# Euroopa Liidu C 44/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 44 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide27. veebruar 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 44

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide27. veebruar 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Kontrollikoda |
| 2007/C 044/01 | Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

2007/C 044/01

Eriaruanne nr 11/2006 ühenduse transiidisüsteemi kohta koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Kontrollikoda

| 27.2.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 44/1

---

ERIARUANNE nr 11/2006

ühenduse transiidisüsteemi kohta koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2007/C 44/01)

SISUKORD

LÜHENDID JA AKRONÜÜMID

| I–IV | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–IV

| 1–13 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–13

| 1–4 | Mõisted ja riskid |
| --- | --- |

1–4

| 5–13 | 1990. aastate probleemide lahendamiseks võetud parandusmeetmed |
| --- | --- |

5–13

| 14–18 | AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS |
| --- | --- |

14–18

| 14–15 | Auditi põhieesmärgid |
| --- | --- |

14–15

| 16–18 | Auditi lähenemisviis |
| --- | --- |

16–18

| 19–66 | AUDITILEIUD |
| --- | --- |

19–66

| 20–25 | Uue arvutipõhise transiidisüsteemi rakendamine |
| --- | --- |

20–25

| 20–23 | Asjakohane komisjonipoolne koordineerimine |
| --- | --- |

20–23

| 24–25 | Liikmesriikide IT-keskkonnaga seotud puudused |
| --- | --- |

24–25

| 26–27 | Komisjoni kontrollitegevus pärast õigusliku aluse reformi |
| --- | --- |

26–27

| 28–54 | Puudused uute õigussätete kohaldamisel |
| --- | --- |

28–54

| 28–49 | Muudetud õigussätete erinev kohaldamine liikmesriigiti |
| --- | --- |

28–49

| 50–54 | Viivitused lõpetamata transiitvedudega seotud tollimaksude kindlaksmääramisel |
| --- | --- |

50–54

| 55–66 | Pettusevastast võitlust ja riskijuhtimist tuleb tõhustada |
| --- | --- |

55–66

| 55–62 | Andmed ei ole täiesti usaldusväärsed ega täielikud |
| --- | --- |

55–62

| 63–66 | Riskijuhtimise ja pettusega seotud aspektide analüüsi puudused |
| --- | --- |

63–66

| 67–74 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

67–74

| 69 | NCTSi rakendamine |
| --- | --- |

69

| 70–72 | Uute õigussätete kohaldamine |
| --- | --- |

70–72

| 73–74 | Pettusevastane võitlus ja riskijuhtimine |
| --- | --- |

73–74

I LISA

II LISA

Komisjoni vastused

LÜHENDID JA AKRONÜÜMID





  EL

| EL | Euroopa Liit |
| --- | --- |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| EMÜ | Euroopa Majandusühendus |
| EWS | Early Warning System (varajase hoiatamise süsteem) |
| EÜ | Euroopa ühendused |
| EÜT | Euroopa Ühenduste Teataja |
| MCC | Minimum Common Core (minimaalne ühisosa) |
| NCTS | New Computerised Transit System (uus arvutipõhine transiidisüsteem) |
| OLAF | Euroopa Pettustevastane Amet |

Euroopa Liit

ELT

Euroopa Liidu Teataja

EMÜ

Euroopa Majandusühendus

EWS

Early Warning System (varajase hoiatamise süsteem)

EÜ

Euroopa ühendused

EÜT

Euroopa Ühenduste Teataja

MCC

Minimum Common Core (minimaalne ühisosa)

NCTS

New Computerised Transit System (uus arvutipõhine transiidisüsteem)

OLAF

Euroopa Pettustevastane Amet

KOKKUVÕTE

| I. | Aastatel 1990–1994 transiidisüsteemi mõjutanud pettused põhjustasid ühenduse eelarvele hinnanguliselt 320 miljoni eküü ulatuses saamata jäänud tulusid. Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Kontrollikoda andsid tollal soovitusi transiidiprotseduuride arvutipõhiseks muutmiseks, õigusliku aluse reformimiseks ja ühisel riskianalüüsi süsteemil põhineva füüsilise kontrolli tõhustamiseks. |
| --- | --- |

I.

Aastatel 1990–1994 transiidisüsteemi mõjutanud pettused põhjustasid ühenduse eelarvele hinnanguliselt 320 miljoni eküü ulatuses saamata jäänud tulusid. Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Kontrollikoda andsid tollal soovitusi transiidiprotseduuride arvutipõhiseks muutmiseks, õigusliku aluse reformimiseks ja ühisel riskianalüüsi süsteemil põhineva füüsilise kontrolli tõhustamiseks.

| II. | Nende soovituste põhjal esitas komisjon 1997. aastal “Euroopa transiidi tegevuskava”. 2001. aastal võttis komisjon kasutusele muudetud õigusraamistiku ning koordineeris uue arvutipõhise transiidisüsteemi (New Computerised Transit System, NCTS) rakendamist kuni 2005. aasta lõpuni, mis võimaldab elektrooniliste sõnumite vahetamist kõigi liikmesriikide tolliasutuste vahel. |
| --- | --- |

II.

Nende soovituste põhjal esitas komisjon 1997. aastal “Euroopa transiidi tegevuskava”. 2001. aastal võttis komisjon kasutusele muudetud õigusraamistiku ning koordineeris uue arvutipõhise transiidisüsteemi (New Computerised Transit System, NCTS) rakendamist kuni 2005. aasta lõpuni, mis võimaldab elektrooniliste sõnumite vahetamist kõigi liikmesriikide tolliasutuste vahel.

| III. | Kontrollikoda analüüsis uute õigusaktide kohaldamist ja NCTS rakendamist 11 liikmesriigis, keskendudes transiitvedude lõpetamisele, sellega seonduvate tollimaksude laekumisele ja pettuste tõkestamisele. Peamised auditileiud on järgmised:






  a) | komisjon on NCTSi rakendamist hästi koordineerinud ja efektiivselt toetanud; |
| --- | --- | --- |

III.

