voivat olla kielitaitovaatimukset ja lukukausimaksujen maksaminen; |
| --- | --- |

iv)

asettamalla kansallisen oikeuden mukaisesti erityisiä vaatimuksia korkeakoulutason koulutukseen ja toisen asteen jälkeiseen koulutukseen sekä ammatilliseen koulutukseen, joka ei liity suoraan tiettyyn työllistymiseen tähtäävään toimintaan, pääsyn edellytykseksi; näitä voivat olla kielitaitovaatimukset ja lukukausimaksujen maksaminen;

| b) | 1 kohdan e alakohtaan, rajoittamalla tuon alakohdan nojalla myönnettyjä oikeuksia kolmansista maista tulleiden työntekijöiden osalta, mutta ne eivät saa rajoittaa niitä työsuhteessa olevien tai vähintään kuuden kuukauden ajan työsuhteessa olleiden ja työttömiksi työnhakijoiksi rekisteröityjen kolmansista maista tulleiden työntekijöiden osalta.
  Lisäksi jäsenvaltiot voivat päättää, ettei 1 kohdan e alakohtaa perhe-etuuksien osalta sovelleta kolmannen maan kansalaisiin, joilla on lupa työskennellä jäsenvaltion alueella enintään kuuden kuukauden ajan, kolmannen maan kansalaisiin, joille on myönnetty maahan pääsy opiskelua varten, tai kolmannen maan kansalaisiin, joilla on lupa työskennellä viisumin perusteella; |
| --- | --- |

b)

1 kohdan e alakohtaan, rajoittamalla tuon alakohdan nojalla myönnettyjä oikeuksia kolmansista maista tulleiden työntekijöiden osalta, mutta ne eivät saa rajoittaa niitä työsuhteessa olevien tai vähintään kuuden kuukauden ajan työsuhteessa olleiden ja työttömiksi työnhakijoiksi rekisteröityjen kolmansista maista tulleiden työntekijöiden osalta.

Lisäksi jäsenvaltiot voivat päättää, ettei 1 kohdan e alakohtaa perhe-etuuksien osalta sovelleta kolmannen maan kansalaisiin, joilla on lupa työskennellä jäsenvaltion alueella enintään kuuden kuukauden ajan, kolmannen maan kansalaisiin, joille on myönnetty maahan pääsy opiskelua varten, tai kolmannen maan kansalaisiin, joilla on lupa työskennellä viisumin perusteella;

| c) | 1 kohdan f alakohtaan, rajoittamalla veroetuuksia koskevan yhdenvertaisen kohtelun soveltamisen tapauksiin, joissa niiden perheenjäsenten rekisteröity tai tavanomainen asuinpaikka, joiden osalta kolmannesta maasta tuleva työntekijä vaatii etuuksia, on asianomaisen jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

c)

1 kohdan f alakohtaan, rajoittamalla veroetuuksia koskevan yhdenvertaisen kohtelun soveltamisen tapauksiin, joissa niiden perheenjäsenten rekisteröity tai tavanomainen asuinpaikka, joiden osalta kolmannesta maasta tuleva työntekijä vaatii etuuksia, on asianomaisen jäsenvaltion alueella;

| d) | 1 kohdan g alakohtaan:






  i) | rajoittamalla sen soveltamisen työsuhteessa oleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin; |
| --- | --- | --- |

d)

1 kohdan g alakohtaan:

i)

rajoittamalla sen soveltamisen työsuhteessa oleviin kolmansista maista tulleisiin työntekijöihin;

| ii) | rajoittamalla asunnon saantia. |
| --- | --- |

ii)

rajoittamalla asunnon saantia.

3.   Oikeus 1 kohdassa säädettyyn yhdenvertaiseen kohteluun ei rajoita jäsenvaltion oikeutta peruuttaa tämän direktiivin nojalla myönnetty oleskelulupa, muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten myönnetty oleskelulupa tai jokin muu lupa työskennellä jäsenvaltiossa taikka kieltäytyä uusimasta tällaista lupaa.

4.   Kolmansista maista tulleet työntekijät, jotka muuttavat kolmanteen maahan, tai näiden työntekijöiden asemasta johtuvia oikeuksia hyödyntävät kolmansissa maissa asuvat heidän jälkeensä jääneet henkilöt saavat työntekijän aiempaan työskentelyyn perustuvat vanhuuteen, työkyvyttömyyteen tai kuolemaan liittyvät lakisääteiset eläkkeet, jotka on ansaittu asetuksen (EY) N:o 883/2004 3 artiklassa tarkoitetun lainsäädännön mukaisesti, samoin ehdoin ja samansuuruisina kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaiset silloin, kun nämä muuttavat kolmanteen maahan.

IV   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

13 artikla

Suotuisammat säännökset

1.   Tämä direktiivi ei estä soveltamasta suotuisampia säännöksiä, jotka sisältyvät:

| a) | unionin oikeuteen, mukaan luettuina unionin tai unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan kesken tehdyt kahden- tai monenväliset sopimukset; ja |
| --- | --- |

a)

unionin oikeuteen, mukaan luettuina unionin tai unionin ja sen jäsenvaltioiden yhden tai useamman kolmannen maan kesken tehdyt kahden- tai monenväliset sopimukset; ja

| b) | kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin, jotka on tehty yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan kesken. |
| --- | --- |

b)

kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin, jotka on tehty yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan kesken.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen hyväksyä tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat suotuisampia sen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden kannalta.

14 artikla

Yleisölle suunnattu tiedotus

Kunkin jäsenvaltion on asetettava yleisön saataville säännöllisesti ajantasaistetut tiedot edellytyksistä, joita sovelletaan työntekoa varten tapahtuvaan kolmansien maiden kansalaisten pääsyyn sen alueelle ja siellä oleskeluun.

15 artikla

Kertomukset

1.   Komissio toimittaa säännöllisin väliajoin ja ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (19) Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta jäsenvaltioissa ja tekee tarpeellisiksi katsomansa muutosehdotukset.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 862/2007 (20) mukaisesti vuosittain ja ensimmäisen kerran viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (21) komissiolle tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumääristä, joille on myönnetty yhdistelmälupa edellisen kalenterivuoden aikana.

16 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (22). Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

18 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 27, 3.2.2009, s. 114.

1

(2)  EUVL C 257, 9.10.2008, s. 20.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 24. maaliskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 24 päivänä marraskuuta 2011. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1.

4

(5)  EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.

5

(6)  EYVL L 157, 15.6.2002, s. 1.

6

(7)  EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

7

(8)  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

8

(9)  EUVL L 251, 3.10.2003, s. 12.

9

(10)  EUVL L 375, 23.12.2004, s. 12.

10

(11)  EUVL L 289, 3.11.2005, s. 5.

11

(12)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

12

(13)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

13

(14)  EUVL L 344, 29.12.2010, s. 1.

14

(15)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

15

(16)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

16

(17)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

17

(18)  EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12.

18

(19)  Viisi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

19

(20)  EUVL L 199, 31.7.2007, s. 23.

20

(21)  Kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

21

(22)  Kaksi vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

22

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Komissio antoi 23. lokakuuta 2007 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi ehdotusta koskevan lausuntonsa 9. heinäkuuta 2008 ja alueiden komitea 18. kesäkuuta 2008.

Euroopan parlamentti vahvisti 24. maaliskuuta 2011 ensimmäisen käsittelyn kantansa direktiivin hyväksymiseksi. Neuvosto ei voinut hyväksyä parlamentin kantaa ja vahvisti siten ensimmäisen käsittelyn kantansa 24. marraskuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan mukaisesti.

II   EHDOTUKSEN TAVOITE

Ehdotuksen tavoitteena on ottaa käyttöön yhden hakemuksen menettely, jolla ne kolmansien maiden kansalaiset, jotka haluavat oleskella jäsenvaltion alueella työntekotarkoituksessa, voivat hankkia oleskelun ja työnteon kattavan yhdistelmäluvan; toisena tavoitteena on säätää kaikkia jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevia kolmansista maista tulleita työntekijöitä koskevista yhtäläisistä oikeuksista.

III   NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ERITTELY

Yleistä

Neuvottelut käytiin Haagin ohjelmaan perustuvassa toimintapoliittisessa viitekehyksessä. Tässä ohjelmassa vahvistetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan tavoitteet ja välineet vuosiksi 2005–2010, ja sitä seurasi Tukholman ohjelma, joka kattaa vuodet 2010–2014. Tukholman ohjelmassa Eurooppa-neuvosto totesi, että työperusteinen maahanmuutto voi osaltaan lisätä unionin kilpailukykyä ja talouden elinvoimaisuutta, ja rohkaisi näin ollen luomaan joustavia maahanpääsyjärjestelmiä, joissa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion määrittelemät painopisteet, tarpeet, luvut ja määrät. Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota ja neuvostoa jatkamaan vuonna 2005 hyväksytyn laillista maahanmuuttoa koskevan toimintapoliittisen suunnitelman täytäntöönpanoa. Suunnitelmassa ehdotetaan muun muassa yleissäädöstä, jossa vahvistettaisiin yhteiset oikeudet kaikille kolmansista maista tulleille ja laillisesti jossakin jäsenvaltiossa oleskeleville työntekijöille ja jolla otettaisiin käyttöön yhden hakemuksen menettely ja yhdistetty oleskelu- ja työlupa.

Neuvosto käynnisti alkuvuodesta 2008 ehdotusta koskevat keskustelut, joissa ei kuitenkaan päästy yksimielisyyteen. Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien ehdotukseen sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, jossa neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä.

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu yhdistelmälupadirektiivin hyväksymiseen, se ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin.

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

Avainkysymykset

Yhteispäätösmenettelyyn sovellettavista käytännön menettelytavoista annetun yhteisen julistuksen (1) mukaisesti neuvoston, parlamentin ja komission edustajat ovat olleet yhteydessä toisiinsa, jotta ehdotuksesta päästäisiin yhteisymmärrykseen siinä vaiheessa, kun neuvosto vahvistaa ensimmäisen käsittelyn kantansa. Kummankin toimielimen kantojen yhteensovittamiseksi ja ottaen huomioon yhteydenpidon aikana saavutettu yhteisymmärrys neuvosto hyväksyy ensimmäisen käsittelyn kantansa yhdistelmälupadirektiiviin sisällyttäen komission ehdotukseen seuraavat keskeiset muutokset:

Soveltamisala (3 artikla)

Neuvosto muuttaa komission ehdotusta täsmentämällä direktiivin soveltamisalaa. Neuvosto jakaa kolmansista maista tulleet työntekijät selvyyden vuoksi kahteen ryhmään: ne kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa asetuksen (EY) N:o 1030/2002 mukaisesti ja joille on myönnetty maahanpääsy muuta tarkoitusta kuin työntekoa varten, mutta joilla silti on lupa tehdä työtä, ja ne, joille on myönnetty maahanpääsy työntekoa varten. Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvilla on tämän direktiivin nojalla oikeus yhdistelmälupaan ja yhdenvertaiseen kohteluun. Edelliseen ryhmään kuuluvilla on myös oikeus yhdenvertaiseen kohteluun, mutta heihin ei sovelleta yhden hakemuksen menettelyä. Oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun koskevan 12 artiklan johdantovirkkeeseen on siten lisätty näitä ryhmiä koskeva viittaus.

Neuvoston kannassa on komission ehdotukseen nähden lisää direktiivin soveltamisalan ulkopuolella olevia kolmansien maiden kansalaisten ryhmiä. Koska kansainvälistä suojelua, tilapäistä suojelua tai kansallisen oikeuden mukaista suojelua saavien oikeuksia säännellään muilla unionin välineillä, näihin ryhmiin kuuluvat olisi oikeudellisen selkeyden vuoksi nimenomaisesti rajattava direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Vastaavasta syystä neuvosto rajaa merenkulkijat direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Neuvosto katsoo parhaaksi nimenomaisesti rajata myös itsenäiset ammatinharjoittajat direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka se käykin ilmi jo tässä direktiivissä käytetystä kolmannesta maasta tulleen työntekijän määritelmästä.

Neuvoston mukaan jäsenvaltioille on myös annettava mahdollisuus olla antamatta yhdistelmälupaa opiskelijoille, niille kolmansien maiden kansalaisille, joilla on lupa työntekoon jäsenvaltion alueella enintään kuuden kuukauden ajan, tai niille, joilla on lupa työntekoon viisumin perusteella. Näihin kolmansien maiden kansalaisten ryhmiin sovelletaan kuitenkin oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun.

Hakumenettely (4, 5, 8 ja 10 artikla)

Yhdistelmälupaa koskevan hakemuksen teon osalta neuvoston ja Euroopan parlamentin välisissä epävirallisissa yhteyksissä on sovittu, että on säädettävä yksityiskohtaisemmin siitä, kuka tekee hakemuksen ja missä se tehdään. Pääsääntöisesti jäsenvaltioiden on määritettävä, tekeekö hakemuksen kolmannen maan kansalainen vai hänen työnantajansa. Poikkeuksellisesti saattaa kuitenkin esiintyä tilanteita, joissa toinenkin osapuoli voi tehdä hakemuksen.

Neuvoston kannan mukaan myös niille kolmansista maista tulleille työntekijöille, joille on myönnetty pääsy jonkin jäsenvaltion alueelle ennen tämän direktiivin voimaantuloa, olisi myönnettävä yhdistelmälupa, jos he hakevat pidennystä tai muutosta oleskelulupaansa ja jos he täyttävät direktiivissä asetetut edellytykset.

