# Eiropas Savienības C 30/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 30 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 10. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 30

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 10. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2007/C 030/01 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 030/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2007/C 030/01

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2007/C 030/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

4

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 030/03 | Euro maiņas kurss | 7 |
| 2007/C 030/04 | Zaļā Grāmata — Eiropas Savienības pilsoņu diplomātiskā un konsulārā aizsardzība trešās valstīs (Iesniegusi Komisija) | 8 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 030/03

Euro maiņas kurss

7

2007/C 030/04

Zaļā Grāmata — Eiropas Savienības pilsoņu diplomātiskā un konsulārā aizsardzība trešās valstīs (Iesniegusi Komisija)

8

| | V   Atzinumi un paziņojumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 030/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 14 |

V   Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 030/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 10.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 30/1

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 30/01)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 290/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Cataluña |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Modificación del régimen de ayudas N 500/2004 “Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos” |
| Juridiskais pamats | Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero, Resolución 868/2006 de 30 de marzo de 2006 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 60 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 65 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2007. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 290/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Cataluña

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Modificación del régimen de ayudas N 500/2004 “Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos”

Juridiskais pamats

Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero, Resolución 868/2006 de 30 de marzo de 2006

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 60 milj EUR

Atbalsta intensitāte

65 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2007.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 292/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Cataluña |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Modificación del régimen de ayudas N 498/2004 “Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos” |
| Juridiskais pamats | Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Garantija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 7 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 21 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 65 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2007. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 292/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Cataluña

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Modificación del régimen de ayudas N 498/2004 “Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos”

Juridiskais pamats

Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Garantija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 7 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 21 milj EUR

Atbalsta intensitāte

65 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2007.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 328/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Cataluña |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Modificación del régimen de ayudas N 361/2005 “Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos” |
| Juridiskais pamats | Orden TRI/97/2006, Resolución 869/2006 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija, Garantija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 2,2 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 65 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 328/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Cataluña

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Modificación del régimen de ayudas N 361/2005 “Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos”

Juridiskais pamats

Orden TRI/97/2006, Resolución 869/2006

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija, Garantija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 2,2 milj EUR

Atbalsta intensitāte

65 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 611/06 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Programm zur Innovationsförderung vom 2. Juni 2006 |
| Juridiskais pamats | Bundeshaushaltsordnung; Programm zur Innovationsförderung; Standardrichtlinien |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 20 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 85 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2.6.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| Projektträger Innovationsförderung |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 611/06

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Programm zur Innovationsförderung vom 2. Juni 2006

Juridiskais pamats

Bundeshaushaltsordnung; Programm zur Innovationsförderung; Standardrichtlinien

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 20 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 85 milj EUR

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

Līdz 2.6.2012.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Projektträger Innovationsförderung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 690/06 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Freie Hansestadt Bremen |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | FuE-Verbundprogramm; Pilotanlagen |
| Juridiskais pamats | — | Landeshaushaltsordnung, inkl. Verwaltungsvorschriften |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 690/06

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Freie Hansestadt Bremen

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

FuE-Verbundprogramm; Pilotanlagen

Juridiskais pamats

—

Landeshaushaltsordnung, inkl. Verwaltungsvorschriften

| — | Richtlinie zur Förderung von Pilotprojekten |
| --- | --- |

—

Richtlinie zur Förderung von Pilotprojekten

| — | Richtlinie zur Förderung von Verbundprojekten zwischen Wirtschaft und Wissenschaft |
| --- | --- |

—

Richtlinie zur Förderung von Verbundprojekten zwischen Wirtschaft und Wissenschaft

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 5 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 30 milj EUR

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2012.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Freie Hansestadt Bremen

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 10.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 30/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 30/4

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 30/02)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 376/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Canarias |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Zona Especial Canaria |
| Juridiskais pamats | Borrador de anteproyecto de Ley por el que se modifica el titulo V de la Ley 19/1994, de 16 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Nodokļu likmes samazinājums |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 261 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Papildu informācija | Pienākums iesniegt Komisijai gada ziņojumu par īstenošanu |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 376/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Canarias

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Zona Especial Canaria

Juridiskais pamats

Borrador de anteproyecto de Ley por el que se modifica el titulo V de la Ley 19/1994, de 16 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Nodokļu likmes samazinājums

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 261 milj EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerio de Economía y Hacienda

Papildu informācija

Pienākums iesniegt Komisijai gada ziņojumu par īstenošanu

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 377/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Canarias |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Régimen Económico y Fiscal de Canarias — Artículos 25, 26 y 27 |
| Juridiskais pamats | Borrador de Anteproyecto de Ley por el que se modifica el capítulo II del título IV de la Ley 19/1994 de 6 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta forma | Nodokļu likmes samazinājums |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms 6 873 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Papildu informācija | Pienākums iesniegt Komisijai gada ziņojumu par īstenošanu |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 377/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Canarias

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Régimen Económico y Fiscal de Canarias — Artículos 25, 26 y 27

Juridiskais pamats

Borrador de Anteproyecto de Ley por el que se modifica el capítulo II del título IV de la Ley 19/1994 de 6 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta forma

Nodokļu likmes samazinājums

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms 6 873 milj EUR

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministerio de Economía y Hacienda

Papildu informācija

Pienākums iesniegt Komisijai gada ziņojumu par īstenošanu

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 514/06 |
| Dalībvalsts | Austrija |
| Reģions | Tyrol |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Infrastrukturförderung des Landes Tirol 2007-13; Schwerpunkt “Errichtung von Biomasse-Nahwärme Anlagen” |
| Juridiskais pamats | 1) | Basisrichtl. für das Infrastrukturförderungsp. L. Tirol 2007-13 |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 514/06

Dalībvalsts

Austrija

Reģions

Tyrol

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Infrastrukturförderung des Landes Tirol 2007-13; Schwerpunkt “Errichtung von Biomasse-Nahwärme Anlagen”

Juridiskais pamats

1)

Basisrichtl. für das Infrastrukturförderungsp. L. Tirol 2007-13

| 2) | Schwerpunkt Errichtung von Biomasse Nahwärme-Anlagen |
| --- | --- |

2)

Schwerpunkt Errichtung von Biomasse Nahwärme-Anlagen

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 7 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 50 milj EUR

Atbalsta intensitāte

40 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2007.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Amt der Tiroler Landesregierung, Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.12.2006. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 704/06 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Thüringen |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Richtlinie zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Juridiskais pamats | Thüringer Landeshaushaltsordnung, insb. Art. 23, 44; Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 u. 44; Richtlinie zur Einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi 13 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 13 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 70 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2007. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit; Max Reger-Str. 4-8; D-99096 Erfurt |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.12.2006.

Atbalsta Nr.

N 704/06

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Thüringen

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Richtlinie zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Juridiskais pamats

Thüringer Landeshaushaltsordnung, insb. Art. 23, 44; Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 u. 44; Richtlinie zur Einzelbetrieblichen Technologieförderung

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi 13 milj EUR; Kopējais plānotais atbalsta apjoms 13 milj EUR

Atbalsta intensitāte

70 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2007.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit; Max Reger-Str. 4-8; D-99096 Erfurt

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 12.1.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 777/06 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | País Vasco |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Prorrogación del régimen BIDERATU de ayudas regionales a la reestructuración de PYME en crisis |
| Juridiskais pamats | Decreto 300/2000 — (BOPV 249, 30.12.2000.) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 27 milj EUR |
| Atbalsta intensitāte | 33 % |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2009. |
| Tautsaimniecības nozares | — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Gobierno regional del País Vasco |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

12.1.2007.