Kontrollikoda analüüsis uute õigusaktide kohaldamist ja NCTS rakendamist 11 liikmesriigis, keskendudes transiitvedude lõpetamisele, sellega seonduvate tollimaksude laekumisele ja pettuste tõkestamisele. Peamised auditileiud on järgmised:

a)

komisjon on NCTSi rakendamist hästi koordineerinud ja efektiivselt toetanud;

| b) | auditeeritud liikmesriikides oli lihtsustatud protseduuride, päringumenetluste ja lõpetamata transiitvedudega seotud tollivõlgade sissenõudemenetlusi käsitlevate muudetud õigusaktide kohaldamine tihti ebarahuldav; |
| --- | --- |

b)

auditeeritud liikmesriikides oli lihtsustatud protseduuride, päringumenetluste ja lõpetamata transiitvedudega seotud tollivõlgade sissenõudemenetlusi käsitlevate muudetud õigusaktide kohaldamine tihti ebarahuldav;

| c) | liikmesriigid kohaldasid lõpetamata transiitvedude tollimaksu arvestamisega seotud õigussätteid erinevalt, mistõttu maksutulude kättesaadavaks tegemine ühenduse eelarves hilines; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid kohaldasid lõpetamata transiitvedude tollimaksu arvestamisega seotud õigussätteid erinevalt, mistõttu maksutulude kättesaadavaks tegemine ühenduse eelarves hilines;

| d) | 2005. aasta lõpus ei olnud komisjoni talitused liikmesriikides läbi viinud veel ühtegi transiidile keskenduvat kontrolli, mille käigus oleks hinnatud uute õigusaktide kohaldamise tõhusust; |
| --- | --- |

d)

2005. aasta lõpus ei olnud komisjoni talitused liikmesriikides läbi viinud veel ühtegi transiidile keskenduvat kontrolli, mille käigus oleks hinnatud uute õigusaktide kohaldamise tõhusust;

| e) | enamikus külastatud liikmesriikides ilmnes, et transiidiga seonduvate riskide juhtimine oli algeline ning kaupade füüsilisi kontrolle nappis; |
| --- | --- |

e)

enamikus külastatud liikmesriikides ilmnes, et transiidiga seonduvate riskide juhtimine oli algeline ning kaupade füüsilisi kontrolle nappis;

| f) | komisjoni kasutuses olev teave transiidiga seotud pettuste kohta ei olnud piisavalt usaldusväärne ega täielik võimaldamaks komisjonil otsustada, kas õigusreform ja projekt NCTS on vähendanud pettuste esinemist transiidi valdkonnas. |
| --- | --- |

f)

komisjoni kasutuses olev teave transiidiga seotud pettuste kohta ei olnud piisavalt usaldusväärne ega täielik võimaldamaks komisjonil otsustada, kas õigusreform ja projekt NCTS on vähendanud pettuste esinemist transiidi valdkonnas.

| IV. | Pettustealase teabe puudumine ja puudulik riskijuhtimine liikmesriikides tingib vajaduse koordineeritud tegutsemise järele Euroopa tasandil. Komisjon peaks riskianalüüsiks omama juurdepääsu NCTSi üksikasjalikule teabele ja edendama parimale tavale toetudes transiitkaupade füüsilise sihtkontrolli strateegiaid. |
| --- | --- |

IV.

Pettustealase teabe puudumine ja puudulik riskijuhtimine liikmesriikides tingib vajaduse koordineeritud tegutsemise järele Euroopa tasandil. Komisjon peaks riskianalüüsiks omama juurdepääsu NCTSi üksikasjalikule teabele ja edendama parimale tavale toetudes transiitkaupade füüsilise sihtkontrolli strateegiaid.

SISSEJUHATUS

Mõisted ja riskid

| 1. | Tollitransiit lihtsustab tolliformaalsusi ja kaupade liikumist ühenduse territooriumil. Tolli- ja muude maksude kogumine ühendusse imporditud kauba pealt peatatakse ajutiselt, kuni kaup jõuab oma lõppsihtkohta. Tolliformaalsused on piiriületuskohast üle viidud lõppsihtkohta. |
| --- | --- |

1.

Tollitransiit lihtsustab tolliformaalsusi ja kaupade liikumist ühenduse territooriumil. Tolli- ja muude maksude kogumine ühendusse imporditud kauba pealt peatatakse ajutiselt, kuni kaup jõuab oma lõppsihtkohta. Tolliformaalsused on piiriületuskohast üle viidud lõppsihtkohta.

| 2. | Ühenduse transiiti rakendatakse:






  a) | ühendusevälise, ja teatud juhtudel ühenduse kauba liikumisele (ühenduse välistransiit); |
| --- | --- | --- |

2.

Ühenduse transiiti rakendatakse:

a)

ühendusevälise, ja teatud juhtudel ühenduse kauba liikumisele (ühenduse välistransiit);

| b) | ühenduse kauba liikumisele kahe punkti vahel ühenduse tolliterritooriumil läbi kolmanda riigi, juhul kui välisleping seda võimaldab (ühenduse sisetransiit). |
| --- | --- |

b)

ühenduse kauba liikumisele kahe punkti vahel ühenduse tolliterritooriumil läbi kolmanda riigi, juhul kui välisleping seda võimaldab (ühenduse sisetransiit).

| 3. | Ühenduse transiidi peamine risk seisneb võimaluses, et ühenduseväline kaup viiakse ebaseaduslikult tollijärelevalve alt välja ning suunatakse siseturule, tasumata selle pealt tolli- ja muid makse, eelkõige käibemaksu ja aktsiisimaksu. |
| --- | --- |

3.

Ühenduse transiidi peamine risk seisneb võimaluses, et ühenduseväline kaup viiakse ebaseaduslikult tollijärelevalve alt välja ning suunatakse siseturule, tasumata selle pealt tolli- ja muid makse, eelkõige käibemaksu ja aktsiisimaksu.

| 4. | Arvestades transiidi peatavat ja ajutist iseloomu, kaldub toll transiitvedude kontrolli vähetähtsaks pidama. Finantsriski kompenseerimiseks kaetakse transiitveod tavaliselt tagatisega, mis kindlustab tolli- ja muude maksude tasumise. Tagatis võib olla kas üht transiitvedu hõlmav üksiktagatis või mitut transiitvedu hõlmav üldtagatis (1). |
| --- | --- |

4.

Arvestades transiidi peatavat ja ajutist iseloomu, kaldub toll transiitvedude kontrolli vähetähtsaks pidama. Finantsriski kompenseerimiseks kaetakse transiitveod tavaliselt tagatisega, mis kindlustab tolli- ja muude maksude tasumise. Tagatis võib olla kas üht transiitvedu hõlmav üksiktagatis või mitut transiitvedu hõlmav üldtagatis (1).

1990. aastate probleemide lahendamiseks võetud parandusmeetmed

| 5. | 1990. aastate algul suurenes transiidiga seotud pettuste arv. Aastatel 1990–1994 (2) oli hinnanguline kahju ühenduse eelarvele 320 miljonit eküüd, arvestamata hilisemat tagasivõtmist liikmesriikidelt, mille puhul saamata jäänud riiklike maksude summa oli veel suurem. Tollal olid nii nõukogu (3) kui Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemi ajutise uurimiskomisjoni (4) hinnangul pettusevastase võitluse põhielementideks transiidi arvutipõhiseks muutmine ja ühenduse transiidi õigusliku aluse reformimine, ning seda arvamust toetas ka kontrollikoda 1994. eelarveaasta aastaaruandes (5). |
| --- | --- |

5.