Neuvoston mukaan on syytä täsmentää, että tässä direktiivissä säädetty yhden hakemuksen menettely ei vaikuta jäsenvaltioissa mahdollisesti käytössä olevaan ensimmäistä alueelle pääsyä koskevaan viisumimenettelyyn. Lisäksi täsmennetään, että jäsenvaltiot voivat jättää hakemuksen tutkimatta jäsenvaltion alueelle päästettyjen henkilöiden lukumäärän perusteella, jolloin hakemusta ei tarvitse käsitellä.

Selkeän ja avoimen menettelyn varmistamiseksi neuvoston kantaan on lisätty vaatimus siitä, että jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisessa oikeudessa seurauksista silloin, kun päätöstä ei ole tehty tässä direktiivissä tarkoitetussa määräajassa. Tekstiin on vastaavasti lisätty yksityiskohtaisempia menettelysääntöjä tilanteisiin, joissa hakemuksen liitteenä esitetyt tiedot tai asiakirjat ovat puutteelliset. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava hakijalle kirjallisesti, mitä lisätietoja tai asiakirjoja hänen on toimitettava, ja jäsenvaltiot voivat asettaa tätä varten kohtuullisen määräajan. Järjestelmän mahdollisen väärinkäyttämisen ehkäisemiseksi jäsenvaltiot voivat hylätä hakemuksen, jos tarvittavia tietoja ei ole toimitettu määräajassa. Sen varmistamiseksi, että päätökseen voidaan hakea muutosta oikeusteitse, neuvoston kannassa velvoitetaan jäsenvaltiot lisäksi täsmentämään, miltä tuomioistuimelta tai hallintoviranomaiselta asianomainen henkilö voi hakea muutosta kielteiseen päätökseen.

Hakemuksen käsittelystä hakijoilta perittävien maksujen osalta neuvoston kannassa noudatetaan kohtuullisuuden periaatetta, mutta jäsenvaltioiden sallitaan käyttävän maksujen perustana hakemusten käsittelemisessä ja lupien myöntämisessä tosiasiassa käytettyjä palveluja.

Yhdistelmälupa ja muuhun kuin työntekotarkoitukseen myönnetty oleskelulupa (6 ja 7 artikla)

Neuvoston ja parlamentin välisissä epävirallisissa yhteyksissä sovitun mukaisesti neuvoston kannassa jäsenvaltioilla on mahdollisuus täydentää yhdistelmälupaa ja muita tarkoituksia kuin työntekoa varten myönnettyä oleskelulupaa lisätiedoilla, jos tietoja ei pystytä sisällyttämään korttimuotoiseen oleskelulupaan tilanpuutteen vuoksi. Asianomaisen kolmannen maan kansalaisen työsuhdetta koskevat tiedot voidaan joko antaa erikseen paperimuodossa tai sisällyttää sähköisesti lupaan. Näiden tietojen tarkoituksena on ehkäistä kolmansien maiden kansalaisten hyväksikäyttöä ja torjua laitonta työntekoa.

Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun (12 artikla)

Neuvosto muuttaa komission ehdotusta laajentamalla jäsenvaltioiden mahdollisuuksia rajoittaa kolmansista maista tulleiden työntekijöiden oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun kansalaistensa kanssa, ottaen huomioon tässä direktiivissä esitetyn kolmannesta maasta tulleen työntekijän laajan määritelmän ja noudattaen direktiivin päätarkoitusta eli yhdenvertaisen kohtelun myöntämistä tosiasiallisesti työsuhteessa oleville kolmansista maista tulleille työntekijöille mutta ei välttämättä niille, joilla on lupa työntekoon, mutta jotka eivät ehkä ole koskaan tehneet työtä.

Lisäksi neuvoston kannassa muutetaan komission ehdotusta myöntämällä kolmansista maista tulleille työntekijöille yhdenvertainen kohtelu työolojen, yhdistymisvapauden ja veroetuuksien osalta riippumatta siitä, ovatko he työsuhteessa (jos kolmannesta maasta tulleen työntekijän katsotaan asuvan verotuksellisesti kyseisessä jäsenvaltiossa).

Neuvoston mukaan on tärkeää selkeyttää yleisenä periaatteena, ettei kolmannesta maasta tulleen työntekijän oikeus yhdenvertaiseen kohteluun sinällään rajoita jäsenvaltioiden oikeutta peruuttaa tämän direktiivin nojalla myönnetty oleskelulupa tai evätä sen uusiminen.

Koulutus ja ammatillinen koulutus

Koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen osalta neuvosto ja Euroopan parlamentti sopivat, että jäsenvaltiot voivat rajoittaa koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen pääsyn koskemaan vain työsuhteessa olevia sekä työsuhteessa olleita ja työttömiksi työnhakijoiksi rekisteröityjä kolmansista maista tulleita työntekijöitä. Neuvoston kannan perusteella jäsenvaltiot voivat jättää soveltamisalan ulkopuolelle myös ne kolmansista maista tulleet työntekijät, jotka ovat päässeet maahan direktiivin 2004/114/EY nojalla, koska kyseinen direktiivi koskee erityisesti niitä kolmansien maiden kansalaisia, joille on myönnetty maahanpääsy opiskelua varten. Komission ehdotuksessa poissuljetun opintotuen lisäksi neuvoston kannassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus jättää talousarviosyistä toimeentulotuet ja -lainat tai muut tuet ja lainat soveltamisalan ulkopuolelle. Jäsenvaltiot voivat myös edellyttää, että kolmannesta maasta tullut työntekijä täyttää tietyt vaatimukset ennen kuin hän voi päästä yliopisto- ja keskiasteen jälkeiseen koulutukseen tai ammatilliseen koulutukseen. Koulutusta koskevien vaatimusten lisäksi vaatimuksiin voidaan sisällyttää kielitaitovaatimukset ja lukukausimaksujen maksaminen. Näitä vaatimuksia ei voida kuitenkaan soveltaa sellaiseen ammatilliseen koulutukseen, joka liittyy suoraan tiettyyn työllistymiseen tähtäävään toimintaan.

Sosiaaliturvan osa-alueet

Neuvosto muuttaa komission ehdotusta velvoittamalla jäsenvaltiot myöntämään sosiaaliturvan alalla yhdenvertaisen kohtelun paitsi työsuhteessa oleville myös niille, jotka ovat olleet työssä vähintään kuuden kuukauden ajan ja jotka on rekisteröity työttömiksi. Jäsenvaltioille on kuitenkin annettu mahdollisuus evätä perhe-etuudet niiltä kolmannen maan kansalaisilta, joilla on lupa työntekoon jäsenvaltion alueella enintään kuuden kuukauden ajan, joille on myönnetty maahanpääsy opiskelua varten tai joilla on lupa työntekoon viisumin perusteella. Tämä rajoitus johtuu siitä, että perhe-etuuksia pidetään useissa jäsenvaltioissa väestökehitykseen pitkällä aikavälillä vaikuttavana toimenpiteenä, joka kohdistetaan maassa pidempään asuville.

Tavarat ja palvelut sekä työvoimatoimistojen tarjoamat neuvontapalvelut

Neuvosto muuttaa komission ehdotusta antamalla jäsenvaltioille mahdollisuuden sallia tavaroiden ja palvelujen hankinta vain työsuhteessa oleville kolmansista maista tulleille työntekijöille. Lisäksi neuvoston kannan mukaan jäsenvaltiot voivat talousarviosyistä rajoittaa yleisesti asunnon saantia. Kaikille kolmansista maista tulleille työntekijöille on kuitenkin myönnettävä jäsenvaltion kansalaisten kanssa yhdenvertainen oikeus saada työvoimatoimistojen tarjoamia neuvontapalveluja.

Veroetuudet

Neuvoston kannassa täsmennetään, että kolmannesta maasta tulleelle työntekijälle myönnetään yhdenvertainen kohtelu veroetuuksien osalta, jos työntekijän katsotaan asuvan verotuksellisesti kyseisessä jäsenvaltiossa. Perheenjäsenille vaadittavien veroetuuksien osalta jäsenvaltiot voivat edellyttää, että perheenjäsenten rekisteröity tai tavanomainen asuinpaikka on asianomaisen jäsenvaltion alueella.

Lakisääteiset eläkkeet

Neuvoston kannassa selkeytetään komission ehdotusta kolmansista maista tulleiden työntekijöiden, jotka muuttavat kolmanteen maahan, tai kolmansissa maissa asuvien, heidän jälkeensä jääneiden henkilöiden yhdenvertaisesta kohtelusta lakisääteisten eläkkeiden osalta.

Raportointi (15 artikla)

Neuvoston kannassa todetaan, että tilastotiedot niiden kolmansien maiden kansalaisten lukumääristä, joille on myönnetty yhdistelmälupa, on toimitettava muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 862/2007 mukaisesti.

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä (johdanto-osan 32 kappale ja 16 artikla)

Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston hyväksyttyä selittävistä asiakirjoista annetut yhteiset poliittiset lausumat komissio lähetti neuvostolle kirjeen, jossa perusteltiin tarvetta toimittaa selittävät asiakirjat yhdistelmälupaa koskevan direktiivin tapauksessa. (2) Sen jälkeen neuvosto lisäsi uuden johdanto-osan kappaleen 32 ja muutti direktiivin asiaan kuuluvaa artiklaa.

IV   PÄÄTELMÄ

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä käydyissä neuvotteluissa komission avustuksella aikaansaatu kompromissi. Pysyvien edustajien komitea vahvisti kompromissin kokouksessaan 20. heinäkuuta 2011. Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtaja oli sitä ennen todennut pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle 15. heinäkuuta 2011 osoittamassaan kirjeessä, että jos kompromissiteksti toimitetaan parlamentille neuvoston ensimmäisen käsittelyn kantana, hän suosittelee valiokuntansa jäsenille ja myöhemmin täysistunnolle, että neuvoston kanta hyväksytään tarkistuksitta parlamentin toisessa käsittelyssä, ellei kummankaan toimielimen lingvistijuristien viimeistelystä muuta johdu. Yhdistelmälupadirektiivin hyväksymisellä on direktiivin horisontaalisen luonteen vuoksi EU:n tasolla hyvin keskeinen merkitys laillisen maahanmuuton alalla.

---

(1)  EYVL C 148, 28.5.1999, s. 1.

(2)  Asiak. 16058/11 MIGR 164 SOC 917 CODEC 1815 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16058.en11.pdf).

---

| 12.1.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 10/14

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANTA (EU) N:o 2/2012

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi eurooppalaisesta suojelumääräyksestä

Hyväksytty neuvostossa 24 päivänä marraskuuta 2011

2012/C 10 E/02

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdan,

ottavat huomioon Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Viron tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Italian tasavallan, Unkarin tasavallan, Puolan tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloitteen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unioni on asettanut tavoitteekseen pitää yllä ja kehittää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta.

| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa määrätään, että oikeudellinen yhteistyö unionissa rikosoikeuden alalla perustuu tuomioistuinten tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa määrätään, että oikeudellinen yhteistyö unionissa rikosoikeuden alalla perustuu tuomioistuinten tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen.

| (3) | Tukholman ohjelman – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (2) – mukaan vastavuoroinen tunnustaminen olisi ulotettava koskemaan kaikentyyppisiä tuomioita ja luonteeltaan oikeudellisia päätöksiä, jotka voivat oikeusjärjestelmästä riippuen olla joko rikosoikeudellisia tai hallinnollisia. Siinä kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita myös tarkastelemaan, miten uhrien suojelua koskevaa lainsäädäntöä ja käytännön tukitoimenpiteitä voidaan parantaa. Ohjelmassa todetaan myös, että rikoksen uhreille voidaan tarjota erityisiä suojelutoimenpiteitä, joiden olisi oltava tehokkaita unioninlaajuisesti. Tämä direktiivi on osa uhrien oikeuksia koskevaa yhtenäistä ja kattavaa toimenpiteiden kokonaisuutta. |
| --- | --- |

(3)

Tukholman ohjelman – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (2) – mukaan vastavuoroinen tunnustaminen olisi ulotettava koskemaan kaikentyyppisiä tuomioita ja luonteeltaan oikeudellisia päätöksiä, jotka voivat oikeusjärjestelmästä riippuen olla joko rikosoikeudellisia tai hallinnollisia. Siinä kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita myös tarkastelemaan, miten uhrien suojelua koskevaa lainsäädäntöä ja käytännön tukitoimenpiteitä voidaan parantaa. Ohjelmassa todetaan myös, että rikoksen uhreille voidaan tarjota erityisiä suojelutoimenpiteitä, joiden olisi oltava tehokkaita unioninlaajuisesti. Tämä direktiivi on osa uhrien oikeuksia koskevaa yhtenäistä ja kattavaa toimenpiteiden kokonaisuutta.

| (4) | Naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta 26 päivänä marraskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa jäsenvaltioita kehotetaan parantamaan kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevaa lainsäädäntöään ja toimintalinjojaan ja ryhtymään toimiin, joilla puututaan naisiin kohdistuvan väkivallan syihin, etenkin ennaltaehkäisevin toimenpitein, ja siinä kehotetaan unionia varmistamaan, että kaikilla väkivallan uhreilla on oikeus apuun ja tukeen. Euroopan parlamentin 10 päivänä helmikuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 tuetaan ehdotusta ottaa käyttöön uhrien hyväksi eurooppalainen suojelumääräys. |
| --- | --- |

(4)

Naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta 26 päivänä marraskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa jäsenvaltioita kehotetaan parantamaan kaikenlaisen naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevaa lainsäädäntöään ja toimintalinjojaan ja ryhtymään toimiin, joilla puututaan naisiin kohdistuvan väkivallan syihin, etenkin ennaltaehkäisevin toimenpitein, ja siinä kehotetaan unionia varmistamaan, että kaikilla väkivallan uhreilla on oikeus apuun ja tukeen. Euroopan parlamentin 10 päivänä helmikuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 tuetaan ehdotusta ottaa käyttöön uhrien hyväksi eurooppalainen suojelumääräys.