Atbalsta Nr.

N 777/06

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

País Vasco

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Prorrogación del régimen BIDERATU de ayudas regionales a la reestructuración de PYME en crisis

Juridiskais pamats

Decreto 300/2000 — (BOPV 249, 30.12.2000.)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: 27 milj EUR

Atbalsta intensitāte

33 %

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2009.

Tautsaimniecības nozares

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Gobierno regional del País Vasco

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Komisija

| 10.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 30/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 30/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 9. februāris

(2007/C 30/03)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3007 |
| JPY | Japānas jēna | 158,06 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4531 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,66755 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0933 |
| CHF | Šveices franks | 1,6249 |
| ISK | Islandes krona | 88,20 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1310 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5791 |
| CZK | Čehijas krona | 28,245 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 253,00 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6965 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8879 |
| RON | Rumānijas leja | 3,3800 |
| SKK | Slovākijas krona | 34,590 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8209 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6751 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5296 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1642 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9053 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9939 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 215,50 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,3250 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,0773 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3750 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 774,59 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5444 |
| PHP | Filipīnu peso | 62,824 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,2720 |
| THB | Taizemes bats | 44,158 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3007

JPY

Japānas jēna

158,06

DKK

Dānijas krona

7,4531

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,66755

SEK

Zviedrijas krona

9,0933

CHF

Šveices franks

1,6249

ISK

Islandes krona

88,20

NOK

Norvēģijas krona

8,1310

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5791

CZK

Čehijas krona

28,245

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

253,00

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6965

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8879

RON

Rumānijas leja

3,3800

SKK

Slovākijas krona

34,590

TRY

Turcijas lira

1,8209

AUD

Austrālijas dolārs

1,6751

CAD

Kanādas dolārs

1,5296

HKD

Hongkongas dolārs

10,1642

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9053

SGD

Singapūras dolārs

1,9939

KRW

Dienvidkorejas vons

1 215,50

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,3250

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,0773

HRK

Horvātijas kuna

7,3750

IDR

Indonēzijas rūpija

11 774,59

MYR

Malaizijas ringits

4,5444

PHP

Filipīnu peso

62,824

RUB

Krievijas rublis

34,2720

THB

Taizemes bats

44,158

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 10.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 30/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 30/8

---

ZAĻĀ GRĀMATA

Eiropas Savienības pilsoņu diplomātiskā un konsulārā aizsardzība trešās valstīs

(Iesniegusi Komisija)

(2007/C 30/04)

1.   IEVADS

| 1.1. | Saskaņā ar Eiropas Kopienas (še turpmāk EK) dibināšanas līguma 20. pantu ikvienam Eiropas Savienības pilsonim trešās valsts teritorijā, kurā nav vēstniecības vai konsulārā dienesta tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem.
  Lēmumā 95/553/EK (1) ir norādīts dalībvalstu iespējamo palīdzību saraksts šādos gadījumos:






  — | apcietinājuma vai aizturēšanas gadījumā; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Saskaņā ar Eiropas Kopienas (še turpmāk EK) dibināšanas līguma 20. pantu ikvienam Eiropas Savienības pilsonim trešās valsts teritorijā, kurā nav vēstniecības vai konsulārā dienesta tai dalībvalstij, kuras pilsonis viņš ir, ir tiesības uz jebkuras citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem.

Lēmumā 95/553/EK (1) ir norādīts dalībvalstu iespējamo palīdzību saraksts šādos gadījumos:

—

apcietinājuma vai aizturēšanas gadījumā;

| — | smags nelaimes gadījums vai smagas saslimšanas gadījumā; |
| --- | --- |

—

smags nelaimes gadījums vai smagas saslimšanas gadījumā;

| — | vardarbīga nozieguma upuriem; |
| --- | --- |

—

vardarbīga nozieguma upuriem;

| — | pilsoņa nāves gadījumā; |
| --- | --- |

—

pilsoņa nāves gadījumā;

| — | palīdzība pilsonim, kas nonācis briesmās, vai |
| --- | --- |

—

palīdzība pilsonim, kas nonācis briesmās, vai

| — | viņa repatriācija. |
| --- | --- |

—

viņa repatriācija.

Turklāt tajā ir paredzētas procedūras, kas saistītas ar avansa maksājumiem pilsoņiem, kas nonākuši grūtībās.

Iepriekš minētais saraksts nav visaptverošs. Lēmumā ir precizēts, ka pilsonis var lūgt aizsardzību citos gadījumos, kuros nekavējoties ir jāsniedz palīdzība grūtībās esošam pilsonim, ciktāl tas ir dalībvalstu pilnvarās.

Turklāt jo īpaši, lai organizētu informāciju apmaiņu par valstu labo praksi, ES Padomē tika izveidota darba grupa (“COCON”), kas atbildīga par konsulāro sadarbību. Tā nesen 2006. gada jūnijā izstrādāja vadlīnijas Eiropas pilsoņu aizsardzībai trešās valstīs (2). Šīs vadlīnijas nav saistošas un tajās likts uzsvars uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, paredzot ciešu sadarbību, kurai pievienojas Komisijas delegācijas (3).

| 1.2. | Komisija vairāku iemeslu dēļ vēlas iesniegt pārdomu virzienus, kas paredz stiprināt šo pilsoņu aizsardzību:






  — | Nicā 2000. gada 7. decembrī proklamētās Pamattiesību hartas 46. pantā tiesības uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību ir noteiktas kā Eiropas pilsoņa pamattiesības; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Komisija vairāku iemeslu dēļ vēlas iesniegt pārdomu virzienus, kas paredz stiprināt šo pilsoņu aizsardzību:

—

Nicā 2000. gada 7. decembrī proklamētās Pamattiesību hartas 46. pantā tiesības uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību ir noteiktas kā Eiropas pilsoņa pamattiesības;

| — | Lēmumā 95/553/EK paredzēts, ka lēmumu pārskata piecu gadu laikā pēc tā stāšanās spēkā, t.i. 2002. gada maijā; |
| --- | --- |

—

Lēmumā 95/553/EK paredzēts, ka lēmumu pārskata piecu gadu laikā pēc tā stāšanās spēkā, t.i. 2002. gada maijā;

| — | Komisija 2007. gadā iesniegs savu 5. ziņojumu par Eiropas Savienības pilsonību, kurā, iespējams, tiks paziņotas iniciatīvas attiecībā uz tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību; |
| --- | --- |

—

Komisija 2007. gadā iesniegs savu 5. ziņojumu par Eiropas Savienības pilsonību, kurā, iespējams, tiks paziņotas iniciatīvas attiecībā uz tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību;

| — | Komisijas 2006. gada jūnija paziņojums par Hāgas programmas īstenošanu (4) izvirzīja dažus ieteikumus par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada jūnija paziņojums par Hāgas programmas īstenošanu (4) izvirzīja dažus ieteikumus par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību;

| — | vajadzība definēt konsulārās un diplomātiskās aizsardzības saistību ar citam jomām (civilā aizsardzība, palīdzība krīzes situācijās, humānā palīdzība), kas tika uzsvērta 2006. gada 9. maijaMichel Barnier iesniegtajā ziņojumā (5) (še turpmāk “Barnier ziņojums”) |
| --- | --- |

—

vajadzība definēt konsulārās un diplomātiskās aizsardzības saistību ar citam jomām (civilā aizsardzība, palīdzība krīzes situācijās, humānā palīdzība), kas tika uzsvērta 2006. gada 9. maijaMichel Barnier iesniegtajā ziņojumā (5) (še turpmāk “Barnier ziņojums”)

| 1.3. | Diplomātiskā un konsulārā aizsardzība var attiekties gan uz individuāliem, gan uz kolektīviem gadījumiem. |
| --- | --- |

1.3.