1990. aastate algul suurenes transiidiga seotud pettuste arv. Aastatel 1990–1994 (2) oli hinnanguline kahju ühenduse eelarvele 320 miljonit eküüd, arvestamata hilisemat tagasivõtmist liikmesriikidelt, mille puhul saamata jäänud riiklike maksude summa oli veel suurem. Tollal olid nii nõukogu (3) kui Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemi ajutise uurimiskomisjoni (4) hinnangul pettusevastase võitluse põhielementideks transiidi arvutipõhiseks muutmine ja ühenduse transiidi õigusliku aluse reformimine, ning seda arvamust toetas ka kontrollikoda 1994. eelarveaasta aastaaruandes (5).

| 6. | Kuni süsteemi arvutipõhiseks muutmiseni täideti transiidideklaratsioonid paberil. Deklaratsioonide originaalid säilitati lähtetolliasutuses ja koopiad saadeti koos kaubaga sihttolliasutusse. Viimane pidi seejärel lähtetolliasutusse saatma kinnituse selle kohta, et kaup oli kohale jõudnud, ja märkima, kas eeskirjade eiramisi esines või mitte. Protseduur oli aeglane ja sellega kaasnes arvukalt riske. |
| --- | --- |

6.

Kuni süsteemi arvutipõhiseks muutmiseni täideti transiidideklaratsioonid paberil. Deklaratsioonide originaalid säilitati lähtetolliasutuses ja koopiad saadeti koos kaubaga sihttolliasutusse. Viimane pidi seejärel lähtetolliasutusse saatma kinnituse selle kohta, et kaup oli kohale jõudnud, ja märkima, kas eeskirjade eiramisi esines või mitte. Protseduur oli aeglane ja sellega kaasnes arvukalt riske.

| 7. | Sel põhjusel esitas komisjon 1997. aastal “Euroopa transiidi tegevuskava” (6) koos nimekirjaga meetmetest transiidisüsteemi riskide paremaks juhtimiseks ja selle muutmiseks pettusele vähem vastuvõtlikuks. Meetmed puudutasid eelkõige arvutipõhise transiidisüsteemi kasutuselevõttu, transiidiprotseduuri süvalaiendamist, kontrollitegevuse tõhustamist kõigil tasanditel ja tõhustatud koostööd erinevate tolliasutuste ning tolli ning ettevõtjate vahel. Samuti algatas komisjon transiidialaste õigusaktide läbivaatamise. |
| --- | --- |

7.

Sel põhjusel esitas komisjon 1997. aastal “Euroopa transiidi tegevuskava” (6) koos nimekirjaga meetmetest transiidisüsteemi riskide paremaks juhtimiseks ja selle muutmiseks pettusele vähem vastuvõtlikuks. Meetmed puudutasid eelkõige arvutipõhise transiidisüsteemi kasutuselevõttu, transiidiprotseduuri süvalaiendamist, kontrollitegevuse tõhustamist kõigil tasanditel ja tõhustatud koostööd erinevate tolliasutuste ning tolli ning ettevõtjate vahel. Samuti algatas komisjon transiidialaste õigusaktide läbivaatamise.

| 8. | 1999. aastal võeti vastu projekti NCTS (New Computerised Transit System, uus arvutipõhine transiidisüsteem) õiguslik alus. NCTSi eesmärgiks oli asendada olemasolev paberipõhine ühenduse transiidiprotseduur arvutipõhise elektrooniliste sõnumite vahetusega asjassepuutuvate tolliasutuste vahel ning hilisemas etapis ettevõtjate ja tolli vahel. |
| --- | --- |

8.

1999. aastal võeti vastu projekti NCTS (New Computerised Transit System, uus arvutipõhine transiidisüsteem) õiguslik alus. NCTSi eesmärgiks oli asendada olemasolev paberipõhine ühenduse transiidiprotseduur arvutipõhise elektrooniliste sõnumite vahetusega asjassepuutuvate tolliasutuste vahel ning hilisemas etapis ettevõtjate ja tolli vahel.

| 9. | Pettusevastases võitluses oli NCTSi ülesanne teenida kaht eesmärki:






  a) | ära hoida traditsioonilisi pettusevorme, nagu templite või dokumentide võltsimine; |
| --- | --- | --- |

9.

Pettusevastases võitluses oli NCTSi ülesanne teenida kaht eesmärki:

a)

ära hoida traditsioonilisi pettusevorme, nagu templite või dokumentide võltsimine;

| b) | avastada reaalajas kauba mittejõudmine lähtetolliasutusse ning algatada sellisel juhul viivitamatult päringumenetlus. |
| --- | --- |

b)

avastada reaalajas kauba mittejõudmine lähtetolliasutusse ning algatada sellisel juhul viivitamatult päringumenetlus.

| 10. | Skeemil 1 on toodud standardne NCTS-transiidiprotseduur. |
| --- | --- |

10.

Skeemil 1 on toodud standardne NCTS-transiidiprotseduur.

Image

| 11. | 2001. aastal käivitas komisjon paralleelselt transiidisüsteemi arvutipõhiseks muutmisega ka selle õigusliku aluse reformi, (7) millega kehtestati uued sätted eesmärgiga:






  a) | teha selgemat vahet standardsete ja lihtsustatud transiidiprotseduuride vahel (viimasel juhul kohaldatakse erinevaid tollijärelevalve meetodeid) ning täpsemini määratleda osalevate ettevõtjate usaldusväärsuskriteeriumid; |
| --- | --- | --- |

11.

2001. aastal käivitas komisjon paralleelselt transiidisüsteemi arvutipõhiseks muutmisega ka selle õigusliku aluse reformi, (7) millega kehtestati uued sätted eesmärgiga:

a)

teha selgemat vahet standardsete ja lihtsustatud transiidiprotseduuride vahel (viimasel juhul kohaldatakse erinevaid tollijärelevalve meetodeid) ning täpsemini määratleda osalevate ettevõtjate usaldusväärsuskriteeriumid;

| b) | rajada tagatiste süsteem ettevõtja usaldusväärsusele ja kaubaga seonduvatele riskidele, võttes samal ajal kasutusele suurema pettuseohuga seotud kaupade (riskikaup) mõiste (8); |
| --- | --- |

b)

rajada tagatiste süsteem ettevõtja usaldusväärsusele ja kaubaga seonduvatele riskidele, võttes samal ajal kasutusele suurema pettuseohuga seotud kaupade (riskikaup) mõiste (8);

| c) | ühtlustada lõpetamata transiitvedude päringu- ja sissenõudemenetlused ning lühendada nende menetluste alustamise tähtaega. |
| --- | --- |

c)

ühtlustada lõpetamata transiitvedude päringu- ja sissenõudemenetlused ning lühendada nende menetluste alustamise tähtaega.

| 12. | NCTSi kasutuselevõtt toimus mitmes etapis. “Põhiülesanne” (9) täideti EL-15 riikides 30. juuniks 2003, pärast seda jätkas komisjon NCTSi kasutuselevõtu alase abi andmist liituvates riikides. Järgnevad etapid hõlmasid tagatiste ja päringute arvutipõhist käsitlemist ning need viidi lõpule 2006. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

12.