| (5) | Etenemissuunnitelmasta uhrien oikeuksien ja heidän suojelunsa vahvistamiseksi erityisesti rikosoikeudellisissa menettelyissä 10 päivänä kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa neuvosto totesi, että unionin tasolla olisi toteutettava toimia rikoksen uhrien oikeuksien ja heidän suojelunsa tehostamiseksi, ja se kehotti komissiota tekemään tätä varten asianmukaisia ehdotuksia. Näissä puitteissa olisi luotava mekanismi, jolla varmistetaan rikosten uhrien suojelutoimenpiteitä koskevien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä. Mainitun päätöslauselman mukaan tätä direktiiviä, joka koskee rikosoikeudellisissa asioissa toteutettujen suojelutoimenpiteiden vastavuoroista tunnustamista, olisi täydennettävä asianmukaisella yksityisoikeudellisissa asioissa toteutettuja toimenpiteitä koskevalla mekanismilla. |
| --- | --- |

(5)

Etenemissuunnitelmasta uhrien oikeuksien ja heidän suojelunsa vahvistamiseksi erityisesti rikosoikeudellisissa menettelyissä 10 päivänä kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa neuvosto totesi, että unionin tasolla olisi toteutettava toimia rikoksen uhrien oikeuksien ja heidän suojelunsa tehostamiseksi, ja se kehotti komissiota tekemään tätä varten asianmukaisia ehdotuksia. Näissä puitteissa olisi luotava mekanismi, jolla varmistetaan rikosten uhrien suojelutoimenpiteitä koskevien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioiden välillä. Mainitun päätöslauselman mukaan tätä direktiiviä, joka koskee rikosoikeudellisissa asioissa toteutettujen suojelutoimenpiteiden vastavuoroista tunnustamista, olisi täydennettävä asianmukaisella yksityisoikeudellisissa asioissa toteutettuja toimenpiteitä koskevalla mekanismilla.

| (6) | Yhteisellä oikeusalueella, jolla ei ole sisärajoja, on välttämätöntä varmistaa, että luonnolliselle henkilölle yhdessä jäsenvaltiossa annettu suojelu pidetään voimassa ja sitä jatketaan muissa jäsenvaltioissa, joihin henkilö siirtyy tai on siirtynyt. Olisi myös varmistettava, että unionin kansalaiset eivät menetä suojeluaan sen seurauksena, että he käyttävät legitiimiä oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisellä oikeusalueella, jolla ei ole sisärajoja, on välttämätöntä varmistaa, että luonnolliselle henkilölle yhdessä jäsenvaltiossa annettu suojelu pidetään voimassa ja sitä jatketaan muissa jäsenvaltioissa, joihin henkilö siirtyy tai on siirtynyt. Olisi myös varmistettava, että unionin kansalaiset eivät menetä suojeluaan sen seurauksena, että he käyttävät legitiimiä oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti.

| (7) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tässä direktiivissä olisi annettava säännöt, joiden mukaan yhden jäsenvaltion, jäljempänä ’määräyksen antanut valtio’, lainsäädännön mukaisesti määrättyihin tiettyihin suojelutoimenpiteisiin perustuva suojelu voidaan ulottaa toiseen jäsenvaltioon, jäljempänä ’täytäntöönpanovaltio’, jossa suojeltava henkilö päättää asua tai oleskella. |
| --- | --- |

(7)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tässä direktiivissä olisi annettava säännöt, joiden mukaan yhden jäsenvaltion, jäljempänä ’määräyksen antanut valtio’, lainsäädännön mukaisesti määrättyihin tiettyihin suojelutoimenpiteisiin perustuva suojelu voidaan ulottaa toiseen jäsenvaltioon, jäljempänä ’täytäntöönpanovaltio’, jossa suojeltava henkilö päättää asua tai oleskella.

| (8) | Tässä direktiivissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset perinteet sekä se seikka, että tehokasta suojelua voidaan tarjota myös muun viranomaisen kuin rikostuomioistuimen antamin suojelumääräyksin. Tällä direktiivillä ei luoda velvoitetta muuttaa kansallisia järjestelmiä, jotka koskevat suojelutoimenpiteiden määräämistä eikä sillä luoda velvoitetta ottaa käyttöön tai muuttaa rikosoikeudellista järjestelmää eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset perinteet sekä se seikka, että tehokasta suojelua voidaan tarjota myös muun viranomaisen kuin rikostuomioistuimen antamin suojelumääräyksin. Tällä direktiivillä ei luoda velvoitetta muuttaa kansallisia järjestelmiä, jotka koskevat suojelutoimenpiteiden määräämistä eikä sillä luoda velvoitetta ottaa käyttöön tai muuttaa rikosoikeudellista järjestelmää eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanoa varten.

| (9) | Tätä direktiiviä sovelletaan suojelutoimenpiteisiin, joilla pyritään erityisesti suojelemaan henkilöä, esimerkiksi estämällä kaikenlainen häirintä, toisen henkilön rikolliselta teolta, joka voi millä tahansa tavalla vaarantaa ensiksi mainitun henkilön hengen tai ruumiillisen, henkisen tai seksuaalisen koskemattomuuden, sekä suojelemaan häntä, esimerkiksi estämällä kaappaukset, vaaniminen tai muunlainen epäsuora pakottaminen, teolta tai käyttäytymiseltä, joka voi vaarantaa hänen ihmisarvonsa tai henkilökohtaisen vapautensa, ja joilla pyritään estämään uudet rikokset tai lievittämään aiempien rikosten seurauksia. Nämä suojeltavan henkilön henkilöä koskevat oikeudet vastaavat kaikkien jäsenvaltioiden tunnustamia ja vaalimia perusarvoja. Jäsenvaltiota ei kuitenkaan velvoiteta antamaan eurooppalaista suojelumääräystä sellaisen rikosoikeudellisen toimenpiteen perusteella, jolla ei pyritä nimenomaisesti suojelemaan henkilöä vaan jolla on pääasiassa muita tavoitteita kuten esimerkiksi rikoksentekijän sosiaalinen kuntoutus. On tärkeää korostaa, että tätä direktiiviä sovelletaan suojelutoimenpiteisiin, joilla pyritään suojelemaan kaikkia uhreja eikä pelkästään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreja, ottamalla huomioon kunkin kyseessä olevan rikostyypin erityispiirteet. |
| --- | --- |

(9)

Tätä direktiiviä sovelletaan suojelutoimenpiteisiin, joilla pyritään erityisesti suojelemaan henkilöä, esimerkiksi estämällä kaikenlainen häirintä, toisen henkilön rikolliselta teolta, joka voi millä tahansa tavalla vaarantaa ensiksi mainitun henkilön hengen tai ruumiillisen, henkisen tai seksuaalisen koskemattomuuden, sekä suojelemaan häntä, esimerkiksi estämällä kaappaukset, vaaniminen tai muunlainen epäsuora pakottaminen, teolta tai käyttäytymiseltä, joka voi vaarantaa hänen ihmisarvonsa tai henkilökohtaisen vapautensa, ja joilla pyritään estämään uudet rikokset tai lievittämään aiempien rikosten seurauksia. Nämä suojeltavan henkilön henkilöä koskevat oikeudet vastaavat kaikkien jäsenvaltioiden tunnustamia ja vaalimia perusarvoja. Jäsenvaltiota ei kuitenkaan velvoiteta antamaan eurooppalaista suojelumääräystä sellaisen rikosoikeudellisen toimenpiteen perusteella, jolla ei pyritä nimenomaisesti suojelemaan henkilöä vaan jolla on pääasiassa muita tavoitteita kuten esimerkiksi rikoksentekijän sosiaalinen kuntoutus. On tärkeää korostaa, että tätä direktiiviä sovelletaan suojelutoimenpiteisiin, joilla pyritään suojelemaan kaikkia uhreja eikä pelkästään sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreja, ottamalla huomioon kunkin kyseessä olevan rikostyypin erityispiirteet.

| (10) | Tätä direktiiviä sovelletaan rikosoikeudellisissa asioissa määrättyihin suojelutoimenpiteisiin eikä se näin ollen kata yksityisoikeuden alalla määrättyjä suojelutoimenpiteitä. Jotta suojelutoimenpide olisi täytäntöönpanokelpoinen tämän direktiivin mukaisesti, ei ole välttämätöntä, että rikoksesta on annettu lainvoimainen päätös. Merkitystä ei myöskään ole sillä, onko suojelutoimenpiteen hyväksynyt viranomainen rikosoikeudellinen, hallinnollinen vai yksityisoikeudellinen. Tällä direktiivillä ei velvoiteta jäsenvaltioita muuttamaan kansallista lainsäädäntöään siten, että niillä olisi mahdollisuus määrätä suojelutoimenpiteitä rikosoikeudellisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

(10)

Tätä direktiiviä sovelletaan rikosoikeudellisissa asioissa määrättyihin suojelutoimenpiteisiin eikä se näin ollen kata yksityisoikeuden alalla määrättyjä suojelutoimenpiteitä. Jotta suojelutoimenpide olisi täytäntöönpanokelpoinen tämän direktiivin mukaisesti, ei ole välttämätöntä, että rikoksesta on annettu lainvoimainen päätös. Merkitystä ei myöskään ole sillä, onko suojelutoimenpiteen hyväksynyt viranomainen rikosoikeudellinen, hallinnollinen vai yksityisoikeudellinen. Tällä direktiivillä ei velvoiteta jäsenvaltioita muuttamaan kansallista lainsäädäntöään siten, että niillä olisi mahdollisuus määrätä suojelutoimenpiteitä rikosoikeudellisissa menettelyissä.

| (11) | Tätä direktiiviä on tarkoitus soveltaa rikosten uhrien tai mahdollisten uhrien hyväksi määrättyihin suojelutoimenpiteisiin. Tätä direktiiviä ei olisi näin ollen sovellettava todistajansuojelua koskeviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(11)

Tätä direktiiviä on tarkoitus soveltaa rikosten uhrien tai mahdollisten uhrien hyväksi määrättyihin suojelutoimenpiteisiin. Tätä direktiiviä ei olisi näin ollen sovellettava todistajansuojelua koskeviin toimenpiteisiin.

| (12) | Jos tässä direktiivissä määritetty suojelutoimenpide on määrätty pääasiallisen suojeltavan henkilön sukulaisen hyväksi, eurooppalainen suojelumääräys voidaan antaa myös tämän sukulaisen pyynnöstä ja häntä koskevana tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(12)

Jos tässä direktiivissä määritetty suojelutoimenpide on määrätty pääasiallisen suojeltavan henkilön sukulaisen hyväksi, eurooppalainen suojelumääräys voidaan antaa myös tämän sukulaisen pyynnöstä ja häntä koskevana tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin.

| (13) | Eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista koskeva pyyntö olisi käsiteltävä riittävän nopeasti ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet, muun muassa asian kiireellisyys, päivä, jona suojeltavan henkilön ennakoidaan saapuvan täytäntöönpanovaltion alueelle, ja – mikäli mahdollista – suojeltavaan henkilöön kohdistuvan vaaran suuruus. |
| --- | --- |

(13)

Eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista koskeva pyyntö olisi käsiteltävä riittävän nopeasti ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet, muun muassa asian kiireellisyys, päivä, jona suojeltavan henkilön ennakoidaan saapuvan täytäntöönpanovaltion alueelle, ja – mikäli mahdollista – suojeltavaan henkilöön kohdistuvan vaaran suuruus.

| (14) | Jos suojeltavalle henkilölle tai vaaraa aiheuttavalle henkilölle on annettava tietoja tämän direktiivin mukaisesti, nämä tiedot olisi tarvittaessa annettava myös asianomaisen henkilön edunvalvojalle tai edustajalle. Olisi myös kiinnitettävä asianmukaista huomiota suojeltavan henkilön, vaaraa aiheuttavan henkilön, edunvalvojan tai asian käsittelyssä toimivan edustajan tarpeeseen saada tämän direktiivin mukaisesti annettavat tiedot kielellä, jota asianomainen henkilö ymmärtää. |
| --- | --- |

(14)

Jos suojeltavalle henkilölle tai vaaraa aiheuttavalle henkilölle on annettava tietoja tämän direktiivin mukaisesti, nämä tiedot olisi tarvittaessa annettava myös asianomaisen henkilön edunvalvojalle tai edustajalle. Olisi myös kiinnitettävä asianmukaista huomiota suojeltavan henkilön, vaaraa aiheuttavan henkilön, edunvalvojan tai asian käsittelyssä toimivan edustajan tarpeeseen saada tämän direktiivin mukaisesti annettavat tiedot kielellä, jota asianomainen henkilö ymmärtää.

| (15) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista ja tunnustamista koskevissa menettelyissä otettava asianmukaisesti huomioon uhrien tarpeet, etenkin, jos he ovat erityisen suojattomia, kuten alaikäiset tai vammaiset henkilöt. |
| --- | --- |

(15)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista ja tunnustamista koskevissa menettelyissä otettava asianmukaisesti huomioon uhrien tarpeet, etenkin, jos he ovat erityisen suojattomia, kuten alaikäiset tai vammaiset henkilöt.