Diplomātiskā un konsulārā aizsardzība var attiekties gan uz individuāliem, gan uz kolektīviem gadījumiem.

| 1.4. | Lai rastu risinājumu krīzes situācijās, tādās kā dabas katastrofa, terora akts, pandēmija vai militārs konflikts, Eiropas Savienības rīcībā ir virkne instrumentu:






  — | civilās aizsardzības mehānisms, ko var īstenot gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Lai rastu risinājumu krīzes situācijās, tādās kā dabas katastrofa, terora akts, pandēmija vai militārs konflikts, Eiropas Savienības rīcībā ir virkne instrumentu:

—

civilās aizsardzības mehānisms, ko var īstenot gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās;

| — | humānā palīdzība civiliedzīvotājiem, kurus skārusi katastrofa ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

—

humānā palīdzība civiliedzīvotājiem, kurus skārusi katastrofa ārpus Eiropas Savienības;

| — | specifiski instrumenti, lai risinātu krīzes situācijas, piemēram, ātrās reaģēšanas mehānisms; |
| --- | --- |

—

specifiski instrumenti, lai risinātu krīzes situācijas, piemēram, ātrās reaģēšanas mehānisms;

| — | civilās misijas krīzes pārvarēšanai ārējās, drošības un aizsardzības politikas ietvaros. |
| --- | --- |

—

civilās misijas krīzes pārvarēšanai ārējās, drošības un aizsardzības politikas ietvaros.

Visiem šiem instrumentiem ir nepieciešama cieša sadarbība starp Padomi un Komisiju, lai nodrošinātu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ārējo darbību saskaņotību.

Šīs palīdzības jomas var tikt lietderīgi papildinātas ar EK Līguma 20. pantā paredzētās pilsoņu aizsardzības stiprināšanu.

| 1.5. | EK Līguma 20. pants kļūst īpaši nozīmīgs, ņemot vērā to, ka palielinās Eiropas Savienības pilsoņu ceļojumu skaits uz trešām valstīm (6), kā arī to, ka palielinās to pilsoņu skaits, kuri apmetas uz dzīvi šajās valstīs. Turklāt dalībvalstīm nav visām pastāvīgas un pieejamas pārstāvniecības visās trešās valstīs.
  Šobrīd ir tikai trīs valstis, kurās ir pārstāvētas visas dalībvalstis. Ķīnas Tautas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis, un no 167 trešām valstīm 107 valstīs ir pārstāvētas ne vairāk par 10 dalībvalstīm (7). Šī situācija kļuva vēl skaidrāk redzama 2004. gada beigās, kad cunami skāra Dienvidaustrumāziju un kad lielākai daļai dalībvalstu nebija pārstāvniecības dažādās valstīs, kuras cieta šajā katastrofā. Tādējādi 17 dalībvalstis ir pārstāvētas Taizemē, bet tikai 6 dalībvalstis ir pārstāvētas Šrilankā un 3 Brunejā. Libānas konfliktā 2006. gada jūlijā arī kļuva redzams, ka ne visām dalībvalstīm bija pastāvīga un pieejama pārstāvniecība šajā valstī. Turklāt Barnier ziņojumā norādīts, ka Eiropas Savienības klātbūtne ar Eiropas Komisijas delegāciju starpniecību ir nodrošināta valstīs, kurās dažreiz ir tikai nedaudzu valstu pārstāvniecību. Lai arī šīm delegācijām nav konsulāru pilnvaru, tās varētu ņemt vērā kopīgās pūlēs resursu apvienošanai. |
| --- | --- |

1.5.

EK Līguma 20. pants kļūst īpaši nozīmīgs, ņemot vērā to, ka palielinās Eiropas Savienības pilsoņu ceļojumu skaits uz trešām valstīm (6), kā arī to, ka palielinās to pilsoņu skaits, kuri apmetas uz dzīvi šajās valstīs. Turklāt dalībvalstīm nav visām pastāvīgas un pieejamas pārstāvniecības visās trešās valstīs.

Šobrīd ir tikai trīs valstis, kurās ir pārstāvētas visas dalībvalstis. Ķīnas Tautas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis, un no 167 trešām valstīm 107 valstīs ir pārstāvētas ne vairāk par 10 dalībvalstīm (7). Šī situācija kļuva vēl skaidrāk redzama 2004. gada beigās, kad cunami skāra Dienvidaustrumāziju un kad lielākai daļai dalībvalstu nebija pārstāvniecības dažādās valstīs, kuras cieta šajā katastrofā. Tādējādi 17 dalībvalstis ir pārstāvētas Taizemē, bet tikai 6 dalībvalstis ir pārstāvētas Šrilankā un 3 Brunejā. Libānas konfliktā 2006. gada jūlijā arī kļuva redzams, ka ne visām dalībvalstīm bija pastāvīga un pieejama pārstāvniecība šajā valstī. Turklāt Barnier ziņojumā norādīts, ka Eiropas Savienības klātbūtne ar Eiropas Komisijas delegāciju starpniecību ir nodrošināta valstīs, kurās dažreiz ir tikai nedaudzu valstu pārstāvniecību. Lai arī šīm delegācijām nav konsulāru pilnvaru, tās varētu ņemt vērā kopīgās pūlēs resursu apvienošanai.

| 1.6. | Saskaroties ar ierobežotiem dalībvalstu konsulārajiem un diplomātiskajiem tīkliem, izrādās, ka pašreizējais acquis communautaire ir maz attīstīts un šajā jomā to veido tikai Lēmums 95/553/EK un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm COCON ietvaros.
  Tomēr pilsoņi pieprasa Eiropas dimensijas stiprināšanu. Šajā saistībā nesena Eirobarometra aptauja (8) parādīja to, ka pilsoņi nezina savas tiesības un tajā pašā laikā ļoti gaida Eiropas rīcību šajā jomā. Turklāt var secināt, ka puse no Eiropas Savienībā dzīvojošām personām plāno ceļot uz kādu no trešām valstīm nākamo trīs gadu laikā un ka tikai 23 % no tām apstiprina, ka zina iespējas, ko piedāvā EK Līguma 20. pants. tajā pašā laikā 17 % domā, ka ir iespējams lūgt aizsardzību Komisijas delegācijās.
  Visbeidzot, Komisija 2006. gada 10. maija paziņojumā “Pilsoņu programma” (9) Eiropadomei uzsvēra, no vienas puses, Eiropas Savienības vajadzību attīstīt sadarbību konsulārajās lietās, lai labāk aizsargātu Eiropas pilsoņus trešās valstīs, un, no otras puses, dot iespēju ikvienam pilsonim zināt savas tiesības un varēt tām pilnībā piekļūt.

  Komisija ierosina darbības virzienus, lai uzlabotu pilsoņu informēšanu un lai pārdomātu aizsardzības apjomu, ko vajadzētu tiem nodrošināt, struktūras un resursus, kam vajadzētu būt Eiropas Savienības rīcībā šajā jomā, un attiecības, kas jāattīsta ar trešo valstu valsts iestādēm. |
| --- | --- |

1.6.