NCTSi kasutuselevõtt toimus mitmes etapis. “Põhiülesanne” (9) täideti EL-15 riikides 30. juuniks 2003, pärast seda jätkas komisjon NCTSi kasutuselevõtu alase abi andmist liituvates riikides. Järgnevad etapid hõlmasid tagatiste ja päringute arvutipõhist käsitlemist ning need viidi lõpule 2006. aasta jaanuaris.

| 13. | Ühenduse transiidideklaratsioonid on üldjuhul elektroonilised alates 1. juulist 2005 (10) Komisjoni statistika näitab NCTSi abil käsitletud transiitvedude arvu kasvu ligikaudu 5,5 miljonilt 2004. aastal rohkem kui 7,5 miljonini 2005. aastal. |
| --- | --- |

13.

Ühenduse transiidideklaratsioonid on üldjuhul elektroonilised alates 1. juulist 2005 (10) Komisjoni statistika näitab NCTSi abil käsitletud transiitvedude arvu kasvu ligikaudu 5,5 miljonilt 2004. aastal rohkem kui 7,5 miljonini 2005. aastal.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

Auditi põhieesmärgid

| 14. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli saada kinnitust selle kohta, et liikmesriigid kohaldavad muudetud õigussätteid korrektselt ning et uued transiidiprotseduurid olid komisjoni poolt hästi koordineeritud ja liikmesriikide poolt õigesti rakendatud, et tõhusalt kaitsta ELi finantshuve. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli saada kinnitust selle kohta, et liikmesriigid kohaldavad muudetud õigussätteid korrektselt ning et uued transiidiprotseduurid olid komisjoni poolt hästi koordineeritud ja liikmesriikide poolt õigesti rakendatud, et tõhusalt kaitsta ELi finantshuve.

| 15. | Teine eesmärk oli analüüsida Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja soovitatud meetmete ning eriti komisjoni tegevuskavas ette nähtud meetmete elluviimist. Erilist tähelepanu pöörati uue süsteemi vastuvõtlikkusele pettusele ning sellele, kuidas komisjoni talitused antud probleemi käsitlesid. |
| --- | --- |

15.

Teine eesmärk oli analüüsida Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja soovitatud meetmete ning eriti komisjoni tegevuskavas ette nähtud meetmete elluviimist. Erilist tähelepanu pöörati uue süsteemi vastuvõtlikkusele pettusele ning sellele, kuidas komisjoni talitused antud probleemi käsitlesid.

Auditi lähenemisviis

| 16. | Kõigile liikmesriikidele saadeti küsimustik, et koguda värskeid transiidialaseid andmeid. 2005. aasta maist kuni 2006. aasta jaanuarini tehti auditikülastusi 11 liikmesriiki, kes esindavad ligi 80 % NCTS-transiitvedudest (11). |
| --- | --- |

16.

Kõigile liikmesriikidele saadeti küsimustik, et koguda värskeid transiidialaseid andmeid. 2005. aasta maist kuni 2006. aasta jaanuarini tehti auditikülastusi 11 liikmesriiki, kes esindavad ligi 80 % NCTS-transiitvedudest (11).

| 17. | Auditid hõlmasid järgmisi valdkondi:






  a) | NCTSi üldine haldamine ja IT-aspektid külastatud liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

17.

Auditid hõlmasid järgmisi valdkondi:

a)

NCTSi üldine haldamine ja IT-aspektid külastatud liikmesriikides;

| b) | loa andmine lihtsustatud transiidiprotseduurideks (volitatud kaubasaatjad/kaubasaajad, üldtagatiste kasutamine); |
| --- | --- |

b)

loa andmine lihtsustatud transiidiprotseduurideks (volitatud kaubasaatjad/kaubasaajad, üldtagatiste kasutamine);

| c) | tähtajaks lõpetamata transiitvedude päringu- ja sissenõudemenetlused. |
| --- | --- |

c)

tähtajaks lõpetamata transiitvedude päringu- ja sissenõudemenetlused.

Auditi käigus vaadati läbi kokku 620 toimikut ja 26 transiidideklaratsiooni.

| 18. | Analüüsiti ka komisjoni talituste rolli, eriti maksustamise ja tolliliidu peadirektoraadi koordineerimis- ja haldustööd, eelarve peadirektoraadi transiidialast kontrollitegevust ja OLAFi tegevust pettuse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

18.

Analüüsiti ka komisjoni talituste rolli, eriti maksustamise ja tolliliidu peadirektoraadi koordineerimis- ja haldustööd, eelarve peadirektoraadi transiidialast kontrollitegevust ja OLAFi tegevust pettuse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel.

AUDITILEIUD

| 19. | Lisas 1 esitatakse ülevaade külastatud riikides leitud peamistest puudustest. |
| --- | --- |

19.

Lisas 1 esitatakse ülevaade külastatud riikides leitud peamistest puudustest.

Uue arvutipõhise transiidisüsteemi rakendamine

Image

Asjakohane komisjonipoolne koordineerimine

| 20. | Komisjon koordineeris projekti NCTS rakendamist liikmesriikides ja tegi märkimisväärseid pingutusi abimehhanismide ja kontrollivahendite kasutuselevõtuks. Samuti töötas komisjon välja NCTSi standardrakenduse MCC (Minimum Common Core – minimaalne ühisosa) ning vastutab selle hoolduse eest. MCCd kasutab 15 liikmesriiki; ülejäänud 10 liikmesriiki on otsustanud välja töötada oma siseriiklikud transiidirakendused. |
| --- | --- |

20.

Komisjon koordineeris projekti NCTS rakendamist liikmesriikides ja tegi märkimisväärseid pingutusi abimehhanismide ja kontrollivahendite kasutuselevõtuks. Samuti töötas komisjon välja NCTSi standardrakenduse MCC (Minimum Common Core – minimaalne ühisosa) ning vastutab selle hoolduse eest. MCCd kasutab 15 liikmesriiki; ülejäänud 10 liikmesriiki on otsustanud välja töötada oma siseriiklikud transiidirakendused.

| 21. | Tööd telliti suuremas osas allhangetena, kasutades ettenähtud pakkumismenetlusi. 2005. aastal kontrollis komisjoni siseaudititalitus projekti NCTS korraldust, planeerimist ja haldamist ning andis sellele väga positiivse hinnangu. Samas kritiseeris siseaudititalitus tõsiasja, et komisjoni ja liikmesriikide vahel ei ole sõlmitud ühtegi rakenduslepingut seoses kriitiliste olukordadega, mis mõjutavad NCTSi kättesaadavust ja jätkuvust. |
| --- | --- |

21.