| (16) | Tämän direktiivin soveltamiseksi on voitu määrätä suojelutoimenpide sellaisen tuomion seurauksena, jota tarkoitetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta tuomioihin ja valvontapäätöksiin valvontatoimenpiteiden ja vaihtoehtoisten seuraamusten valvomiseksi 27 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2008/947/YOS (3), tai sellaisen valvontatoimia koskevan päätöksen seurauksena, jota tarkoitetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona 23 päivänä lokakuuta 2009 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2009/829/YOS (4). Jos päätös on tehty määräyksen antaneessa valtiossa jomman kumman edellä mainitun puitepäätöksen perusteella, tunnustamismenettelyä olisi noudatettava vastaavasti täytäntöönpanovaltiossa. Tämä ei kuitenkaan saisi sulkea pois mahdollisuutta siirtää eurooppalainen suojelumääräys muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, joka panee täytäntöön näihin puitepäätöksiin perustuvia päätöksiä. |
| --- | --- |

(16)

Tämän direktiivin soveltamiseksi on voitu määrätä suojelutoimenpide sellaisen tuomion seurauksena, jota tarkoitetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta tuomioihin ja valvontapäätöksiin valvontatoimenpiteiden ja vaihtoehtoisten seuraamusten valvomiseksi 27 päivänä marraskuuta 2008 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2008/947/YOS (3), tai sellaisen valvontatoimia koskevan päätöksen seurauksena, jota tarkoitetaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona 23 päivänä lokakuuta 2009 tehdyssä neuvoston puitepäätöksessä 2009/829/YOS (4). Jos päätös on tehty määräyksen antaneessa valtiossa jomman kumman edellä mainitun puitepäätöksen perusteella, tunnustamismenettelyä olisi noudatettava vastaavasti täytäntöönpanovaltiossa. Tämä ei kuitenkaan saisi sulkea pois mahdollisuutta siirtää eurooppalainen suojelumääräys muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, joka panee täytäntöön näihin puitepäätöksiin perustuvia päätöksiä.

| (17) | Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen 6 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan toisen kohdan mukaisesti vaaraa aiheuttavalle henkilölle olisi tarjottava joko suojelutoimenpiteen määräämiseen johtavan menettelyn aikana tai ennen eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista mahdollisuus tulla kuulluksi ja hakea muutosta suojelutoimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(17)

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen 6 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan toisen kohdan mukaisesti vaaraa aiheuttavalle henkilölle olisi tarjottava joko suojelutoimenpiteen määräämiseen johtavan menettelyn aikana tai ennen eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista mahdollisuus tulla kuulluksi ja hakea muutosta suojelutoimenpiteeseen.

| (18) | Jotta estetään uhrin joutuminen rikoksen kohteeksi täytäntöönpanovaltiossa, tällä valtiolla olisi oltava oikeudelliset keinot määräyksen antaneessa valtiossa aiemmin uhrin hyväksi tehdyn päätöksen tunnustamiseksi, samalla kun vältetään myös se, että uhri joutuu aloittamaan uuden menettelyn tai esittämään uudelleen todistelua täytäntöönpanovaltiossa ikään kuin määräyksen antanut valtio ei olisi tehnyt tuota päätöstä. Eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustaminen täytäntöönpanovaltiossa edellyttää muun muassa, että tuon valtion toimivaltainen viranomainen hyväksyy, jollei tässä direktiivissä asetetuista rajoituksista muuta johdu, määräyksen antaneessa valtiossa määrätyn suojelutoimenpiteen olemassaolon ja pätevyyden sekä tunnustaa eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvatun tosiasiallisen tilanteen sekä hyväksyy sen, että suojelua olisi annettava ja että sen antamista olisi jatkettava sen kansallisen lain mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Jotta estetään uhrin joutuminen rikoksen kohteeksi täytäntöönpanovaltiossa, tällä valtiolla olisi oltava oikeudelliset keinot määräyksen antaneessa valtiossa aiemmin uhrin hyväksi tehdyn päätöksen tunnustamiseksi, samalla kun vältetään myös se, että uhri joutuu aloittamaan uuden menettelyn tai esittämään uudelleen todistelua täytäntöönpanovaltiossa ikään kuin määräyksen antanut valtio ei olisi tehnyt tuota päätöstä. Eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustaminen täytäntöönpanovaltiossa edellyttää muun muassa, että tuon valtion toimivaltainen viranomainen hyväksyy, jollei tässä direktiivissä asetetuista rajoituksista muuta johdu, määräyksen antaneessa valtiossa määrätyn suojelutoimenpiteen olemassaolon ja pätevyyden sekä tunnustaa eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvatun tosiasiallisen tilanteen sekä hyväksyy sen, että suojelua olisi annettava ja että sen antamista olisi jatkettava sen kansallisen lain mukaisesti.

| (19) | Tämä direktiivi sisältää tyhjentävän luettelon kielloista ja rajoituksista, jotka, kun ne on asetettu määräyksen antaneessa valtiossa ja sisällytetty eurooppalaiseen suojelumääräykseen, olisi tunnustettava ja pantava täytäntöön täytäntöönpanovaltiossa, jollei tässä direktiivissä säädetyistä rajoituksista muuta johdu. Kansallisella tasolla voi olla käytössä muuntyyppisiä suojelutoimenpiteitä, joista voidaan säätää kansallisessa laissa, kuten vaaraa aiheuttavan henkilön velvollisuus pysyä määrätyssä paikassa. Tällaisia toimenpiteitä voidaan määrätä määräyksen antaneessa valtiossa sellaisen menettelyn puitteissa, joka johtaa jonkin sellaisen suojelutoimenpiteen määräämiseen, joka voi tämän direktiivin mukaisesti olla eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana. |
| --- | --- |

(19)

Tämä direktiivi sisältää tyhjentävän luettelon kielloista ja rajoituksista, jotka, kun ne on asetettu määräyksen antaneessa valtiossa ja sisällytetty eurooppalaiseen suojelumääräykseen, olisi tunnustettava ja pantava täytäntöön täytäntöönpanovaltiossa, jollei tässä direktiivissä säädetyistä rajoituksista muuta johdu. Kansallisella tasolla voi olla käytössä muuntyyppisiä suojelutoimenpiteitä, joista voidaan säätää kansallisessa laissa, kuten vaaraa aiheuttavan henkilön velvollisuus pysyä määrätyssä paikassa. Tällaisia toimenpiteitä voidaan määrätä määräyksen antaneessa valtiossa sellaisen menettelyn puitteissa, joka johtaa jonkin sellaisen suojelutoimenpiteen määräämiseen, joka voi tämän direktiivin mukaisesti olla eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana.

| (20) | Koska jäsenvaltioissa on erilaisilla viranomaisilla (yksityisoikeudelliset, rikosoikeudelliset tai hallinnolliset) toimivalta määrätä ja panna täytäntöön suojelutoimenpiteitä, on aiheellista säätää tässä direktiivissä erittäin joustavasta jäsenvaltioiden välisestä yhteistyömekanismista. Tämän vuoksi täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen ei tarvitse kaikissa tapauksissa toteuttaa samaa suojelutoimenpidettä kuin se, joka määräyksen antaneessa valtiossa on määrätty, ja sillä on tietty harkintavalta määrätä mikä tahansa kansallisen lakinsa mukaan vastaavanlaisessa tapauksessa riittäväksi ja sopivaksi katsomansa toimenpiteen antaakseen suojeltavalle henkilölle jatkuvaa suojelua ottamalla huomioon määräyksen antaneessa valtiossa määrätty suojelutoimenpide sellaisena kuin se on esitetty eurooppalaisessa suojelumääräyksessä. |
| --- | --- |

(20)

Koska jäsenvaltioissa on erilaisilla viranomaisilla (yksityisoikeudelliset, rikosoikeudelliset tai hallinnolliset) toimivalta määrätä ja panna täytäntöön suojelutoimenpiteitä, on aiheellista säätää tässä direktiivissä erittäin joustavasta jäsenvaltioiden välisestä yhteistyömekanismista. Tämän vuoksi täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen ei tarvitse kaikissa tapauksissa toteuttaa samaa suojelutoimenpidettä kuin se, joka määräyksen antaneessa valtiossa on määrätty, ja sillä on tietty harkintavalta määrätä mikä tahansa kansallisen lakinsa mukaan vastaavanlaisessa tapauksessa riittäväksi ja sopivaksi katsomansa toimenpiteen antaakseen suojeltavalle henkilölle jatkuvaa suojelua ottamalla huomioon määräyksen antaneessa valtiossa määrätty suojelutoimenpide sellaisena kuin se on esitetty eurooppalaisessa suojelumääräyksessä.

| (21) | Kiellot tai rajoitukset, joihin tätä direktiiviä sovelletaan, sisältävät muun muassa toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan henkilökohtaista tai kaukoyhteydenpitoa suojeltavan henkilön ja vaaraa aiheuttavan henkilön välillä, esimerkiksi määräämällä tiettyjä ehtoja tällaiselle yhteydenpidolle tai asettamalla viestinnän sisältöä koskevia rajoituksia. |
| --- | --- |

(21)

Kiellot tai rajoitukset, joihin tätä direktiiviä sovelletaan, sisältävät muun muassa toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan henkilökohtaista tai kaukoyhteydenpitoa suojeltavan henkilön ja vaaraa aiheuttavan henkilön välillä, esimerkiksi määräämällä tiettyjä ehtoja tällaiselle yhteydenpidolle tai asettamalla viestinnän sisältöä koskevia rajoituksia.

| (22) | Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi ilmoitettava vaaraa aiheuttavalle henkilölle, määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle ja suojeltavalle henkilölle kaikki toimenpiteet, jotka eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella on hyväksytty. Vaaraa aiheuttavalle henkilölle annettavassa ilmoituksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon suojeltavan henkilön intressi olla paljastamatta tämän henkilön osoitetta tai muita yhteystietoja. Tällaisia tietoja ei saisi sisällyttää tiedoksiantoon, paitsi jos osoite tai muu yhteystieto sisältyy vaaraa aiheuttavalle henkilölle pakkotoimenpiteenä määrättyyn kieltoon tai rajoitukseen. |
| --- | --- |

(22)

Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi ilmoitettava vaaraa aiheuttavalle henkilölle, määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle ja suojeltavalle henkilölle kaikki toimenpiteet, jotka eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella on hyväksytty. Vaaraa aiheuttavalle henkilölle annettavassa ilmoituksessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon suojeltavan henkilön intressi olla paljastamatta tämän henkilön osoitetta tai muita yhteystietoja. Tällaisia tietoja ei saisi sisällyttää tiedoksiantoon, paitsi jos osoite tai muu yhteystieto sisältyy vaaraa aiheuttavalle henkilölle pakkotoimenpiteenä määrättyyn kieltoon tai rajoitukseen.

| (23) | Kun määräyksen antaneen valtion toimivaltainen viranomainen on peruuttanut eurooppalaisen suojelumääräyksen, täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi lopetettava eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanemiseksi määräämänsä toimenpiteet, vaikkakin täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen voi - itsenäisesti ja kansallisen lakinsa mukaisesti - määrätä minkä tahansa kansallisen lakinsa mukaisen suojelutoimenpiteen asianomaisen henkilön suojelemiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Kun määräyksen antaneen valtion toimivaltainen viranomainen on peruuttanut eurooppalaisen suojelumääräyksen, täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi lopetettava eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanemiseksi määräämänsä toimenpiteet, vaikkakin täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen voi - itsenäisesti ja kansallisen lakinsa mukaisesti - määrätä minkä tahansa kansallisen lakinsa mukaisen suojelutoimenpiteen asianomaisen henkilön suojelemiseksi.

| (24) | Koska tässä direktiivissä käsitellään tilanteita, joissa suojeltava henkilö siirtyy toiseen jäsenvaltioon, sen eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen tai täytäntöönpanon ei olisi merkittävä sellaisen toimivallan siirtämistä täytäntöönpanovaltiolle, joka koskee päärangaistuksia taikka lykättyjä, vaihtoehtoisia, ehdollisia tai oheisrangaistuksia taikka vaaraa aiheuttavalle henkilölle määrättyjä turvaamistoimenpiteitä, jos viimeksi mainittu henkilö jatkaa asumista suojelutoimenpiteen määränneessä valtiossa. |
| --- | --- |

(24)

Koska tässä direktiivissä käsitellään tilanteita, joissa suojeltava henkilö siirtyy toiseen jäsenvaltioon, sen eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen tai täytäntöönpanon ei olisi merkittävä sellaisen toimivallan siirtämistä täytäntöönpanovaltiolle, joka koskee päärangaistuksia taikka lykättyjä, vaihtoehtoisia, ehdollisia tai oheisrangaistuksia taikka vaaraa aiheuttavalle henkilölle määrättyjä turvaamistoimenpiteitä, jos viimeksi mainittu henkilö jatkaa asumista suojelutoimenpiteen määränneessä valtiossa.

| (25) | Tarvittaessa olisi voitava kansallisen lainsäädännön ja menettelyjen mukaisesti käyttää sähköisiä keinoja tämän direktiivin soveltamiseksi määrättyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi käytännössä. |
| --- | --- |

(25)

Tarvittaessa olisi voitava kansallisen lainsäädännön ja menettelyjen mukaisesti käyttää sähköisiä keinoja tämän direktiivin soveltamiseksi määrättyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi käytännössä.