Saskaroties ar ierobežotiem dalībvalstu konsulārajiem un diplomātiskajiem tīkliem, izrādās, ka pašreizējais acquis communautaire ir maz attīstīts un šajā jomā to veido tikai Lēmums 95/553/EK un informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm COCON ietvaros.

Tomēr pilsoņi pieprasa Eiropas dimensijas stiprināšanu. Šajā saistībā nesena Eirobarometra aptauja (8) parādīja to, ka pilsoņi nezina savas tiesības un tajā pašā laikā ļoti gaida Eiropas rīcību šajā jomā. Turklāt var secināt, ka puse no Eiropas Savienībā dzīvojošām personām plāno ceļot uz kādu no trešām valstīm nākamo trīs gadu laikā un ka tikai 23 % no tām apstiprina, ka zina iespējas, ko piedāvā EK Līguma 20. pants. tajā pašā laikā 17 % domā, ka ir iespējams lūgt aizsardzību Komisijas delegācijās.

Visbeidzot, Komisija 2006. gada 10. maija paziņojumā “Pilsoņu programma” (9) Eiropadomei uzsvēra, no vienas puses, Eiropas Savienības vajadzību attīstīt sadarbību konsulārajās lietās, lai labāk aizsargātu Eiropas pilsoņus trešās valstīs, un, no otras puses, dot iespēju ikvienam pilsonim zināt savas tiesības un varēt tām pilnībā piekļūt.

Komisija ierosina darbības virzienus, lai uzlabotu pilsoņu informēšanu un lai pārdomātu aizsardzības apjomu, ko vajadzētu tiem nodrošināt, struktūras un resursus, kam vajadzētu būt Eiropas Savienības rīcībā šajā jomā, un attiecības, kas jāattīsta ar trešo valstu valsts iestādēm.

2.   PILSOŅU INFORMĒŠANA

Ir nepieciešams nodrošināt labāku pilsoņu informēšanu konsulārās aizsardzības jomā.

Šajā nolūkā Komisija ierosina vairākus pasākumus — daži no tiem ir īstermiņa, bet citiem nepieciešama kompleksāka lēmuma pieņemšana Eiropas līmenī.

2.1.   Informēšana par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību

Iestādēm un dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt periodisku pilsoņu informēšanu un tās profesionālās vides informēšanu, kas saistīta ar personu pārvadāšanu, piemēram, ceļojumu aģentūras.

Kā piemēru varētu minēt informācijas brošūru izplatīšanu, afišu izlikšanu tādās vietās kā lidostas, ostas, stacijas vai pasu izsniegšanas biroji, informāciju tīmekļa vietnē “Europa” un Komisijas delegāciju trešās valstīs tīmekļa vietnē. Kā citu piemēru varētu minēt tālruņa zvanus vai e-pastus, ko varētu nosūtīt EUROPE DIRECT
   (10) un kas pilsoņiem ļautu uzdot jautājumus par konsulāro un diplomātisko aizsardzību trešās valstīs.

Ierosinātās darbības:

| — | Brošūru izplatīšana, tostarp profesionālā vidē, kas saistīta ar šo jomu. |
| --- | --- |

—

Brošūru izplatīšana, tostarp profesionālā vidē, kas saistīta ar šo jomu.

| — | Informācijas ievietošana tīmekļa vietnē “Europa” un Komisijas delegāciju trešās valstīs tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

—

Informācijas ievietošana tīmekļa vietnē “Europa” un Komisijas delegāciju trešās valstīs tīmekļa vietnē.

| — | Afišu izvietošana lidostās, ostās, stacijās vai jebkurā citā piemērotā vietā. |
| --- | --- |

—

Afišu izvietošana lidostās, ostās, stacijās vai jebkurā citā piemērotā vietā.

| — | Pilsoņu informēšanas dienesti. |
| --- | --- |

—

Pilsoņu informēšanas dienesti.

2.2.   Informēšana par dalībvalstu pārstāvniecību trešās valstīs

Ja trešā valstī, uz kuru dodas pilsonis, nav viņa valsts vēstniecības vai konsulārās pārstāvniecības, tad pilsoņa rīcībā ir jābūt informācijai par citu dalībvalstu vēstniecībām un konsulārajām pārstāvniecībām minētajā valstī.

Komisija uzskata, ka ar dalībvalstu palīdzību tā varētu uzņemties īstenot šādu informēšanas darbu. Šajā nolūkā dalībvalstīm varētu lūgt iesniegt Komisijai atjauninātu sarakstu, kurā būtu minētas to vēstniecības un konsulāti un to koordinātas.

Ierosinātā darbība:

| — | Katrā trešā valstī pārstāvēto dalībvalstu vēstniecību un konsulāro dienestu koordinātu publicēšana un atjaunināšana. |
| --- | --- |

—

Katrā trešā valstī pārstāvēto dalībvalstu vēstniecību un konsulāro dienestu koordinātu publicēšana un atjaunināšana.

2.3.   Pases kā informācijas līdzekļa izmantošana.

Barnier ziņojumā tika ierosināts, lai visās pasēs būtu EK Līguma 20. panta atveidojums

ES Padomes prezidentūra savā 2006. gada 15. jūnija ziņojumā Eiropadomei (11) aicināja dalībvalstis atveidot pasēs EK Līguma 20. pantu.

Komisija uzskata, ka tas būtu efektīvs līdzeklis, lai pilsoņiem atgādinātu viņu tiesības.

Ierosinātā darbība:

| — | Komisijas ieteikuma, kurš aicina dalībvalsti atveidot pasēs EK Līguma 20. pantu, pieņemšana. |
| --- | --- |

—

Komisijas ieteikuma, kurš aicina dalībvalsti atveidot pasēs EK Līguma 20. pantu, pieņemšana.

2.4.   Norādījumi ceļotājiem

Lai izvairītos no tā, ka pilsoņi dotos uz trešo valsti, kas var radīt risku viņu drošībai vai veselībai, katra dalībvalsts izdod tās iedzīvotājiem paredzētus norādījumus, izsakot savus uzskatus par risku, kuri var atšķirties salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm, ņemot vērā tai zināmos faktus par attiecīgo valsti un savām attiecībām ar to (12).

Rodas jautājums par dažādu norādījumu koordinētas prezentācijas iespējas izskatīšanu.

Piemēram, ar Lēmumiem 2119/98/EK Eiropas Parlaments un Padomes (13) un 2000/57/EK Komisija (14) tika izveidots tīkls Kopienas līmenī, lai veicinātu sadarbību, koordinēšanu un informācijas apmaiņu, lai uzlabotu infekcijas slimību profilaksi un kontroli. Informācija attiecas uz sabiedrības veselības aizsardzības pasākumiem, ko dalībvalstis veikušas, lai stātos pretī draudiem, tostarp pandēmijas draudiem. Tā tiek nodota, izmantojot ātrās reaģēšanas sistēmu (Early Warning and Response System — EWRS).

Komisija un dalībvalstis informē arī attiecīgo profesiju pārstāvjus un plašu sabiedrību par jebkurām Kopienas līmenī pieņemtajām vadlīnijām. Tikpat nozīmīgi ir arī sniegt profilaktiskus norādījumus par riskiem, ar kompetento iestāžu starpniecību sniedzot pilsoņiem adekvātu un kopīgu informāciju, un ņemot vērā norādījumus, kas izriet no Eiropas slimību profilakses un kontroles centra (ECDC).