Tööd telliti suuremas osas allhangetena, kasutades ettenähtud pakkumismenetlusi. 2005. aastal kontrollis komisjoni siseaudititalitus projekti NCTS korraldust, planeerimist ja haldamist ning andis sellele väga positiivse hinnangu. Samas kritiseeris siseaudititalitus tõsiasja, et komisjoni ja liikmesriikide vahel ei ole sõlmitud ühtegi rakenduslepingut seoses kriitiliste olukordadega, mis mõjutavad NCTSi kättesaadavust ja jätkuvust.

| 22. | Kuna õigusaktid näevad ühenduse tollipoliitika üldeesmärgina ette transiitvedude arvutipõhiseks muutmise, (12) on komisjon rõhutanud oma rolli projekti NCTS koordinaatorina, samas kui NCTSi rakendamise tegelik järelevalve on liikmesriikide ülesanne. |
| --- | --- |

22.

Kuna õigusaktid näevad ühenduse tollipoliitika üldeesmärgina ette transiitvedude arvutipõhiseks muutmise, (12) on komisjon rõhutanud oma rolli projekti NCTS koordinaatorina, samas kui NCTSi rakendamise tegelik järelevalve on liikmesriikide ülesanne.

| 23. | Oma koordineerimistegevuse osana on komisjon teinud regulaarseid külastusi liikmesriikidesse ja andnud neile tehnilist abi. |
| --- | --- |

23.

Oma koordineerimistegevuse osana on komisjon teinud regulaarseid külastusi liikmesriikidesse ja andnud neile tehnilist abi.

Liikmesriikide IT-keskkonnaga seotud puudused

| 24. | Komisjoni testid ja kontrollid ei ole võimaldanud ära hoida mõningaid IT-kontrollikeskkonna probleeme. |
| --- | --- |

24.

Komisjoni testid ja kontrollid ei ole võimaldanud ära hoida mõningaid IT-kontrollikeskkonna probleeme.

| 25. | Viies külastatud liikmesriigis, kellest neli kasutas MCC-rakendust, esines NCTSi integreerimisel riigis kasutusel olevasse IT-keskkonda tõsiseid ühilduvusprobleeme – näiteks kontrollimisel, kas kõik lõpetatud transiitveod on suunatud järgmisse tollisihtpunkti, või olemasolevate riskiprofiilide kasutamisel. Lõpuks otsustas neli neist kasutada NCTSi eraldiseisva süsteemina ning ei ühendanud seda oma riigi elektroonilise tollisüsteemiga. |
| --- | --- |

25.

Viies külastatud liikmesriigis, kellest neli kasutas MCC-rakendust, esines NCTSi integreerimisel riigis kasutusel olevasse IT-keskkonda tõsiseid ühilduvusprobleeme – näiteks kontrollimisel, kas kõik lõpetatud transiitveod on suunatud järgmisse tollisihtpunkti, või olemasolevate riskiprofiilide kasutamisel. Lõpuks otsustas neli neist kasutada NCTSi eraldiseisva süsteemina ning ei ühendanud seda oma riigi elektroonilise tollisüsteemiga.

Komisjoni kontrollitegevus pärast õigusliku aluse reformi

| 26. | Maksustamise ja tolliliidu peadirektoraat tagab ühenduse tollieeskirjade ühetaolise kohaldamise siseriiklike ametiasutuste poolt. Eelarve peadirektoraat kontrollib traditsiooniliste omavahendite tavapäraste kontrollide raames ka kohaldatavate tollisätete järgimist ning teeb maksustamise ja tolliliidu peadirektoraadiga tihedat koostööd seoses kontrollide käigus ilmnenud tollipoliitikaküsimustega. |
| --- | --- |

26.

Maksustamise ja tolliliidu peadirektoraat tagab ühenduse tollieeskirjade ühetaolise kohaldamise siseriiklike ametiasutuste poolt. Eelarve peadirektoraat kontrollib traditsiooniliste omavahendite tavapäraste kontrollide raames ka kohaldatavate tollisätete järgimist ning teeb maksustamise ja tolliliidu peadirektoraadiga tihedat koostööd seoses kontrollide käigus ilmnenud tollipoliitikaküsimustega.

| 27. | Perioodil 2001–2005 transiidile keskenduvaid traditsiooniliste omavahendite kontrolle ei teostatud, kuna komisjon otsustas enne põhjalike kontrollide läbiviimist oodata, kuni NCTS on täielikult rakendatud. Sellele vaatamata täideti NCTSi põhiülesanne 2003. aasta juuniks (vt punkt 12) ja õigusliku aluse reformi põhilised elemendid jõustusid 2001. aastal. Transiidialased kontrollid on eelarve peadirektoraadi 2006. aasta kontrolliprogrammi peateemaks. |
| --- | --- |

27.

Perioodil 2001–2005 transiidile keskenduvaid traditsiooniliste omavahendite kontrolle ei teostatud, kuna komisjon otsustas enne põhjalike kontrollide läbiviimist oodata, kuni NCTS on täielikult rakendatud. Sellele vaatamata täideti NCTSi põhiülesanne 2003. aasta juuniks (vt punkt 12) ja õigusliku aluse reformi põhilised elemendid jõustusid 2001. aastal. Transiidialased kontrollid on eelarve peadirektoraadi 2006. aasta kontrolliprogrammi peateemaks.

Puudused uute õigussätete kohaldamisel

Image

Muudetud õigussätete erinev kohaldamine liikmesriigiti

| 28. | Pärast õigusliku aluse reformi (vt punkt 11) avaldas komisjon riiklike ametiasutuste poolt heaks kiidetud ja 19 ühenduse keeles kättesaadavad transiidisüsteemi täpsustatud üksikasjad “Transiidi käsiraamatus” (13). |
| --- | --- |

28.

Pärast õigusliku aluse reformi (vt punkt 11) avaldas komisjon riiklike ametiasutuste poolt heaks kiidetud ja 19 ühenduse keeles kättesaadavad transiidisüsteemi täpsustatud üksikasjad “Transiidi käsiraamatus” (13).

| 29. | Ilmnes, et liikmesriigid ei kohaldanud muudetud õigussätteid veel õigesti: kõrvalekaldeid kehtivatest sätetest (mõned neist formaalse iseloomuga) leiti 620st auditi käigus läbi vaadatud toimikust 392 puhul. |
| --- | --- |

29.

Ilmnes, et liikmesriigid ei kohaldanud muudetud õigussätteid veel õigesti: kõrvalekaldeid kehtivatest sätetest (mõned neist formaalse iseloomuga) leiti 620st auditi käigus läbi vaadatud toimikust 392 puhul.