| (26) | Suojeltavan henkilön suojaamisen varmistamiseen osallistuvien asianomaisten viranomaisten välisessä yhteistyössä olisi täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen ilmoitettava määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista täytäntöönpanovaltiossa eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöön panemiseksi määrättyjen toimenpiteiden rikkomisista. Tämän ilmoituksen avulla määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen olisi voitava nopeasti päättää rikkomisesta vaaraa aiheuttavalle henkilölle tuossa valtiossa määrätyn suojelutoimenpiteen osalta johtuvasta seurauksesta. Tällainen seuraus voi tarvittaessa sisältää sellaisen vapaudenmenetyksen käsittävän toimenpiteen määräämisen, jolla korvataan muu kuin vapaudenmenetyksen käsittävä toimenpide, joka oli alun perin määrätty esimerkiksi vaihtoehtona ennaltaehkäisevälle vangitsemiselle tai rangaistuksen ehdollisen lykkäämisen seurauksena. Koska tällaisella päätöksellä ei määrätä uutta rikosoikeudellista seuraamusta uudesta rikoksesta, päätös ei estä sitä mahdollisuutta, että täytäntöönpanovaltio voi tarvittaessa määrätä seuraamuksia eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöön panemiseksi määrättyjen toimenpiteiden rikkomisesta. |
| --- | --- |

(26)

Suojeltavan henkilön suojaamisen varmistamiseen osallistuvien asianomaisten viranomaisten välisessä yhteistyössä olisi täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen ilmoitettava määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista täytäntöönpanovaltiossa eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöön panemiseksi määrättyjen toimenpiteiden rikkomisista. Tämän ilmoituksen avulla määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen olisi voitava nopeasti päättää rikkomisesta vaaraa aiheuttavalle henkilölle tuossa valtiossa määrätyn suojelutoimenpiteen osalta johtuvasta seurauksesta. Tällainen seuraus voi tarvittaessa sisältää sellaisen vapaudenmenetyksen käsittävän toimenpiteen määräämisen, jolla korvataan muu kuin vapaudenmenetyksen käsittävä toimenpide, joka oli alun perin määrätty esimerkiksi vaihtoehtona ennaltaehkäisevälle vangitsemiselle tai rangaistuksen ehdollisen lykkäämisen seurauksena. Koska tällaisella päätöksellä ei määrätä uutta rikosoikeudellista seuraamusta uudesta rikoksesta, päätös ei estä sitä mahdollisuutta, että täytäntöönpanovaltio voi tarvittaessa määrätä seuraamuksia eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöön panemiseksi määrättyjen toimenpiteiden rikkomisesta.

| (27) | Jos täytäntöönpanovaltiossa ei ole käytettävissä mitään suojelutoimenpidettä tapauksessa, joka vastaa eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvattua tosiasiallista tilannetta, olisi täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen, jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset perinteet huomioon ottaen, ilmoitettava määräyksen antaneelle valtiolle sellaisista eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvatun suojelutoimenpiteen rikkomisista, joista se on tietoinen. |
| --- | --- |

(27)

Jos täytäntöönpanovaltiossa ei ole käytettävissä mitään suojelutoimenpidettä tapauksessa, joka vastaa eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvattua tosiasiallista tilannetta, olisi täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen, jäsenvaltioiden erilaiset oikeudelliset perinteet huomioon ottaen, ilmoitettava määräyksen antaneelle valtiolle sellaisista eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvatun suojelutoimenpiteen rikkomisista, joista se on tietoinen.

| (28) | Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin soveltaminen saumattomasti kussakin tapauksessa, määräyksen antaneen valtion ja täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi käytettävä toimivaltaansa tämän direktiivin säännösten mukaisesti ja ottamalla huomioon ne bis in idem -periaate. |
| --- | --- |

(28)

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin soveltaminen saumattomasti kussakin tapauksessa, määräyksen antaneen valtion ja täytäntöönpanovaltion toimivaltaisten viranomaisten olisi käytettävä toimivaltaansa tämän direktiivin säännösten mukaisesti ja ottamalla huomioon ne bis in idem -periaate.

| (29) | Suojeltavalta henkilöltä ei olisi perittävä eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamiseen liittyviä kuluja, jotka ovat suhteettomia vastaavaan kansalliseen tapaukseen nähden. Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöön pannessaan varmistettava, ettei suojeltavaa henkilöä eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen jälkeen vaadita aloittamaan uutta kansallista menettelyä saadakseen täytäntöönpanovaltion toimivaltaiselta viranomaiselta eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen välittömänä seurauksena päätöksen sellaisen toimenpiteen määräämisestä, jotka olisivat vastaavassa tapauksessa sen kansallisen lain nojalla käytettävissä suojeltavan henkilön suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Suojeltavalta henkilöltä ei olisi perittävä eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamiseen liittyviä kuluja, jotka ovat suhteettomia vastaavaan kansalliseen tapaukseen nähden. Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä täytäntöön pannessaan varmistettava, ettei suojeltavaa henkilöä eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen jälkeen vaadita aloittamaan uutta kansallista menettelyä saadakseen täytäntöönpanovaltion toimivaltaiselta viranomaiselta eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen välittömänä seurauksena päätöksen sellaisen toimenpiteen määräämisestä, jotka olisivat vastaavassa tapauksessa sen kansallisen lain nojalla käytettävissä suojeltavan henkilön suojelun varmistamiseksi.

| (30) | Ottaen huomioon vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen, johon tämä direktiivi perustuu, jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä soveltaessaan edistettävä mahdollisimman laajalti toimivaltaisten viranomaisten välisiä suoria yhteyksiä. |
| --- | --- |

(30)

Ottaen huomioon vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen, johon tämä direktiivi perustuu, jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä soveltaessaan edistettävä mahdollisimman laajalti toimivaltaisten viranomaisten välisiä suoria yhteyksiä.

| (31) | Jäsenvaltioiden olisi harkittava, onko eurooppalaisen suojelumääräyksen antamiseen tai tunnustamiseen johtaviin menettelyihin osallistuvien tuomareiden, syyttäjien, poliisien ja oikeuslaitoksen muun henkilöstön koulutuksesta vastaavia tahoja pyydettävä antamaan tarkoituksenmukaista koulutusta, joka koskee tämän direktiivin tavoitteita, tämän kuitenkaan vaikuttamatta oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja sen rakenteen eroihin unionissa. |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltioiden olisi harkittava, onko eurooppalaisen suojelumääräyksen antamiseen tai tunnustamiseen johtaviin menettelyihin osallistuvien tuomareiden, syyttäjien, poliisien ja oikeuslaitoksen muun henkilöstön koulutuksesta vastaavia tahoja pyydettävä antamaan tarkoituksenmukaista koulutusta, joka koskee tämän direktiivin tavoitteita, tämän kuitenkaan vaikuttamatta oikeuslaitoksen riippumattomuuteen ja sen rakenteen eroihin unionissa.

| (32) | Tämän direktiivin soveltamisen arvioinnin helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle asiaankuuluvia tietoja, jotka koskevat kansallisten menettelyjen soveltamista eurooppalaiseen suojelumääräykseen, ainakin siltä osin kuin on kyse pyydettyjen, annettujen ja/tai tunnustettujen eurooppalaisten suojelumääräysten lukumäärästä. Myös muun tyyppiset tiedot, esimerkiksi kyseessä olevat rikostyypit, olisivat hyödyllisiä. |
| --- | --- |

(32)

Tämän direktiivin soveltamisen arvioinnin helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle asiaankuuluvia tietoja, jotka koskevat kansallisten menettelyjen soveltamista eurooppalaiseen suojelumääräykseen, ainakin siltä osin kuin on kyse pyydettyjen, annettujen ja/tai tunnustettujen eurooppalaisten suojelumääräysten lukumäärästä. Myös muun tyyppiset tiedot, esimerkiksi kyseessä olevat rikostyypit, olisivat hyödyllisiä.

| (33) | Tämän direktiivin olisi edistettävä vaarassa olevien henkilöiden suojelua ja siten täydennettävä tällä alalla jo voimassa olevia välineitä, kuten puitepäätöstä 2008/947/YOS ja puitepäätöstä 2009/829/YOS, joiden soveltamiseen sillä ei kuitenkaan ole vaikutusta. |
| --- | --- |

(33)

Tämän direktiivin olisi edistettävä vaarassa olevien henkilöiden suojelua ja siten täydennettävä tällä alalla jo voimassa olevia välineitä, kuten puitepäätöstä 2008/947/YOS ja puitepäätöstä 2009/829/YOS, joiden soveltamiseen sillä ei kuitenkaan ole vaikutusta.

| (34) | Kun suojelutoimenpidettä koskeva päätös kuuluu tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (5), tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (6) tai toimivallasta, sovellettavasta laista, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä vanhempainvastuuseen ja lasten suojeluun liittyvissä asioissa vuonna 1996 tehdyn Haagin yleissopimuksen (7) soveltamisalaan, olisi päätöksen tunnustaminen ja täytäntöönpano toteutettava asianomaisen oikeudellisen välineen säännösten tai määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Kun suojelutoimenpidettä koskeva päätös kuuluu tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (5), tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (6) tai toimivallasta, sovellettavasta laista, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä vanhempainvastuuseen ja lasten suojeluun liittyvissä asioissa vuonna 1996 tehdyn Haagin yleissopimuksen (7) soveltamisalaan, olisi päätöksen tunnustaminen ja täytäntöönpano toteutettava asianomaisen oikeudellisen välineen säännösten tai määräysten mukaisesti.

| (35) | Jäsenvaltioiden ja komission olisi tarvittaessa sisällytettävä eurooppalaista suojelumääräystä koskevia tietoja olemassa oleviin rikoksen uhrien suojelua käsitteleviin valistus- ja tiedotuskampanjoihin. |
| --- | --- |

(35)

Jäsenvaltioiden ja komission olisi tarvittaessa sisällytettävä eurooppalaista suojelumääräystä koskevia tietoja olemassa oleviin rikoksen uhrien suojelua käsitteleviin valistus- ja tiedotuskampanjoihin.

| (36) | Tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä käsiteltävät henkilötiedot olisi suojattava rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn puitepäätöksen 2008 /977/YOS (8) ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä tehdyssä Euroopan neuvoston vuoden 1981 yleissopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä käsiteltävät henkilötiedot olisi suojattava rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta tehdyn puitepäätöksen 2008 /977/YOS (8) ja yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä tehdyssä Euroopan neuvoston vuoden 1981 yleissopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

| (37) | Tässä direktiivissä olisi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti kunnioitettava perusoikeuksia, jotka taataan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa (Euroopan ihmisoikeussopimus). |
| --- | --- |

(37)

Tässä direktiivissä olisi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti kunnioitettava perusoikeuksia, jotka taataan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa (Euroopan ihmisoikeussopimus).

| (38) | Jäsenvaltioita rohkaistaan ottamaan tämän direktiivin täytäntöönpanossa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa vuoden 1979 Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa määritellyt oikeudet ja periaatteet, |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltioita rohkaistaan ottamaan tämän direktiivin täytäntöönpanossa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa vuoden 1979 Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa määritellyt oikeudet ja periaatteet,

| (39) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on vaarassa olevien henkilöiden suojeleminen, vaan se voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(39)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on vaarassa olevien henkilöiden suojeleminen, vaan se voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (40) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 21) olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän direktiivin hyväksymiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(40)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 21) olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän direktiivin hyväksymiseen ja soveltamiseen.

| (41) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 21) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(41)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 21) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

| (42) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, |
| --- | --- |

(42)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Tarkoitus

Tässä direktiivissä annetaan säännöt, joiden mukaisesti oikeusviranomainen tai vastaava viranomainen voi jäsenvaltiossa, jossa on määrätty suojelutoimenpide henkilön suojelemiseksi toisen henkilön rikokselta, joka voi vaarantaa ensiksi mainitun hengen, ruumiillisen tai henkisen koskemattomuuden, ihmisarvon, henkilökohtaisen vapauden tai seksuaalisen koskemattomuuden, antaa eurooppalaisen suojelumääräyksen, jonka perusteella toisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi jatkaa tämän toisen jäsenvaltion alueella asianomaisen henkilön suojelua määräyksen antaneen valtion lainsäädännön mukaisesti rikoksen tai väitetyn rikoksen johdosta.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’eurooppalaisella suojelumääräyksellä’ tarkoitetaan jäsenvaltion oikeusviranomaisen tai vastaavan viranomaisen suojelutoimenpiteestä tekemää päätöstä, jonka perusteella toisen jäsenvaltion oikeusviranomainen tai vastaava viranomainen toteuttaa kansallisen lakinsa mukaan minkä tahansa yhden tai useamman aiheellisen toimenpiteen suojeltavan henkilön suojelun jatkamiseksi; |
| --- | --- |

1)

’eurooppalaisella suojelumääräyksellä’ tarkoitetaan jäsenvaltion oikeusviranomaisen tai vastaavan viranomaisen suojelutoimenpiteestä tekemää päätöstä, jonka perusteella toisen jäsenvaltion oikeusviranomainen tai vastaava viranomainen toteuttaa kansallisen lakinsa mukaan minkä tahansa yhden tai useamman aiheellisen toimenpiteen suojeltavan henkilön suojelun jatkamiseksi;

| 2) | ’suojelutoimenpiteellä’ tarkoitetaan suojelumääräyksen antaneen valtion kansallisen lakinsa ja kansallisten menettelyjen mukaisesti rikosasiassa tekemää päätöstä, jolla vaaraa aiheuttavalle henkilölle asetetaan yksi tai useampi 5 artiklassa tarkoitettu kielto tai rajoitus suojeltavan henkilön suojelemiseksi rikolliselta teolta, joka voi vaarantaa hänen henkensä, ruumiillisen ja henkisen koskemattomuutensa, ihmisarvonsa, henkilökohtaisen vapautensa tai seksuaalisen koskemattomuutensa; |
| --- | --- |

2)

’suojelutoimenpiteellä’ tarkoitetaan suojelumääräyksen antaneen valtion kansallisen lakinsa ja kansallisten menettelyjen mukaisesti rikosasiassa tekemää päätöstä, jolla vaaraa aiheuttavalle henkilölle asetetaan yksi tai useampi 5 artiklassa tarkoitettu kielto tai rajoitus suojeltavan henkilön suojelemiseksi rikolliselta teolta, joka voi vaarantaa hänen henkensä, ruumiillisen ja henkisen koskemattomuutensa, ihmisarvonsa, henkilökohtaisen vapautensa tai seksuaalisen koskemattomuutensa;

| 3) | ’suojeltavalla henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on määräyksen antaneen valtion määräämään suojelutoimenpiteeseen perustuvan suojelun kohteena; |
| --- | --- |

3)

’suojeltavalla henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on määräyksen antaneen valtion määräämään suojelutoimenpiteeseen perustuvan suojelun kohteena;

| 4) | ’vaaraa aiheuttavalla henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jolle on määrätty yksi tai useampi 5 artiklassa tarkoitettu kielto tai rajoitus; |
| --- | --- |

4)

’vaaraa aiheuttavalla henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jolle on määrätty yksi tai useampi 5 artiklassa tarkoitettu kielto tai rajoitus;

| 5) | ’määräyksen antaneella valtiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen perustana oleva suojelutoimenpide on määrätty; |
| --- | --- |

5)

’määräyksen antaneella valtiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, jossa eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen perustana oleva suojelutoimenpide on määrätty;

| 6) | ’täytäntöönpanovaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, johon eurooppalainen suojelumääräys on toimitettu sen tunnustamista varten; |
| --- | --- |

6)

’täytäntöönpanovaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, johon eurooppalainen suojelumääräys on toimitettu sen tunnustamista varten;

| 7) | ’valvontavaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, johon puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös on siirretty. |
| --- | --- |

7)

’valvontavaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, johon puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös on siirretty.