Ierosinātā darbība:

| — | Ceļotājiem paredzētu norādījumu koordinēta prezentācija. |
| --- | --- |

—

Ceļotājiem paredzētu norādījumu koordinēta prezentācija.

2.5.   Jebkura EK Līguma 20. panta īstenošanas pasākuma publicēšana

Pārredzamības labad pilsoņus vajadzētu efektīvi informēt par viņu tiesībām, kas izriet no EK Līguma 20. panta. Piemēram, pamatnostādnes par šā panta piemērošanu vajadzētu publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

Ierosinātā darbība:

| — | Jebkura tāda pasākuma publicēšana, kas saistīts ar EK Līguma 20. panta īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Jebkura tāda pasākuma publicēšana, kas saistīts ar EK Līguma 20. panta īstenošanu.

3.   PILSOŅU AIZSARDZĪBAS DARBĪBAS JOMA

Ņemot vērā to, ka aizsardzība nav vienveidīga, jo EK Līguma 20. pants paredz tikai to, ka jebkurai dalībvalstij ir jāaizsargā Eiropas Savienības pilsoņi ar tādiem pašiem nosacījumiem kā savas valsts pilsoņiem, Eiropas Savienības pilsoņi saskaras ar tikpat daudziem aizsardzības režīmiem, cik ir dalībvalstu.

Šiem režīmiem var būt dažādas darbības jomas un juridiskais spēks (15).

Komisija uzskata, ka atšķirības starp dažādiem aizsardzības aspektiem būtu jāizskata ilgākā termiņā, lai varētu izpētīt iespējas, kā piedāvāt pilsoņiem līdzīgu aizsardzību neatkarīgi no viņu valstspiederības.

Tuvākajā nākotnē vajadzētu izskatīt šādus darbības virzienus:

3.1.   To Eiropas pilsoņu aizsardzība, kuri strādā un dzīvo trešās valstīs

Komisija ar Lēmumu 88/384/EEK, ar ko izveido iepriekšējas paziņošanas un saskaņošanas procedūru attiecībā uz migrācijas politiku saistībā ar ārpuskopienas valstīm (16), izveidoja konsultēšanās procedūru dalībvalstu starpā, lai cita starpā veicinātu to, ka divpusējos nolīgumos iekļautu maksimāli daudz kopējo noteikumu, un lai uzlabotu dalībvalstu to valstspiederīgo aizsardzību, kuri strādā un dzīvo trešās valstīs.

Lai nodrošinātu EK Līguma 20. pantā paredzēto aizsardzību, divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāiekļauj noteikumi par ES pilsoņu aizsardzību.

Ierosinātā darbība:

| — | Noteikumu, ar kuriem tiek aizsargāti trešās valstīs strādājoši un dzīvojoši ES pilsoņi, iekļaušana dalībvalstu divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, lai pilnībā tiktu piemērots Lēmums 88/384/EEK. |
| --- | --- |

—

Noteikumu, ar kuriem tiek aizsargāti trešās valstīs strādājoši un dzīvojoši ES pilsoņi, iekļaušana dalībvalstu divpusējos nolīgumos ar trešām valstīm, lai pilnībā tiktu piemērots Lēmums 88/384/EEK.

3.2.   Eiropas Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, kuriem nav kādas dalībvalsts valstspiederība

Vajadzība kopīgi aizsargāt pilsoņus un ģimenes locekļus, kuriem nav ES pilsonības, bija redzama Libānas konfliktā 2006. gada jūlijā, kad Kipra veica to pilsoņu ģimenes locekļu evakuācijas un repatriācijas procedūras, kuru dalībvalsts nebija pārstāvēta. Tādējādi ir jāizbeidz ievērojamās grūtības, kas rodas pilsoņiem un viņu ģimenēm līdzīgās situācijās, un ir jānosaka kārtība, kas ļautu nodrošināt kopīgu aizsardzību briesmās nonākušam pilsonim un viņa ģimenes locekļiem, kuriem nav kādas ES dalībvalsts valstspiederība.

Ierosinātā darbība

| — | Paplašināt konsulāro aizsardzību attiecībā uz ES pilsoņa ģimenes locekļiem, kuriem ir trešās valsts valstpiederība, izmantojot piemērotus līdzekļus (Lēmuma 95/553/EK grozījumi vai Komisijas priekšlikums, pamatojoties uz EK Līguma 22. pantu). |
| --- | --- |

—

Paplašināt konsulāro aizsardzību attiecībā uz ES pilsoņa ģimenes locekļiem, kuriem ir trešās valsts valstpiederība, izmantojot piemērotus līdzekļus (Lēmuma 95/553/EK grozījumi vai Komisijas priekšlikums, pamatojoties uz EK Līguma 22. pantu).

3.3.   Mirušo identifikācija un repatriēšana

2004. gadu beigās notikušā cunami sekas parādīja ar mirušo identifikācijas un repatriēšanu saistītās problēmas apmēru. Trešās valsts vietējās iestādes var pieprasīt virkni formalitāšu, piemēram, iegūt mirstīgo atlieku pavaddokumentu (kuru izsniedz konsulārā iestāde) vai iegūt sanitārās un policijas apliecības, kas apliecina nāvi un nāves iemeslus, sabiedrības veselības aizsardzības noteikumu ievērošanu saistībā ar zārku vai arī administratīvo dokumentu legalizētu tulkojumu.

Tādējādi upuru ģimenēm ir jāsaskaras ar procedūru sarežģītību un repatriēšanas izmaksām.

Dažas dalībvalstis ir pievienojušās konvencijai Eiropas Padomes 1973. gada 26. oktobra Vienošanās par līķu transportēšanu
   (17), kurā paredzēts vienkāršots administratīvās formalitātes un mirušo repatriāciju. Tomēr šis instruments atstāj dalībvalstīm samērā lielu rīcības brīvību. Ir nozīmīgi, lai pārliecinātu visas dalībvalstis pievienoties šim instrumentam, vienlaicīgi turpinot vienkāršošanas darbību.

Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar līķu repatriēšanu, papildu pasākums varētu būt Eiropas kompensēšanas sistēmas izveide.

Mirušo identifikācija ir nepieciešams priekšnosacījums to repatriēšanai. Komisija šajā sakarā mudinās veikt tādu efektīvu līdzekļu izpēti un attīstīšanu, kas ļautu veikt DNS analīzes un kas nebūtu tik dārgi kā pašreizējie.

Ierosinātās darbības:

Īstermiņā:

| — | Lēmuma 95/553/EK grozījumi, lai tajā iekļautu mirušo personu identifikāciju un repatriāciju. |
| --- | --- |

—

Lēmuma 95/553/EK grozījumi, lai tajā iekļautu mirušo personu identifikāciju un repatriāciju.

| — | Ieteikums dalībvalstīm, kuras vēl nav Strasbūras 1973. gada vienošanās dalībnieces, tai pievienoties. |
| --- | --- |

—

Ieteikums dalībvalstīm, kuras vēl nav Strasbūras 1973. gada vienošanās dalībnieces, tai pievienoties.