Lihtsustatud protseduurid

| 30. | Lihtsustatud transiidiprotseduuridest kasutavad Euroopa Liidu ettevõtjad kõige enam üldtagatisi ja volitatud kaubasaatja/kaubasaaja staatust. Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 373 täpsustatakse nende isikute suhtes kehtivad üldtingimused, kes soovivad antud lihtsustusi kasutada (vt II lisa). |
| --- | --- |

30.

Lihtsustatud transiidiprotseduuridest kasutavad Euroopa Liidu ettevõtjad kõige enam üldtagatisi ja volitatud kaubasaatja/kaubasaaja staatust. Ühenduse tolliseadustiku rakendussätete artiklis 373 täpsustatakse nende isikute suhtes kehtivad üldtingimused, kes soovivad antud lihtsustusi kasutada (vt II lisa).

| 31. | Üldtagatise kasutamine võimaldab üht vahendit kasutades hõlmata arvukalt transiitvedusid. Tagatist saab kasutada tollimaksu ja muude maksude keskmise summa ulatuses (“tollivõla limiit”), (14) mille asjaomane tolliasutus peab igal aastal uuesti läbi vaatama. |
| --- | --- |

31.

Üldtagatise kasutamine võimaldab üht vahendit kasutades hõlmata arvukalt transiitvedusid. Tagatist saab kasutada tollimaksu ja muude maksude keskmise summa ulatuses (“tollivõla limiit”), (14) mille asjaomane tolliasutus peab igal aastal uuesti läbi vaatama.

| 32. | Üldtagatist omava volitatud kaubasaatja staatus võimaldab transiitvedusid alustada ilma tollile kaupa esitamata. Samuti võib volitatud kaubasaaja transiidiprotseduuri lõpetada ilma kaupu tollile esitamata. |
| --- | --- |

32.

Üldtagatist omava volitatud kaubasaatja staatus võimaldab transiitvedusid alustada ilma tollile kaupa esitamata. Samuti võib volitatud kaubasaaja transiidiprotseduuri lõpetada ilma kaupu tollile esitamata.

| 33. | Kui ettevõtja soovib kasutada tagatissumma vähendamise või tagatisest vabastamise võimalust või vedada transiidisüsteemi alusel riskikaupu, kohaldatakse rangemaid usaldusväärsuskriteeriume. 1. selgituses on toodud kriteeriumid, millele tava- ja riskikaupadele üldtagatise taotlejad peavad vastama (15). |
| --- | --- |

33.

Kui ettevõtja soovib kasutada tagatissumma vähendamise või tagatisest vabastamise võimalust või vedada transiidisüsteemi alusel riskikaupu, kohaldatakse rangemaid usaldusväärsuskriteeriume. 1. selgituses on toodud kriteeriumid, millele tava- ja riskikaupadele üldtagatise taotlejad peavad vastama (15).

| 34. | Tollil ei ole kohustust läbi viia kontrolle pärast loa väljastamist, välja arvatud tollivõla limiidi iga-aastane läbivaatamine. Loa omanik on aga kohustatud teatama kõikidest asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu (16).
  1. selgitus
  Üldtagatise saamiseks või tagatisest vabastamise taotlemiseks täidetavad kriteeriumid | Tavakaup | Riskikaup |
| --- | --- | --- | --- |
| % tagatisega kaetud summas
  Kriteeriumid | 100 % | 50 % | 30 % | Tagatisest vabasta-takse | 100 % | 50 % | 30 % | Tagatisest ei vabastata |
| 1. | Hea majanduslik olukord |

34.

Tollil ei ole kohustust läbi viia kontrolle pärast loa väljastamist, välja arvatud tollivõla limiidi iga-aastane läbivaatamine. Loa omanik on aga kohustatud teatama kõikidest asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu (16).

1. selgitus

Üldtagatise saamiseks või tagatisest vabastamise taotlemiseks täidetavad kriteeriumid

Tavakaup

Riskikaup

% tagatisega kaetud summas

Kriteeriumid

100 %

50 %

30 %

Tagatisest vabasta-takse

100 %

50 %

30 %

Tagatisest ei vabastata

1.

Hea majanduslik olukord

— (18)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Piisav kogemus (aastates) (17) |
| --- | --- |

2.

Piisav kogemus (aastates) (17)

1

2

3

1

2

3

| 3. | Tihe koostöö pädevate asutustega |
| --- | --- |

3.

Tihe koostöö pädevate asutustega

—

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Pädevus transpordi alal |
| --- | --- |

4.

Pädevus transpordi alal

—

—

Image

Image

Image

Image

| 5. | Hea majanduslik olukord, mis võimaldab täita printsipaali kohuseid |
| --- | --- |

5.

Hea majanduslik olukord, mis võimaldab täita printsipaali kohuseid

—

—

Image

—

—

Image

| 35. | Kuues liikmesriigis ei suutnud toll esitada kõiki tõendeid selle kohta, et volitatud kaubasaatja/kaubasaaja tingimustele vastavust oli kontrollitud enne loa andmist. Viies neist ei olnud toll pärast loa andmist kontrollinud, kas loa saaja endiselt nõutud tingimustele vastas. |
| --- | --- |

35.

Kuues liikmesriigis ei suutnud toll esitada kõiki tõendeid selle kohta, et volitatud kaubasaatja/kaubasaaja tingimustele vastavust oli kontrollitud enne loa andmist. Viies neist ei olnud toll pärast loa andmist kontrollinud, kas loa saaja endiselt nõutud tingimustele vastas.

| 36. | Üldtagatiste kasutamise osas oli olukord murettekitav: üheksas liikmesriigis ei olnud tollil piisavaid tõendeid selle kohta, kas loa saajad vastasid loa väljastamisel nõutud tingimustele. Neljas liikmesriigis aktsepteeris toll ettevõtjate poolt arvutatud tollivõla limiidi summat, selle asemel et summa nõuetekohaselt kord aastas läbi vaadata. Ühes liikmesriigis said ettevõtjad endiselt kasutada tagatisest vabastamise või üldtagatissumma vähendamise võimalust, ehkki toll oli nende suhtes algatanud tollivõla sissenõudmise sundmenetluse. |
| --- | --- |

36.

Üldtagatiste kasutamise osas oli olukord murettekitav: üheksas liikmesriigis ei olnud tollil piisavaid tõendeid selle kohta, kas loa saajad vastasid loa väljastamisel nõutud tingimustele. Neljas liikmesriigis aktsepteeris toll ettevõtjate poolt arvutatud tollivõla limiidi summat, selle asemel et summa nõuetekohaselt kord aastas läbi vaadata. Ühes liikmesriigis said ettevõtjad endiselt kasutada tagatisest vabastamise või üldtagatissumma vähendamise võimalust, ehkki toll oli nende suhtes algatanud tollivõla sissenõudmise sundmenetluse.