3 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten nimeäminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, millä yhdellä tai useammalla oikeusviranomaisella tai vastaavalla viranomaisella on sen kansallisen lainsäädännön nojalla toimivalta antaa eurooppalainen suojelumääräys ja tunnustaa sellainen määräys tämän direktiivin mukaisesti, kun tämä jäsenvaltio on määräyksen antanut valtio tai täytäntöönpanovaltio.

2.   Komissio asettaa saamansa tiedot kaikkien jäsenvaltioiden saataville. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikki 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin tehdyt muutokset.

4 artikla

Keskusviranomaiseen turvautuminen

1.   Kukin jäsenvaltio voi nimetä keskusviranomaisen tai, jos sen oikeusjärjestelmä sitä edellyttää, useamman kuin yhden keskusviranomaisen avustamaan sen toimivaltaisia viranomaisia.

2.   Jäsenvaltio voi, jos sen oikeusjärjestelmän rakenne sitä edellyttää, antaa yhden tai useamman keskusviranomaisensa tehtäväksi eurooppalaisten suojelumääräysten sekä kaiken muun niihin liittyvän virallisen kirjeenvaihdon hallinnollisen lähettämisen ja vastaanottamisen. Näin ollen kaikki toimivaltaisten viranomaisten väliset viestit, neuvottelut, tietojenvaihdot, tiedustelut ja ilmoitukset voidaan tarvittaessa käsitellä asianomaisen jäsenvaltion yhden tai useamman nimetyn keskusviranomaisen avustuksella.

3.   Jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää tässä artiklassa tarkoitettuja mahdollisuuksia, on toimitettava nimettyä yhtä tai useampaa keskusviranomaista koskevat tiedot komissiolle. Nämä tiedot sitovat määräyksen antaneen jäsenvaltion kaikkia viranomaisia.

5 artikla

Kansallisen lain mukaisen suojelutoimenpiteen olemassaolon tarve

Eurooppalainen suojelumääräys voidaan antaa vain, jos määräyksen antaneessa valtiossa on aiemmin määrätty suojelutoimenpide, jolla vaaraa aiheuttavalle henkilölle on asetettu yksi tai useampi seuraavista kielloista tai rajoituksista:

| a) | kielto mennä tietyille paikkakunnille, tiettyihin paikkoihin tai määritellyille alueille, joilla suojeltava henkilö asuu tai vierailee; |
| --- | --- |

a)

kielto mennä tietyille paikkakunnille, tiettyihin paikkoihin tai määritellyille alueille, joilla suojeltava henkilö asuu tai vierailee;

| b) | kaikenlaista yhteydenpitoa suojeltavaan henkilöön koskeva kielto tai sen sääntely, mukaan lukien yhteydenpito puhelimitse, sähköpostitse tai postitse, telekopioitse tai muilla keinoin; tai |
| --- | --- |

b)

kaikenlaista yhteydenpitoa suojeltavaan henkilöön koskeva kielto tai sen sääntely, mukaan lukien yhteydenpito puhelimitse, sähköpostitse tai postitse, telekopioitse tai muilla keinoin; tai

| c) | kielto lähestyä suojeltavaa henkilöä määriteltyä etäisyyttä lähemmäksi tai tällaisen lähestymisen sääntely. |
| --- | --- |

c)

kielto lähestyä suojeltavaa henkilöä määriteltyä etäisyyttä lähemmäksi tai tällaisen lähestymisen sääntely.

6 artikla

Eurooppalaisen suojelumääräyksen antaminen

1.   Eurooppalainen suojelumääräys voidaan antaa, kun suojeltava henkilö päättää asua tai jo asuu toisessa jäsenvaltiossa tai kun suojeltava henkilö päättää oleskella tai jo oleskelee toisessa jäsenvaltiossa. Päättäessään eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisesta määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon muun ohessa niiden yhden tai useamman ajanjakson kesto, jotka suojeltava henkilö aikoo oleskella täytäntöönpanovaltiossa, ja suojelun tarpeen vakavuus.

2.   Määräyksen antaneen valtion oikeusviranomainen tai vastaava viranomainen voi antaa eurooppalaisen suojelumääräyksen vain suojeltavan henkilön pyynnöstä ja tarkistettuaan, että suojelutoimenpide täyttää kaikki 5 artiklassa asetetut edellytykset.

3.   Suojeltava henkilö voi toimittaa eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista koskevan pyynnön joko määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle tai täytäntöönpanovaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos tällainen pyyntö toimitetaan täytäntöönpanovaltiolle, sen toimivaltaisen viranomaisen on siirrettävä pyyntö mahdollisimman pian määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle.

4.   Ennen kuin eurooppalainen suojelumääräys annetaan, vaaraa aiheuttavalle henkilölle on annettava oikeus tulla kuulluksi ja oikeus hakea muutosta suojelutoimenpiteeseen, jos hänelle ei ole myönnetty näitä oikeuksia suojelutoimenpiteen määräämiseen johtaneessa menettelyssä.

5.   Yhden tai useamman 5 artiklassa tarkoitetun kiellon tai rajoituksen sisältävän suojelutoimenpiteen määrätessään on toimivaltaisen viranomaisen ilmoitettava suojeltavalle henkilölle sopivalla tavalla ja oman kansallisen lainsäädäntönsä mukaisten menettelyjen mukaisesti mahdollisuudesta pyytää eurooppalaista suojelumääräystä, mikäli asianomainen henkilö päättää siirtyä toiseen jäsenvaltioon, sekä tällaisen pyynnön perusedellytyksistä. Viranomaisen on neuvottava suojeltavaa henkilöä toimittamaan pyyntö ennen poistumistaan määräyksen antaneen valtion alueelta.

6.   Jos suojeltavalla henkilöllä on edunvalvoja tai edustaja, tämä edunvalvoja tai edustaja voi toimittaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun pyynnön suojeltavan henkilön puolesta.

7.   Jos eurooppalaisen suojelumääräyksen antamista koskeva pyyntö hylätään, määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava suojeltavalle henkilölle sen kansallisen lainsäädännön nojalla saatavilla olevat tällaista päätöstä koskevista muutoksenhakukeinoista.

7 artikla

Eurooppalaisen suojelumääräyksen muoto ja sisältö

Eurooppalainen suojelumääräys on annettava tämän direktiivin liitteessä I olevan mallin mukaisesti. Siinä on oltava erityisesti seuraavat tiedot:

| a) | suojeltavan henkilön henkilöllisyys ja kansalaisuus sekä hänen edunvalvojansa tai edustajansa henkilöllisyys ja kansalaisuus, jos suojeltava henkilö on alaikäinen tai oikeustoimikelvoton; |
| --- | --- |

a)

suojeltavan henkilön henkilöllisyys ja kansalaisuus sekä hänen edunvalvojansa tai edustajansa henkilöllisyys ja kansalaisuus, jos suojeltava henkilö on alaikäinen tai oikeustoimikelvoton;

| b) | päivämäärä, josta alkaen suojeltava henkilö aikoo asua tai oleskella täytäntöönpanovaltiossa, ja oleskelun ajankohdat, jos ne ovat tiedossa; |
| --- | --- |

b)

päivämäärä, josta alkaen suojeltava henkilö aikoo asua tai oleskella täytäntöönpanovaltiossa, ja oleskelun ajankohdat, jos ne ovat tiedossa;

| c) | määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen nimi, osoite, puhelin- ja telekopionumerot sekä sähköpostiosoite; |
| --- | --- |

c)

määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen nimi, osoite, puhelin- ja telekopionumerot sekä sähköpostiosoite;

| d) | sen säädöksen yksilöintitiedot (esimerkiksi numero ja päiväys), joka sisältää suojelutoimenpiteen, jonka perusteella eurooppalainen suojelumääräys annetaan; |
| --- | --- |

d)

sen säädöksen yksilöintitiedot (esimerkiksi numero ja päiväys), joka sisältää suojelutoimenpiteen, jonka perusteella eurooppalainen suojelumääräys annetaan;

| e) | tiivistelmä tosiseikoista ja olosuhteista, jotka määräyksen antaneessa valtiossa ovat johtaneet suojelutoimenpiteen määräämiseen; |
| --- | --- |

e)

tiivistelmä tosiseikoista ja olosuhteista, jotka määräyksen antaneessa valtiossa ovat johtaneet suojelutoimenpiteen määräämiseen;

| f) | kiellot ja rajoitukset, jotka vaaraa aiheuttavalle henkilölle on asetettu eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana olevassa suojelutoimenpiteessä, niiden kesto sekä maininta mahdollisesta seuraamuksesta, jos jotain kieltoa tai rajoitusta rikotaan; |
| --- | --- |

f)

kiellot ja rajoitukset, jotka vaaraa aiheuttavalle henkilölle on asetettu eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana olevassa suojelutoimenpiteessä, niiden kesto sekä maininta mahdollisesta seuraamuksesta, jos jotain kieltoa tai rajoitusta rikotaan;

| g) | sellaisen teknisen laitteen käyttö, joka on mahdollisesti annettu suojeltavalle henkilölle tai vaaraa aiheuttavalle henkilölle keinona panna suojelutoimenpide täytäntöön; |
| --- | --- |

g)

sellaisen teknisen laitteen käyttö, joka on mahdollisesti annettu suojeltavalle henkilölle tai vaaraa aiheuttavalle henkilölle keinona panna suojelutoimenpide täytäntöön;

| h) | vaaraa aiheuttavan henkilön henkilöllisyys ja kansalaisuus sekä hänen yhteystietonsa; |
| --- | --- |

h)

vaaraa aiheuttavan henkilön henkilöllisyys ja kansalaisuus sekä hänen yhteystietonsa;

| i) | onko suojeltavalle henkilölle ja/tai vaaraa aiheuttavalle henkilölle myönnetty maksuton oikeusapu määräyksen antaneessa valtioissa, jos tämä tieto on määräyksen antaneen viranomaisen tiedossa ilman eri tiedusteluja; |
| --- | --- |

i)

onko suojeltavalle henkilölle ja/tai vaaraa aiheuttavalle henkilölle myönnetty maksuton oikeusapu määräyksen antaneessa valtioissa, jos tämä tieto on määräyksen antaneen viranomaisen tiedossa ilman eri tiedusteluja;

| j) | tarvittaessa kuvaus muista olosuhteista, joilla voi olla vaikutusta suojeltavalle henkilölle aiheutuvan vaaran arviointiin; |
| --- | --- |

j)

tarvittaessa kuvaus muista olosuhteista, joilla voi olla vaikutusta suojeltavalle henkilölle aiheutuvan vaaran arviointiin;

| k) | tapauksen mukaan nimenomainen maininta siitä, että puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai neuvoston puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös on jo siirretty valvontavaltioon, mikäli se on toinen kuin eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanovaltio, sekä tuon valtion sen viranomaisen yksilöintitiedot, jolla on toimivalta tällaisen tuomion tai päätöksen täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

k)

tapauksen mukaan nimenomainen maininta siitä, että puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai neuvoston puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös on jo siirretty valvontavaltioon, mikäli se on toinen kuin eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanovaltio, sekä tuon valtion sen viranomaisen yksilöintitiedot, jolla on toimivalta tällaisen tuomion tai päätöksen täytäntöönpanon osalta.

8 artikla

Toimittamismenettely

1.   Määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on toimittaessaan eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanovaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tehtävä se millä tahansa tavalla, josta jää kirjallinen todiste, jotta täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen voi todeta sen aitouden. Myös kaikki virallinen yhteydenpito tapahtuu suoraan näiden toimivaltaisten viranomaisten kesken.

2.   Jos joko täytäntöönpanovaltion tai määräyksen antaneen valtion toimivaltainen viranomainen ei ole toisen valtion toimivaltaisen viranomaisen tiedossa, viimeksi mainitun viranomaisen on saadakseen tarvittavat tiedot suoritettava kaikki asiaankuuluvat tiedustelut, myös Euroopan oikeudellisesta verkostosta 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2008/976/YOS (9) tarkoitettujen Euroopan oikeudellisen verkoston yhteysviranomaisten, oman valtionsa Eurojustin kansallisen jäsenen tai Eurojustin kansallisen koordinointijärjestelmän kautta.