Ilgtermiņā:

| — | Mirušo personu repatriēšanas procedūru vienkāršošana. |
| --- | --- |

—

Mirušo personu repatriēšanas procedūru vienkāršošana.

| — | Eiropas kompensēšanas sistēmas iespējama izveide. |
| --- | --- |

—

Eiropas kompensēšanas sistēmas iespējama izveide.

| — | Mudinājums izpētīt un attīstīt DNS analīžu līdzekļus, kā arī dažām Eiropas laboratorijām specializēties upuru identificēšanā. |
| --- | --- |

—

Mudinājums izpētīt un attīstīt DNS analīžu līdzekļus, kā arī dažām Eiropas laboratorijām specializēties upuru identificēšanā.

3.4.   Avansa maksājuma procedūru vienkāršošana

Lēmums 95/553/EK parāda, cik sarežģīta ir izmaksu un grūtībās nonākušam pilsonim izmaksātu avansu atmaksas procedūra: pieprasītājam ir jāsaņem atļauja no savas pilsonības valsts un jāparaksta solījums atmaksāt; pilsonības dalībvalsts atmaksā visas izmaksas pēc tās dalībvalsts pieprasījuma, kura sniegusi palīdzību; pilsonis atmaksā savai valstij. Dažu dalībvalstu pilsoņiem var tikt lūgts atstāt viņu pases kā garantiju tai dalībvalstij, kura sniegusi palīdzību.

Viens no risinājumiem varētu būt lietu izskatīšana centralizētā veidā kopīgā birojā trešā valstī, vienkāršojot administratīvo kārtību, kas aprakstīta Lēmumā 95/553/EK.

Ierosinātā darbība:

| — | Avansa maksājuma procedūru vienkāršošana. |
| --- | --- |

—

Avansa maksājuma procedūru vienkāršošana.

4.   STRUKTŪRAS UN RESURSI

4.1.   Kopīgu biroju izveide

Aizsardzības lūgumam nevajadzētu radīt īpašas problēmas, ja jāsniedz palīdzība individuālās situācijās, piemēram, dokumentu nozaudēšana. Tomēr situācija var būt atšķirīga kolektīvos gadījumos, ko izraisa kataklizmas, pandēmijas, terora akti vai militāri konflikti.

Vajadzētu noteikt vienlīdzīgu pienākumu sadalījumu dalībvalstu starpā attiecībā uz palīdzības un repatriēšanas lūgumiem, ko iesniedz liels skaits pilsoņu, kuriem nav savas valsts pārstāvniecības. Mēģinājums ieviest šādu sadalījumu parādījās iepriekš minētajās pamatnostādnēs.

Kā risinājums šāda veida situācijām varētu būt kopīgu biroju izveide, kas tika ierosināta Barnier ziņojumā un atkārtoti pieminēta iepriekš minētajā 2006. gada 28. jūnija paziņojumā par Hāgas programmas īstenošanu (18). Līdzīgus priekšlikumus atbalstīja Eiropas Parlaments (19).

Izveidojot kopīgus birojus, varētu nodrošināt darbību saskaņotību un ekonomēt dalībvalstu diplomātisko un konsulāro tīklu struktūru fiksētās izmaksas.

Šajos kopīgos birojos veiktās darbības varētu balstīties uz dalībvalstu vidū izveidotu aizstāšanas sistēmu tādā veidā, lai konkretizētu šādus priekšlikumus:

| — | Atkarībā no valsts un no dalībvalstu pārstāvniecību skaita šie biroji varētu atrasties dažādās valstu pārstāvniecībās vai vēstniecībās vai arī vienā, vai arī atrasties kopā ar Komisijas delegāciju saskaņā ar vēl nosakāmu kārtību. Visos gadījumos konsulāta darbinieki kopīgos birojos veiks savus pienākumus savas valsts pakļautībā. Sākumposmā Barnier ziņojumā ir ierosinātas četras eksperimentālās zonas: Karību salas, Balkāni, Indijas okeāns un Rietumāfrika varētu tikt izraudzītas. Šīs zonas tika ierosinātas, ņemot vērā Eiropas tūristu apmeklējumu biežumu un samērā mazu dalībvalstu pārstāvniecību, un Komisijas delegāciju skaitu, kas varētu sniegt piemērotu atbalstu. Šajā situācijā varētu izmantot personāla apmaiņas programmu starp dalībvalstu valstu diplomātiskajiem dienestiem, Komisiju un Padomes Sekretariātu, ievērojot Komisijas 2006. gada 8. jūnija paziņojumu Eiropadomei par Eiropu pasaulē (20). |
| --- | --- |

—

Atkarībā no valsts un no dalībvalstu pārstāvniecību skaita šie biroji varētu atrasties dažādās valstu pārstāvniecībās vai vēstniecībās vai arī vienā, vai arī atrasties kopā ar Komisijas delegāciju saskaņā ar vēl nosakāmu kārtību. Visos gadījumos konsulāta darbinieki kopīgos birojos veiks savus pienākumus savas valsts pakļautībā. Sākumposmā Barnier ziņojumā ir ierosinātas četras eksperimentālās zonas: Karību salas, Balkāni, Indijas okeāns un Rietumāfrika varētu tikt izraudzītas. Šīs zonas tika ierosinātas, ņemot vērā Eiropas tūristu apmeklējumu biežumu un samērā mazu dalībvalstu pārstāvniecību, un Komisijas delegāciju skaitu, kas varētu sniegt piemērotu atbalstu. Šajā situācijā varētu izmantot personāla apmaiņas programmu starp dalībvalstu valstu diplomātiskajiem dienestiem, Komisiju un Padomes Sekretariātu, ievērojot Komisijas 2006. gada 8. jūnija paziņojumu Eiropadomei par Eiropu pasaulē (20).

| — | Lai veiktu savus pienākumus, dalībvalstis varētu sagatavot un publicēt pilsoņiem paredzētus noteikumus, ar kuriem izveido aizvietošanas sistēmu un darba sadalījumu, kas jāīsteno katrā kopīgā birojā katrā trešā valstī. |
| --- | --- |

—

Lai veiktu savus pienākumus, dalībvalstis varētu sagatavot un publicēt pilsoņiem paredzētus noteikumus, ar kuriem izveido aizvietošanas sistēmu un darba sadalījumu, kas jāīsteno katrā kopīgā birojā katrā trešā valstī.

| — | Lai atvieglotu kopīgo biroju uzdevumus, varētu organizēt informācijas kampaņas, kurās pilsoņus aicinātu brīvprātīgi reģistrēties, tādējādi atvieglojot iespējamos glābšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

Lai atvieglotu kopīgo biroju uzdevumus, varētu organizēt informācijas kampaņas, kurās pilsoņus aicinātu brīvprātīgi reģistrēties, tādējādi atvieglojot iespējamos glābšanas pasākumus.