Päringumenetlused

| 37. | Kui transiitvedu tähtajaks ei lõpetata, peab lähteriik algatama järelepärimise otsustamaks, kas transiitvedu on nõuetekohaselt lõpetatud ja kas on tekkinud tollivõlg. Ühenduse tolliseadustiku muudetud rakendussätetes lühendati tunduvalt printsipaali (20) teavitamise tähtaega, samuti järelepärimise algatamise tähtaega elektroonilise menetluse korral. |
| --- | --- |

37.

Kui transiitvedu tähtajaks ei lõpetata, peab lähteriik algatama järelepärimise otsustamaks, kas transiitvedu on nõuetekohaselt lõpetatud ja kas on tekkinud tollivõlg. Ühenduse tolliseadustiku muudetud rakendussätetes lühendati tunduvalt printsipaali (20) teavitamise tähtaega, samuti järelepärimise algatamise tähtaega elektroonilise menetluse korral.

| 38. | Nüüdsest (21) peab printsipaali teavitamine ja päringumenetluse alustamine toimuma samaaegselt, kohe pärast kaupade sihttolliasutusele esitamise tähtaja möödumist, kui sihttolliasutus ei ole saatnud kaupade saabumise teadet (22). Seda nõuet ei täidetud üheski külastatud liikmesriigis. |
| --- | --- |

38.

Nüüdsest (21) peab printsipaali teavitamine ja päringumenetluse alustamine toimuma samaaegselt, kohe pärast kaupade sihttolliasutusele esitamise tähtaja möödumist, kui sihttolliasutus ei ole saatnud kaupade saabumise teadet (22). Seda nõuet ei täidetud üheski külastatud liikmesriigis.

| 39. | Liikmesriikide eeskirjad võimaldavad üldiselt kahenädalast viivitust enne päringumenetluse alustamist. |
| --- | --- |

39.

Liikmesriikide eeskirjad võimaldavad üldiselt kahenädalast viivitust enne päringumenetluse alustamist.

| 40. | Siiski ei järgitud üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kümnes riiklikke eeskirju ja alustati päringuid tunduvalt hiljem kui kahe nädala möödudes. Mõnes liikmesriigis ei teinud ettevõtjad tolliga rahuldaval määral koostööd, mis põhjustas viivitusi tolliprotseduuri lõpetamisel, mis võib omakorda põhjustada viivitusi tollimaksude sissenõudmisel. |
| --- | --- |

40.

Siiski ei järgitud üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kümnes riiklikke eeskirju ja alustati päringuid tunduvalt hiljem kui kahe nädala möödudes. Mõnes liikmesriigis ei teinud ettevõtjad tolliga rahuldaval määral koostööd, mis põhjustas viivitusi tolliprotseduuri lõpetamisel, mis võib omakorda põhjustada viivitusi tollimaksude sissenõudmisel.

| 41. | 1994. eelarveaasta aastaaruandes rõhutas kontrollikoda, et sissenõudemenetlusi tuleb tõhustada, keskendudes printsipaali kohustustele. Kontrollikoda soovitas tõhustatud ja ühtlustatuma karistussüsteemi juurutamist. |
| --- | --- |

41.

1994. eelarveaasta aastaaruandes rõhutas kontrollikoda, et sissenõudemenetlusi tuleb tõhustada, keskendudes printsipaali kohustustele. Kontrollikoda soovitas tõhustatud ja ühtlustatuma karistussüsteemi juurutamist.

| 42. | Kuni arvutipõhise päringukäsitluse kasutuselevõtuni saatis lähteriik sihtriigile paberil päringuteate (vorm TC 20) konkreetse vajamineva teabe saamiseks (23). Sihtliikmesriigi toll oli kohustatud päringuteatele viivitamatult vastama (24). Üheksas auditeeritud liikmesriigis reageeris toll päringuteadetele hilinemisega või ei edastanud vajaminevat teavet. Seitsmes neist liikmesriikidest alustati päringuid mitmekuise hilinemisega, kuna edastatud teabest ei selgunud alati, kas tollimaks oli lõpuks makstud või mitte. Nende puuduste tõttu tollimaksu kogumine hilines. |
| --- | --- |

42.

Kuni arvutipõhise päringukäsitluse kasutuselevõtuni saatis lähteriik sihtriigile paberil päringuteate (vorm TC 20) konkreetse vajamineva teabe saamiseks (23). Sihtliikmesriigi toll oli kohustatud päringuteatele viivitamatult vastama (24). Üheksas auditeeritud liikmesriigis reageeris toll päringuteadetele hilinemisega või ei edastanud vajaminevat teavet. Seitsmes neist liikmesriikidest alustati päringuid mitmekuise hilinemisega, kuna edastatud teabest ei selgunud alati, kas tollimaks oli lõpuks makstud või mitte. Nende puuduste tõttu tollimaksu kogumine hilines.

| 43. | Enamik külastatud liikmesriike oli seisukohal, et NCTSi päringukäsitlusmooduli (25) kasutuselevõtt lahendab sellised kommunikatsiooniprobleemid. Kontrollikoja auditiga ei olnud võimalik seda kontrollida, kuna moodul oli alles hiljuti kasutusele võetud. |
| --- | --- |

43.

Enamik külastatud liikmesriike oli seisukohal, et NCTSi päringukäsitlusmooduli (25) kasutuselevõtt lahendab sellised kommunikatsiooniprobleemid. Kontrollikoja auditiga ei olnud võimalik seda kontrollida, kuna moodul oli alles hiljuti kasutusele võetud.

Sissenõudemenetlused

| 44. | Lõpuleviidud päringumenetlusega on tavaliselt võimalik kindlaks teha tollivõla olemasolu ja määrata, milline riik peab tollimaksu koguma. Kahtluse korral näevad uued eeskirjad ette, et tollivõlg on tekkinud lähte- või sihtriigis hiljemalt kümme kuud pärast kauba transiidiprotseduurile suunamist (26). |
| --- | --- |

44.

Lõpuleviidud päringumenetlusega on tavaliselt võimalik kindlaks teha tollivõla olemasolu ja määrata, milline riik peab tollimaksu koguma. Kahtluse korral näevad uued eeskirjad ette, et tollivõlg on tekkinud lähte- või sihtriigis hiljemalt kümme kuud pärast kauba transiidiprotseduurile suunamist (26).

| 45. | Juba varasemad sissenõudemenetlust käsitlevad õigussätted olid põhjustanud kohaldamisraskusi kahes liikmesriigis. Komisjon kaebas need kaks riiki Euroopa Ühenduste Kohtusse ja võitis kohtuasjad (27). |
| --- | --- |

45.