3.   Jos eurooppalaisen suojelumääräyksen vastaanottavalla täytäntöönpanovaltion viranomaisella ei ole toimivaltaa tunnustaa sitä, tämän viranomaisen on viran puolesta toimitettava eurooppalainen suojelumääräys toimivaltaiselle viranomaiselle ja ilmoitettava asiasta viipymättä määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle millä tahansa tavalla, josta jää kirjallinen todiste.

9 artikla

Täytäntöönpanovaltiossa määrättävät toimenpiteet

1.   Vastaanotettuaan 8 artiklan mukaisesti toimitetun eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä tunnustettava tuo määräys ja tehtävä päätös minkä tahansa sellaisen toimenpiteen määräämisestä, joka olisi vastaavanlaisessa tapauksessa sen kansallisen lainsäädännön mukaan käytettävissä suojeltavan henkilön suojelemisen varmistamiseksi, jollei se päätä vedota johonkin 10 artiklassa tarkoitettuun perusteeseen kieltäytyä tunnustamisesta. Täytäntöönpanovaltio voi kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti soveltaa rikosoikeudellisia, hallinnollisia tai yksityisoikeudellisia toimenpiteitä.

2.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen 1 kohdan mukaisesti määräämän toimenpiteen ja minkä tahansa muun 11 artiklassa tarkoitetun myöhemmän päätöksen perusteella toteutetun toimenpiteen on vastattava mahdollisimman pitkälle määräyksen antaneessa valtiossa määrättyä suojelutoimenpidettä.

3.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava vaaraa aiheuttavalle henkilölle, määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle sekä suojeltavalle henkilölle kaikki 1 kohdan mukaisesti määrätyistä toimenpiteistä sekä tällaisen toimenpiteen rikkomisen mahdollisista oikeudellisista seuraamuksista, joista säädetään kansallisessa laissa ja 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Suojeltavan henkilön osoitetta tai muita yhteystietoja ei saa paljastaa vaaraa aiheuttavalle henkilölle, elleivät tällaiset tiedot ole välttämättömiä 1 kohdan mukaisesti määrätyn toimenpiteen täytäntöön panemiseksi.

4.   Jos täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen katsoo, että eurooppalaisen suojelumääräyksen mukana 7 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot ovat puutteellisia, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle millä tahansa tavalla, josta jää kirjallinen todiste, ja määrättävä sille kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa toimittaa puuttuvat tiedot on toimitettava.

10 artikla

Perusteet kieltäytyä eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisesta

1.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen voi kieltäytyä tunnustamasta eurooppalaista suojelumääräystä seuraavissa olosuhteissa:

| a) | eurooppalainen suojelumääräys on puutteellinen, tai sitä ei ole täydennetty täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen asettamassa määräajassa; |
| --- | --- |

a)

eurooppalainen suojelumääräys on puutteellinen, tai sitä ei ole täydennetty täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen asettamassa määräajassa;

| b) | edellä 5 artiklassa säädetyt vaatimukset eivät täyty; |
| --- | --- |

b)

edellä 5 artiklassa säädetyt vaatimukset eivät täyty;

| c) | suojelutoimenpide liittyy tekoon, joka ei ole täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan rikos; |
| --- | --- |

c)

suojelutoimenpide liittyy tekoon, joka ei ole täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan rikos;

| d) | suojelu johtuu sellaisen rangaistuksen tai toimenpiteen täytäntöönpanosta, joka kuuluu täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan armahduksen piiriin ja joka liittyy tekoon tai menettelyyn, joka kuuluu tuon lainsäädännön mukaan sen toimivaltaan; |
| --- | --- |

d)

suojelu johtuu sellaisen rangaistuksen tai toimenpiteen täytäntöönpanosta, joka kuuluu täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan armahduksen piiriin ja joka liittyy tekoon tai menettelyyn, joka kuuluu tuon lainsäädännön mukaan sen toimivaltaan;

| e) | vaaraa aiheuttavalle henkilölle myönnetään täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä koskemattomuus, mikä tekee mahdottomaksi toimenpiteiden määräämisen eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella; |
| --- | --- |

e)

vaaraa aiheuttavalle henkilölle myönnetään täytäntöönpanovaltion lainsäädännössä koskemattomuus, mikä tekee mahdottomaksi toimenpiteiden määräämisen eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella;

| f) | syyteoikeus vaaraa aiheuttavaa henkilöä vastaan on täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan vanhentunut sen teon tai menettelyn osalta, johon liittyen suojelutoimenpide on määrätty, jos teko tai menettely kyseisen valtion kansallisen lain mukaan kuuluu sen toimivaltaan; |
| --- | --- |

f)

syyteoikeus vaaraa aiheuttavaa henkilöä vastaan on täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan vanhentunut sen teon tai menettelyn osalta, johon liittyen suojelutoimenpide on määrätty, jos teko tai menettely kyseisen valtion kansallisen lain mukaan kuuluu sen toimivaltaan;

| g) | eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustaminen olisi ne bis in idem -periaatteen vastaista; |
| --- | --- |

g)

eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustaminen olisi ne bis in idem -periaatteen vastaista;

| h) | vaaraa aiheuttavaa henkilöä ei täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan voida asianomaisen henkilön iän johdosta asettaa rikosoikeudelliseen vastuuseen teosta tai menettelystä, johon liittyen suojelutoimenpide on määrätty; |
| --- | --- |

h)

vaaraa aiheuttavaa henkilöä ei täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan voida asianomaisen henkilön iän johdosta asettaa rikosoikeudelliseen vastuuseen teosta tai menettelystä, johon liittyen suojelutoimenpide on määrätty;

| i) | suojelutoimenpide liittyy rikokseen, joka täytäntöönpanovaltion lainsäädännön nojalla katsotaan tehdyksi kokonaan, pääosin tai olennaiselta osaltaan täytäntöönpanovaltion alueella. |
| --- | --- |

i)

suojelutoimenpide liittyy rikokseen, joka täytäntöönpanovaltion lainsäädännön nojalla katsotaan tehdyksi kokonaan, pääosin tai olennaiselta osaltaan täytäntöönpanovaltion alueella.

2.   Jos täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen kieltäytyy tunnustamasta eurooppalaista suojelumääräystä jollakin 1 kohdassa tarkoitetulla perusteella, sen on:

| a) | ilmoitettava viipymättä kielteinen päätöksensä ja sen perusteet määräyksen antaneelle valtiolle ja suojeltavalle henkilölle; |
| --- | --- |

a)

ilmoitettava viipymättä kielteinen päätöksensä ja sen perusteet määräyksen antaneelle valtiolle ja suojeltavalle henkilölle;

| b) | ilmoitettava tarvittaessa suojeltavalle henkilölle mahdollisuudesta pyytää suojelutoimenpiteen määräämistä täytäntöönpanovaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettava tarvittaessa suojeltavalle henkilölle mahdollisuudesta pyytää suojelutoimenpiteen määräämistä täytäntöönpanovaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| c) | ilmoitettava suojeltavalle henkilölle sellaisista soveltuvista oikeussuojakeinoista, jotka ovat täytäntöönpanovaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti käytettävissä muutoksen hakemiseen tällaiseen päätökseen. |
| --- | --- |

c)

ilmoitettava suojeltavalle henkilölle sellaisista soveltuvista oikeussuojakeinoista, jotka ovat täytäntöönpanovaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti käytettävissä muutoksen hakemiseen tällaiseen päätökseen.

11 artikla

Sovellettava laki ja täytäntöönpanovaltion toimivalta

1.   Täytäntöönpanovaltiolla, joka on tunnustanut eurooppalaisen suojelumääräyksen, on oltava toimivalta määrätä ja panna täytäntöön toimenpiteitä kyseisessä valtiossa. Täytäntöönpanovaltion lakia sovelletaan 9 artiklan 1 kohdassa säädetyn päätöksen tekemiseen ja täytäntöönpanoon, myös niitä muutoksenhakukeinoja koskevia sääntöjä, jotka koskevat täytäntöönpanovaltiossa tehtyjä eurooppalaiseen suojelumääräykseen liittyviä päätöksiä.

2.   Jos yhtä tai useampaa täytäntöönpanovaltion eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen jälkeen määräämää toimenpidettä rikotaan, täytäntöönpanovaltion toimivaltaisella viranomaisella on 1 kohdan mukaisesti toimivalta:

| a) | määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia ja toteuttaa mikä tahansa muu toimenpide tällaisen toimenpiteen rikkomisen johdosta, jos asianomainen rikkominen on täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan rikos; |
| --- | --- |

a)

määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia ja toteuttaa mikä tahansa muu toimenpide tällaisen toimenpiteen rikkomisen johdosta, jos asianomainen rikkominen on täytäntöönpanovaltion lainsäädännön mukaan rikos;

| b) | tehdä muita kuin rikosoikeudellisia päätöksiä, jotka liittyvät rikkomiseen; |
| --- | --- |

b)

tehdä muita kuin rikosoikeudellisia päätöksiä, jotka liittyvät rikkomiseen;

| c) | jos se on tarpeen, toteuttaa kiireellisiä ja väliaikaisia toimenpiteitä rikkomisen lopettamiseksi kunnes määräyksen antanut valtio on tehnyt päätöksensä. |
| --- | --- |

c)

jos se on tarpeen, toteuttaa kiireellisiä ja väliaikaisia toimenpiteitä rikkomisen lopettamiseksi kunnes määräyksen antanut valtio on tehnyt päätöksensä.

3.   Jollei kansallisella tasolla ole käytettävissä toimenpidettä, joka voitaisiin toteuttaa täytäntöönpanovaltiossa vastaavassa tapauksessa, täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista sellaisista eurooppalaisessa suojelumääräyksessä kuvatun suojelutoimenpiteen rikkomisista, joista se on tietoinen.

12 artikla

Ilmoittaminen rikkomistapauksessa

Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava määräyksen antaneen valtion tai valvontavaltion toimivaltaiselle viranomaiselle eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella toteutetun yhden tai useamman toimenpiteen rikkomisesta. Ilmoitus on tehtävä käyttäen liitteessä II esitettyä vakiolomaketta.

13 artikla

Määräyksen antaneen valtion toimivalta

1.   Määräyksen antaneen valtion toimivaltaisella viranomaisella on yksinomainen toimivalta tehdä päätökset, jotka liittyvät

| a) | suojelutoimenpiteen ja siten myös eurooppalaisen suojelumääräyksen uusimiseen, uudelleentarkasteluun, muuttamiseen, kumoamiseen ja peruuttamiseen; |
| --- | --- |

a)

suojelutoimenpiteen ja siten myös eurooppalaisen suojelumääräyksen uusimiseen, uudelleentarkasteluun, muuttamiseen, kumoamiseen ja peruuttamiseen;

| b) | vapauden menetyksen käsittävän toimenpiteen määräämiseen suojelutoimenpiteen kumoamisen seurauksena edellyttäen, että suojelutoimenpiteen soveltaminen on perustunut puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettuun tuomioon tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettuun valvontatoimia koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

b)

vapauden menetyksen käsittävän toimenpiteen määräämiseen suojelutoimenpiteen kumoamisen seurauksena edellyttäen, että suojelutoimenpiteen soveltaminen on perustunut puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettuun tuomioon tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettuun valvontatoimia koskevaan päätökseen.

2.   Edellä 1 kohdan nojalla tehtyihin päätöksiin sovelletaan määräyksen antaneen valtion lainsäädäntöä.

3.   Jos puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös on jo siirretty tai siirretään eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen jälkeen toiseen jäsenvaltioon, näissä puitepäätöksissä säädetyt myöhemmät päätökset tehdään näiden puitepäätösten asiaankuuluvien säännösten mukaisesti.

4.   Jos suojelumääräys sisältyy puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettuun tuomioon, joka on siirretty tai siirretään eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen jälkeen toiseen jäsenvaltioon, ja valvontavaltion toimivaltainen viranomainen on tehnyt myöhempiä päätöksiä, jotka vaikuttavat suojelutoimenpiteeseen sisältyviin velvollisuuksiin tai ohjeisiin tuon puitepäätöksen 14 artiklan mukaisesti, määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on tämän mukaisesti uusittava, tarkistettava, muutettava, kumottava tai peruutettava eurooppalainen suojelumääräys viipymättä.

5.   Määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava viipymättä täytäntöönpanovaltion toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista 1 tai 4 kohdan mukaisesti tehdyistä päätöksistä.

6.   Jos määräyksen antaneen valtion toimivaltainen viranomainen on kumonnut tai peruuttanut eurooppalaisen suojelumääräyksen 1 kohdan a alakohdan tai 4 kohdan mukaisesti, täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on lopetettava 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrättyjen toimenpiteiden täytäntöönpano heti, kun määräyksen antaneen valtion toimivaltainen viranomainen on ilmoittanut sille asiasta asianmukaisesti.