| — | Nozīmīgi pasākumi ir pieņemti kopīgās vīzu politikas ietvaros ar Padomes lēmumiem, ar kuriem pieņem Kopīgās konsulārās instrukcijas (KKI). Šie specifiskie pasākumi rāda piemēru, kādu pievienoto vērtību var sniegt Eiropa. Lai kompensētu to, ka dažās trešās valstīs konsulārā klātbūtne nav pietiekama, jau esošā iespēja, ka viena dalībvalsts var pārstāvēt kādu citu dalībvalsti, lai izsniegtu vīzu, ir vēl vairāk paplašināta (21). Turklāt citi grozījumi KKI stiprināja vietējo konsulāro sadarbību un piešķīra tai lielāko lomu kopējās vīzu politikas piemērošanā (22). Turpinot šos pasākumus, Komisija nesen iesniedza iniciatīvas, lai papildinātu šajā jomā esošos tiesību aktus. Pirmkārt, tas ir priekšlikums par kopīgu centru izveidi vīzu pieprasījumu pieņemšanai (23), lai atvieglotu biometrijas ieviešanu un paplašinātu pārstāvniecības darbības jomas. Pēc tam tā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu, tas ir vienīgs dokuments, kas pārskata un apkopo visus noteikumus attiecībā uz vīzu izsniegšanas procedūrām (24). Kodeksa priekšlikumā jo īpaši ir paredzēts stiprināt un padarīt efektīvāku vietējo konsulāro sadarbību vīzu jomā. Ilgtermiņā vajadzētu pārbaudīt konverģenci starp virzību uz kopīgiem birojiem konsulārās aizsardzības nolūkos un virzību uz kopīgiem centriem vīzu politikas ietvaros. |
| --- | --- |

—

Nozīmīgi pasākumi ir pieņemti kopīgās vīzu politikas ietvaros ar Padomes lēmumiem, ar kuriem pieņem Kopīgās konsulārās instrukcijas (KKI). Šie specifiskie pasākumi rāda piemēru, kādu pievienoto vērtību var sniegt Eiropa. Lai kompensētu to, ka dažās trešās valstīs konsulārā klātbūtne nav pietiekama, jau esošā iespēja, ka viena dalībvalsts var pārstāvēt kādu citu dalībvalsti, lai izsniegtu vīzu, ir vēl vairāk paplašināta (21). Turklāt citi grozījumi KKI stiprināja vietējo konsulāro sadarbību un piešķīra tai lielāko lomu kopējās vīzu politikas piemērošanā (22). Turpinot šos pasākumus, Komisija nesen iesniedza iniciatīvas, lai papildinātu šajā jomā esošos tiesību aktus. Pirmkārt, tas ir priekšlikums par kopīgu centru izveidi vīzu pieprasījumu pieņemšanai (23), lai atvieglotu biometrijas ieviešanu un paplašinātu pārstāvniecības darbības jomas. Pēc tam tā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu, tas ir vienīgs dokuments, kas pārskata un apkopo visus noteikumus attiecībā uz vīzu izsniegšanas procedūrām (24). Kodeksa priekšlikumā jo īpaši ir paredzēts stiprināt un padarīt efektīvāku vietējo konsulāro sadarbību vīzu jomā. Ilgtermiņā vajadzētu pārbaudīt konverģenci starp virzību uz kopīgiem birojiem konsulārās aizsardzības nolūkos un virzību uz kopīgiem centriem vīzu politikas ietvaros.

Ierosinātās darbības:

| — | “Kopīgo biroju” izveide sākuma posmā Karību salās, Balkānos, Indijas Okeānā un Rietumāfrikā. |
| --- | --- |

—

“Kopīgo biroju” izveide sākuma posmā Karību salās, Balkānos, Indijas Okeānā un Rietumāfrikā.

| — | Noteikumu, ar kuriem izveido aizvietošanu dalībvalstu starpā trešās valstīs, publicēšana. |
| --- | --- |

—

Noteikumu, ar kuriem izveido aizvietošanu dalībvalstu starpā trešās valstīs, publicēšana.

| — | Informācijas kampaņas, kas mudinātu pilsoņus reģistrēties kopīgos birojos. |
| --- | --- |

—

Informācijas kampaņas, kas mudinātu pilsoņus reģistrēties kopīgos birojos.

| — | Ilgtermiņā kopīgie biroji veiktu konsulārās darbības, piemēram, izsniegtu vīzas un legalizētu dokumentus. |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņā kopīgie biroji veiktu konsulārās darbības, piemēram, izsniegtu vīzas un legalizētu dokumentus.

4.2.   Dalībvalstu amatpersonu apmācība

Lai nodrošinātu efektīvas mācības, jo īpaši “kopīgo biroju” personāla apmācību, Komisija varētu organizēt kopīgu mācību pasākumus, kas paredzēti dalībvalstu un attiecīgo Kopienas iestāžu amatpersonām, piemēram, par ES ārējo robežu kontroli, par mirušo repatriāciju vai par tiesībām uz diplomātisko un konsulāro aizsardzību.

Ierosinātā darbība:

| — | Mācības, kas paredzētas dalībvalstu un Kopienas iestāžu amatpersonām. |
| --- | --- |

—

Mācības, kas paredzētas dalībvalstu un Kopienas iestāžu amatpersonām.

5.   TREŠO VALSTU IESTĀŽU PIEKRIŠANA

EK Līguma 20. panta īstenošana paredz trešo valstu piekrišanu.

Starptautisko tiesību vispārējs princips ir tāds, ka tam, lai kāda valsts aizsargātu kādas citas valsts pilsoni, ir vajadzīga trešās valsts piekrišana (25).

EK Līguma 20. pantā ir paredzēts pienākums dalībvalstīm uzsākt nepieciešamās starptautiskās sarunas šajā sakarā.

Tātad katrai dalībvalstij ir jāuzsāk divpusējas sarunas (26) ar trešo valsti. Bet būtu arī iespējams, ka jauktajos nolīgumos, ko Kopiena noslēgusi ar savām dalībvalstīm, tiktu apspriesta standarta klauzula par piekrišanu diplomātiskajai un konsulārajai aizsardzībai. Saskaņā ar tādu klauzulu trešā valsts piekristu, ka Eiropas Savienības pilsoņiem var palīdzēt jebkura dalībvalsts, kurai tajā valstī ir pārstāvniecība.

Specifisks gadījums attiecas uz zvejas kuģu, kas peld ar dalībvalsts karogu, uzraudzības apskati un kapteiņa un apkalpes locekļu arestēšanu. Saskaņā ar noteiktiem zvejas nolīgumiem trešās valsts iestādēm ir jāinformē uz vietas esošā Eiropas Kopienas delegācija, kas veic “diplomātiskās aizsardzības uzdevumu” (27), kas ir uzsvērts spriedumā “Odigitria” (28).

Tomēr nekādu vispārēju mācību no sprieduma “Odigritria” nevar iegūt ārpus attiecīgā zvejas nolīguma konteksta. Tomēr ilgtermiņā šīs diplomātiskās aizsardzības uzdevuma piemērošanas jautājums varētu tikt uzdots, ja tas izrietētu no Kopienas kompetencēm.

Ierosinātās darbības:

| — | Piekrišanas klauzulas iekļaušana jauktajos nolīgumos, kas noslēgti ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

—

Piekrišanas klauzulas iekļaušana jauktajos nolīgumos, kas noslēgti ar trešām valstīm.

| — | Ilgtermiņā: trešo valstu piekrišanas nodrošināšanas iespēju izskatīšana, lai Eiropas Savienība, izmantojot Komisijas delegācijas, varētu veikt aizsardzības uzdevumu gadījumos, kas saistīti ar Kopienas kompetencēm. |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņā: trešo valstu piekrišanas nodrošināšanas iespēju izskatīšana, lai Eiropas Savienība, izmantojot Komisijas delegācijas, varētu veikt aizsardzības uzdevumu gadījumos, kas saistīti ar Kopienas kompetencēm.