7.   Jos määräyksen antaneen valtion toimivaltainen viranomainen on muuttanut eurooppalaista suojelumääräystä 1 kohdan a alakohdan tai 4 kohdan mukaisesti, täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on tarvittaessa

| a) | muutettava eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella hyväksytyt toimenpiteet 9 artiklan mukaisesti; tai |
| --- | --- |

a)

muutettava eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella hyväksytyt toimenpiteet 9 artiklan mukaisesti; tai

| b) | kieltäydyttävä panemasta täytäntöön muutettua kieltoa tai rajoitusta, jos se ei kuulu 5 artiklassa tarkoitettuihin kieltoihin tai rajoituksiin tai jos eurooppalaisen suojelumääräyksen mukana 7 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot ovat puutteelliset eikä niitä ole täydennetty täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettamassa määräajassa. |
| --- | --- |

b)

kieltäydyttävä panemasta täytäntöön muutettua kieltoa tai rajoitusta, jos se ei kuulu 5 artiklassa tarkoitettuihin kieltoihin tai rajoituksiin tai jos eurooppalaisen suojelumääräyksen mukana 7 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot ovat puutteelliset eikä niitä ole täydennetty täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti asettamassa määräajassa.

14 artikla

Perusteet keskeyttää eurooppalaisen suojelumääräyksen perusteella toteutetut toimenpiteet

1.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen voi keskeyttää eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet

| a) | jos on selviä viitteitä siitä, että suojeltava henkilö ei asu tai oleskele täytäntöönpanovaltion alueella tai on poistunut tältä alueelta lopullisesti; |
| --- | --- |

a)

jos on selviä viitteitä siitä, että suojeltava henkilö ei asu tai oleskele täytäntöönpanovaltion alueella tai on poistunut tältä alueelta lopullisesti;

| b) | jos eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanemiseksi määrättyjen toimenpiteiden enimmäismääräaika on sen kansallisen lainsäädännön mukaan päättynyt; |
| --- | --- |

b)

jos eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpanemiseksi määrättyjen toimenpiteiden enimmäismääräaika on sen kansallisen lainsäädännön mukaan päättynyt;

| c) | 13 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa; tai |
| --- | --- |

c)

13 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa; tai

| d) | jos puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös siirretään täytäntöönpanovaltioon eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen jälkeen. |
| --- | --- |

d)

jos puitepäätöksen 2008/947/YOS 2 artiklassa tarkoitettu tuomio tai puitepäätöksen 2009/829/YOS 4 artiklassa tarkoitettu valvontatoimia koskeva päätös siirretään täytäntöönpanovaltioon eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen jälkeen.

2.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on viipymättä ilmoitettava tällaisesta päätöksestä määräyksen antaneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle ja mahdollisuuksien mukaan suojeltavalle henkilölle.

3.   Ennen toimenpiteiden keskeyttämistä 1 kohdan b alakohdan mukaisesti täytäntöönpanovaltion toimivaltainen viranomainen voi pyytää määräyksen antaneen valtion toimivaltaista viranomaista antamaan tietoja siitä, onko eurooppalaisessa suojelumääräyksessä annettava suojelu edelleen tarpeen kyseessä olevan tapauksen olosuhteissa. Määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on vastattava tällaiseen pyyntöön viipymättä.

15 artikla

Eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamisen ensisija

Eurooppalaisen suojelumääräyksen tunnustamiselle on annettava sama etusija, joka sille annettaisiin käsiteltäessä vastaavaa kansallista tapausta, ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet, muukaan lukien asian kiireellisyys, päivä, jona suojeltavan henkilön ennakoidaan saapuvan täytäntöönpanovaltion alueelle ja, mikäli mahdollista, suojeltavaan henkilöön kohdistuvan vaaran suuruus.

16 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten väliset neuvottelut

Määräyksen antaneen valtion ja täytäntöönpanovaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvittaessa neuvotella keskenään tämän direktiivin sujuvan ja tehokkaan soveltamisen helpottamiseksi.

17 artikla

Kielet

1.   Määräyksen antaneen valtion toimivaltaisen viranomaisen on käännettävä eurooppalainen suojelumääräys täytäntöönpanovaltion viralliselle kielelle tai jollekin sen virallisista kielistä.

2.   Täytäntöönpanovaltion toimivaltaisen viranomaisen on käännettävä 12 artiklassa tarkoitettu lomake määräyksen antaneen valtion viralliselle kielelle tai jollekin sen virallisista kielistä.

3.   Jäsenvaltio voi tämän direktiivin hyväksymisen yhteydessä tai myöhemmin ilmoittaa komissioon tallettamassaan ilmoituksessa, että se hyväksyy yhdelle tai useammalle muulle unionin viralliselle kielelle tehdyn käännöksen.

18 artikla

Kulut

Tämän direktiivin soveltamisesta aiheutuvista kuluista vastaa täytäntöönpanovaltio kansallisen oikeutensa mukaisesti, lukuun ottamatta kuluja, jotka syntyvät pelkästään määräyksen antaneen valtion alueella.

19 artikla

Suhde muihin sopimuksiin ja järjestelyihin

1.   Jäsenvaltiot voivat edelleen soveltaa tämän direktiivin voimaan tullessa voimassa olevia kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä, sikäli kuin niiden avulla voidaan edetä tämän direktiivin tavoitteita pidemmälle tai laajemmalle sekä omalta osin yksinkertaistaa tai helpottaa menettelyjä, joilla suojelutoimenpiteitä toteutetaan.

2.   Jäsenvaltiot voivat tehdä tämän direktiivin voimaantulon jälkeen kahden- tai monenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä, sikäli kuin niiden avulla voidaan soveltaa tämän direktiivin säännöksiä pidemmälti tai laajemmalti ja omalta osin yksinkertaistaa tai helpottaa menettelyjä, joilla suojelutoimenpiteitä toteutetaan.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ... päivään ...kuuta ... (10) mennessä ne 1 kohdassa tarkoitetut voimassa olevat sopimukset ja järjestelyt, joiden soveltamista ne haluavat jatkaa. Jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava komissiolle kaikista 2 kohdassa tarkoitetuista uusista sopimuksista ja järjestelyistä kolmen kuukauden kuluessa niiden allekirjoittamisesta.

20 artikla

Suhde muihin välineisiin

1.   Tämä direktiivi ei vaikuta asetuksen (EY) N:o 44/2001 eikä asetuksen (EY) N:o 2201/2003 eikä toimivallasta, sovellettavasta laista, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä vanhempainvastuuseen ja lasten suojeluun liittyvissä asioissa vuonna 1996 tehdyn Haagin yleissopimuksen eikä kansainvälisen lapsikaappauksen siviilioikeudellisista näkökohdista vuonna 1980 tehdyn Haagin yleissopimuksen soveltamiseen.

2.   Tämä direktiivi ei vaikuta puitepäätöksen 2008/ 947/YOS eikä puitepäätöksen 2009/829/YOS soveltamiseen.

21 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... päivänä ... kuuta ... (11). Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

22 artikla

Tietojen keruu

Jäsenvaltioiden on tämän direktiivin soveltamisen arvioinnin helpottamiseksi toimitettava komissiolle asiaankuuluvia tietoja kansallisten menettelyjen soveltamisesta eurooppalaiseen suojelumääräykseen, mukaan lukien ainakin tieto pyydettyjen, annettujen ja/tai tunnustettujen eurooppalaisten suojelumääräysten lukumäärästä.

23 artikla

Arviointi

Komissio toimittaa ... päivään ... kuuta ... (12) mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa säädösehdotuksia.

24 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

25 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

Tehty ...

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. joulukuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 24 päivänä marraskuuta 2011. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty ...

1

(2)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

2

(3)  EUVL L 337, 16.12.2008, s. 102.

3

(4)  EUVL L 294, 11.11.2009, s. 20.

4

(5)  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

5

(6)  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1.

6

(7)  EYVL L 48, 21.2.2003, s. 3.

7

(8)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60.

8

(9)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 130.

9

(10)  Kolme kuukautta tämän direktiivin voimaantulosta.

10

(11)  Kolme vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

11

(12)  Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulosta.

12

---

LIITE I

Image

Image

Image

Image

---

LIITE II

Image

Image

---

NEUVOSTON PERUSTELUT

I   JOHDANTO

Pysyvien edustajien komitea pani 7. tammikuuta 2010 merkille Belgian, Bulgarian, Viron, Espanjan, Ranskan, Italian, Unkarin, Puolan, Portugalin, Romanian, Suomen ja Ruotsin esittämän aloitteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eurooppalaisesta suojelumääräyksestä (17513/09 COPEN 247 + COR 1 + ADD 1 REV 1 + ADD 2 REV 1).

Neuvosto (oikeus- ja sisäasiat) totesi 4. kesäkuuta 2010, että tekstillä oli riittävästi kannatusta Euroopan parlamentin kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi (10384/10 COPEN 127 CODEC 498).

Puheenjohtajavaltio aloitti keskustelut Euroopan parlamentin ja komission edustajien kanssa, jotta tekstistä päästäisiin yhteisymmärrykseen ensimmäisessä käsittelyssä. Yhteisymmärrykseen ei kuitenkaan päästy, ja Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa 14. joulukuuta 2010.

Neuvoston valmistelevissa elimissä käytyjen keskustelujen jälkeen Euroopan parlamentin kanssa käytiin 20. syyskuuta 2011 uusi kolmikantakeskustelu ja säädöksen tekstistä päästiin alustavaan yhteisymmärrykseen.

II   NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ERITTELY

Jotta saataisiin riittävä kannatus neuvostossa, Euroopan parlamentin kanssa käydyissä neuvotteluissa on sovittu seuraavista muutoksista tekstiin:

| a) | Säädöksen soveltamisala on osittain määritelty uudelleen siten, että luodaan tiiviimpi kytkös eurooppalaisen suojelumääräyksen antamismahdollisuuden ja rikoksen välillä (1 artikla). Tällä muutoksella pyritään selventämään säädöksen yhteys SEUT 82 artiklan 1 kohdan tarjoamaan oikeusperustaan. |
| --- | --- |

a)

Säädöksen soveltamisala on osittain määritelty uudelleen siten, että luodaan tiiviimpi kytkös eurooppalaisen suojelumääräyksen antamismahdollisuuden ja rikoksen välillä (1 artikla). Tällä muutoksella pyritään selventämään säädöksen yhteys SEUT 82 artiklan 1 kohdan tarjoamaan oikeusperustaan.

| b) | Samaa tarkoitusta varten on todettu lisäksi, että eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana olevan suojelutoimenpiteen on oltava seurausta rikosasioissa annetusta päätöksestä (2 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

b)

Samaa tarkoitusta varten on todettu lisäksi, että eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana olevan suojelutoimenpiteen on oltava seurausta rikosasioissa annetusta päätöksestä (2 artiklan 2 kohta).

| c) | Jotta säädös on sovitettavissa mahdollisimman laajalti rikoksen uhrien suojelua koskeviin erilaisiin kansallisiin järjestelmiin, on myös todettu, että kunhan edellä mainitut ehdot täyttävät, eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana olevan suojelutoimenpiteen määräävän viranomaisen luonteella ei ole väliä (johdanto-osan 9 kappale), ja että eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi panna sen täytäntöön oman kansallisen järjestelmänsä erityispiirteiden mukaisesti hallinnollisella, siviili- tai rikosoikeudellisella menettelyllä (9 artikla). |
| --- | --- |

c)

Jotta säädös on sovitettavissa mahdollisimman laajalti rikoksen uhrien suojelua koskeviin erilaisiin kansallisiin järjestelmiin, on myös todettu, että kunhan edellä mainitut ehdot täyttävät, eurooppalaisen suojelumääräyksen perustana olevan suojelutoimenpiteen määräävän viranomaisen luonteella ei ole väliä (johdanto-osan 9 kappale), ja että eurooppalaisen suojelumääräyksen täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi panna sen täytäntöön oman kansallisen järjestelmänsä erityispiirteiden mukaisesti hallinnollisella, siviili- tai rikosoikeudellisella menettelyllä (9 artikla).

| d) | Direktiivin johdanto-osan kappaleet on mukautettu vastaavasti. |
| --- | --- |

d)

Direktiivin johdanto-osan kappaleet on mukautettu vastaavasti.

| e) | Uusi kohta on lisätty 13 artiklaan (ks. 4 kohta), jossa selvennetään eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen ja valvontatoimenpiteitä ja vaihtoehtoisia seuraamuksia koskevien päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun neuvoston puitepäätöksen 2008/947/YOS mukaisten menettelyjen välistä suhdetta. |
| --- | --- |

e)

Uusi kohta on lisätty 13 artiklaan (ks. 4 kohta), jossa selvennetään eurooppalaisen suojelumääräyksen antamisen ja valvontatoimenpiteitä ja vaihtoehtoisia seuraamuksia koskevien päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun neuvoston puitepäätöksen 2008/947/YOS mukaisten menettelyjen välistä suhdetta.

III   PÄÄTELMÄT

Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä käydyissä neuvotteluissa komission avustuksella aikaansaatu kompromissi. Neuvosto (oikeus- ja sisäasiat) pani 23. syyskuuta 2011 merkille ehdotuksen yhteisymmärrykseksi ja vahvisti olevansa valmis hyväksymään uuden tekstin. Euroopan parlamentin LIBE- ja FEMM-valiokunnat päättivät 4. lokakuuta 2011 valtuuttaa puheenjohtajansa kirjoittamaan pysyvien edustajien komitean puheenjohtajalle kirjeen, jossa todetaan, että jos neuvosto lähettää virallisesti parlamentille kantansa siinä muodossa kuin se on kyseisen kirjeen liitteessä, he suosittelevat valiokunnan puheenjohtajan ominaisuudessa täysistunnolle, että neuvoston kanta hyväksytään tarkistuksitta parlamentin toisessa käsittelyssä lingvistijuristien viimeisteltyä sen.

Pysyvien edustajien komitea vahvisti 6. lokakuuta yhteisymmärryksen, jotta teksti voidaan esittää poliittisen yhteisymmärryksen hyväksymiseksi neuvostossa.

---