6.   SECINĀJUMI

Ar šo zaļo grāmatu Komisija iesniedz pārdomu virzienus, kas paredz stiprināt tiesības uz Kopienas diplomātisko un konsulāro aizsardzību. Pirms īstenot šim nolūkam nepieciešamos pasākumus, kam vajadzīgas iniciatīvas no Komisijas puses un koordinēšana ar dalībvalstīm, Komisija vēlas uzsākt plašas publiskas debates ar Eiropas Parlamentu, ES Padomi, kā arī ar visām ieinteresētajam pusēm: dalībvalstīm, NVO un civilo sabiedrību, kā arī ar Eiropas pilsoņiem.

Šajā nolūkā Komisija līdz 2007. gada 31. martam vēlas saņemt komentārus par iepriekš ierosinātajām darbībām pa elektronisko pastu uz šādu adresi: “JLS-diploconsul-protection@ec.europa.eu”.

Saņemtie komentāri tiks publicēti “Your Voice in Europe”, norādot autoru, izņemot gadījumus, ja tie vēlas saglabāt anonimitāti vai ja tie lūdz, lai komentāri būtu konfidenciāli.

Šis dialogs tiks slēgts ar noklausīšanos, kurā piedalīsies visas ieinteresētās personas.

---

(1)  Padomes sanāksmē pieņemtais dalībvalstu valdību pārstāvju 1995. gada 19. decembra Lēmums par Eiropas Savienības pilsoņu aizsardzību diplomātiskajās un konsulārajās pārstāvniecībās (OV L 314, 28.12.1995., 73. lpp).

(2)  Eiropas Savienības Padomes 2006. gada 2. jūnija Dokuments 10109/06.

(3)  Vadlīnijās pieprasīts, lai katra dalībvalsts sagatavo krīzes plānu, kas jāzina visām pārējām dalībvalstīm. Mudina dalībvalstis cita citai paziņot par grozījumiem ceļotājiem paredzētajos norādījumos. Tāpat dalībvalstīm vajadzētu mudināt Eiropas Savienības pilsoņus kļūt atpazīstamiem un nodot savus datus attiecīgajām iestādēm, lai ļautu efektīvāk īstenot krīzes gadījumu plānus.

(4)  COM (2006) 331, 2006. gada 28. jūnijs Hāgas programmas īstenošana: turpmākā rīcība.

(5)  Michel Barnier ziņojums ES Padomes priekšsēdētājam un Eiropas Komisijas priekšsēdētājam: “Par Eiropas civilās aizsardzības spēkiem: Eiropas palīdzība”.

(6)  2006. gada aprīlī grupā COCON tika aprēķināts, ka katru gadu notiek apmēram 180 miljoni šādu ceļojumu.

(7)  Padomes 2005. gada 12. decembra Dokuments 15646/05 par Eiropas Savienības prezidentvalsts pārstāvniecību ārpus Eiropas Savienības, nav publicēts. Ir zonas, kur uz vietas ir maz dalībvalstu diplomātisko un konsulāro pārstāvniecību. Centrālamerika un Karību salas (piemēram, 1 dalībvalsts ir pārstāvēta Belizā, 3 — Haiti, 4 — Salvadorā, neviena Bahamu salās), Centrālāzija (Tadžikistānā pārstāvēta tikai 1 dalībvalsts, Turkmenistānā —3); Centrālā un Rietumāfrika ( 1 dalībvalsts ir pārstāvēta Libērijā, kā arī Santomē, un 3 dalībvalstis pārstāvētas Mali un Kongo Brazivilā).

(8)  2006. gada jūlija Eirobarometrs Nr. 188.

(9)  COM (2006) 211 galīgā redakcija

(10)  http://ec.europa.eu/europedirect/

(11)  2006. gada 15. jūnija Dokuments 10551/06: Stiprinot Eiropas Savienības spējas reaģēt uz ārkārtas situācijām un krīzēm.

(12)  Kopsavilkumam skatīt: http://www.travel-voyage.consilium.europa.eu.

(13)  OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp.

(14)  OV L 21, 26.1.2000., 32. lpp.

(15)  Piemēram, tikai dažas dalībvalstis atzīst tiesības uz apelāciju pret aizsardzības noraidīšanu.

(16)  OV L 183, 14.7.1988., 35. lpp.

(17)  Eiropas Padomes vienošanās ETS Nr. 80 (ratificējušas 15 dalībvalstis).

(18)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

(19)  2000. gada 5. septembra rezolūcija par kopējo Kopienas diplomātiju.

(20)  COM (2006) 278, galīgā redakcija, Eiropa pasaulē — praktiski priekšlikumi lielākai saskaņotībai, efektivitātei un saskatāmībai.

(21)  2003. gada 22. decembra Lēmums 2004/15/EK, Padomes (OV L 5, 9.1.2004., 76. lpp.).

(22)  2002. gada 16. jūlija Lēmums 2002/585/EK, Padomes (OV L 187, 16.7.2002., 44. lpp.), par ceļojumu aģentūru sadarbību un 2003. gada 22. decembra Lēmums 2004/17/EK, Padomes (OV L 5, 9.1.2004., 79. lpp.), ar ko nosaka prasību par ceļojuma apdrošināšanu.

(23)  COM (2006) 269 galīgā redakcija, 31.5.2006.

(24)  COM (2006) 403 galīgā redakcija, 13.7.2006.

(25)  1961. gada Vīnes konvencijas par diplomātiskajiem sakariem 45. panta c) apakšpunkts un 46. pants un 1963. gada Vīnes konvencijas par konsulārajiem sakariem 8. pants.

(26)  Šie nolīgumi papildina nolīgumus, kas paredzēti Lēmumā 88/384/EK: skatīt šā dokumenta 3.1. punktu.

(27)  Piemēram, nolīgums starp EEK un Kotdivuāras Republiku zivsaimniecības jomā (OV L 379, 31.12.1990, 3. lpp.).

(28)  1995. gada 6. jūlija Pirmās instances tiesas spriedums Lietā T-572/93.

---

V Atzinumi un paziņojumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 10.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 30/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 30/14

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 30/05)

| 1. | Komisija 2007. gada 31. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums ABN AMRO Capital BO Funds B.V. (“AAC”, Nīderlande), kas pieder uzņēmumiem ABN AMRO Group un Allianz Capital Partners GmbH (“ACP”, Vācija), kurus kontrolē Allianz Group, Padomes regulas 3.panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Sdu N.V. (“Sdu”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 31. janvārī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums ABN AMRO Capital BO Funds B.V. (“AAC”, Nīderlande), kas pieder uzņēmumiem ABN AMRO Group un Allianz Capital Partners GmbH (“ACP”, Vācija), kurus kontrolē Allianz Group, Padomes regulas 3.panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Sdu N.V. (“Sdu”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | AAC: privātais kapitāls; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

AAC: privātais kapitāls;

| — | ABN AMRO: finanšu pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

ABN AMRO: finanšu pakalpojumi;

| — | ACP: finanšu ieguldījumi; |
| --- | --- |

—

ACP: finanšu ieguldījumi;

| — | Allianz: apdrošināšana, līdzekļu pārvalde un banku pakalpojumi; |
| --- | --- |

—

Allianz: apdrošināšana, līdzekļu pārvalde un banku pakalpojumi;

| — | Sdu: profesionālas publikācijas, kursu un konferenču organizēšana, augstas kvalitātes personu apliecinoši dokumenti. |
| --- | --- |

—

Sdu: profesionālas publikācijas, kursu un konferenču organizēšana, augstas kvalitātes personu apliecinoši dokumenti.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32–2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32–2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 4549 — ABN Amro/Allianz/Sdu uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---