Juba varasemad sissenõudemenetlust käsitlevad õigussätted olid põhjustanud kohaldamisraskusi kahes liikmesriigis. Komisjon kaebas need kaks riiki Euroopa Ühenduste Kohtusse ja võitis kohtuasjad (27).

| 46. | Liikmesriigid tõlgendasid ja kohaldasid uusi sätteid erinevalt. Üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kümnes järgiti kümne kuu tähtaega harva ja viivitused olid tihti märkimisväärsed. Kahes liikmesriigis ootasid tolliasutused kümne kuu möödumist, kuigi võla kindlaksmääramiseks vajalikud tingimused olid täidetud ammu enne seda tähtaega. Ühes EL-10 riikidest ei oldud külastatud tolliasutustes 18 kuud pärast ELiga liitumist selliste juhtumitega seoses algatatud peaaegu ühtegi sissenõudemenetlust. |
| --- | --- |

46.

Liikmesriigid tõlgendasid ja kohaldasid uusi sätteid erinevalt. Üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kümnes järgiti kümne kuu tähtaega harva ja viivitused olid tihti märkimisväärsed. Kahes liikmesriigis ootasid tolliasutused kümne kuu möödumist, kuigi võla kindlaksmääramiseks vajalikud tingimused olid täidetud ammu enne seda tähtaega. Ühes EL-10 riikidest ei oldud külastatud tolliasutustes 18 kuud pärast ELiga liitumist selliste juhtumitega seoses algatatud peaaegu ühtegi sissenõudemenetlust.

| 47. | Ühenduse eeskirjad ei täpsusta sissenõudemenetluse algatamise tähtaega transiidi sihtriigis. Siiski on tollivõimudel alates sellest hetkest, mil nad saavad teada seoses lõpetamata transiitveoga oma riigis tekkinud tollivõlast ja nad suudavad kindlaks teha võlgniku ja tollimaksu summa, võla kohta arvestuskande tegemiseks aega kõige rohkem kaks nädalat (28). |
| --- | --- |

47.

Ühenduse eeskirjad ei täpsusta sissenõudemenetluse algatamise tähtaega transiidi sihtriigis. Siiski on tollivõimudel alates sellest hetkest, mil nad saavad teada seoses lõpetamata transiitveoga oma riigis tekkinud tollivõlast ja nad suudavad kindlaks teha võlgniku ja tollimaksu summa, võla kohta arvestuskande tegemiseks aega kõige rohkem kaks nädalat (28).

| 48. | Külastatud liikmesriikides käsitleti selliseid juhtumeid harva asjakohase kiirusega, mis aeglustas omavahendite kogumist. Kolmes liikmesriigis olid kaubasaajad ise tolli informeerinud ja tollimaksu kogumist nõudnud, kuid toll alustas sissenõudemenetlust alles mitme kuu pärast. |
| --- | --- |

48.

Külastatud liikmesriikides käsitleti selliseid juhtumeid harva asjakohase kiirusega, mis aeglustas omavahendite kogumist. Kolmes liikmesriigis olid kaubasaajad ise tolli informeerinud ja tollimaksu kogumist nõudnud, kuid toll alustas sissenõudemenetlust alles mitme kuu pärast.

| 49. | Nagu kontrollikoda on juba rõhutanud 1994. eelarveaasta aastaaruandes ning eriaruandes nr 8/99 kautsjonite ja tagatiste kohta, (29) tõid liikmesriigid sissenõudmise sagedase hilinemise põhjuseks asjaolu, et ühenduse eeskirjad ei näe alati ette kauba väärtuse ja kaubakoodi esitamist transiidideklaratsioonil kohustusliku teabena. Kahes liikmesriigis nõudis toll aga ettevõtjatelt sellise teabe esitamist enne transiitveo alustamist. |
| --- | --- |

49.

Nagu kontrollikoda on juba rõhutanud 1994. eelarveaasta aastaaruandes ning eriaruandes nr 8/99 kautsjonite ja tagatiste kohta, (29) tõid liikmesriigid sissenõudmise sagedase hilinemise põhjuseks asjaolu, et ühenduse eeskirjad ei näe alati ette kauba väärtuse ja kaubakoodi esitamist transiidideklaratsioonil kohustusliku teabena. Kahes liikmesriigis nõudis toll aga ettevõtjatelt sellise teabe esitamist enne transiitveo alustamist.

Viivitused lõpetamata transiitvedudega seotud tollimaksude kindlaksmääramisel

| 50. | Nagu kõigi pärast juhtumit tuvastatud tollivõlgade puhul, sätestab ühenduse tolliseadustik (30) lõpetamata transiitvedudega seotud võlgade osas võla kohta arvestuskande tegemise kahe päeva jooksul alates kuupäevast, kui tollil on võimalik arvutada kõnealune tollimaksu summa ja määrata võlgnik. Seda tähtaega võib pikendada 14 päeva võrra teatavatel tolliseadustikus ette nähtud juhtudel (31). |
| --- | --- |

50.

Nagu kõigi pärast juhtumit tuvastatud tollivõlgade puhul, sätestab ühenduse tolliseadustik (30) lõpetamata transiitvedudega seotud võlgade osas võla kohta arvestuskande tegemise kahe päeva jooksul alates kuupäevast, kui tollil on võimalik arvutada kõnealune tollimaksu summa ja määrata võlgnik. Seda tähtaega võib pikendada 14 päeva võrra teatavatel tolliseadustikus ette nähtud juhtudel (31).

| 51. | Üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kümnes leiti, et arvestuskannete tegemine viibis nii, et 14 päeva tähtaeg ületati. Viivitust põhjustasid ebapiisavad päringumenetlused. Viies liikmesriigis mõjutasid arvestuskannete tegemist muud viivitused, mis tulenesid sissenõudemenetluse keerukusest. Auditi käigus kontrollitud 194 sissenõudmistoimikust leiti 110s hilinenud arvestuskandeid. |
| --- | --- |

51.

Üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kümnes leiti, et arvestuskannete tegemine viibis nii, et 14 päeva tähtaeg ületati. Viivitust põhjustasid ebapiisavad päringumenetlused. Viies liikmesriigis mõjutasid arvestuskannete tegemist muud viivitused, mis tulenesid sissenõudemenetluse keerukusest. Auditi käigus kontrollitud 194 sissenõudmistoimikust leiti 110s hilinenud arvestuskandeid.

| 52. | Liikmesriigid peavad vastavalt omavahendite määrusele (32) täpset raamatupidamisarvestust pidama, üksiktollideklaratsioonide andmed tuleb koondada A-kontole ning kindlaksmääratud maksude kogusumma, kogumiskulud maha arvatud, tuleb teha komisjonile kättesaadavaks teisel kuul pärast maksu kindlaksmääramisele järgnevat kuud. Tasumata ja tagatistega katmata või tagatistega kaetud, aga vaidlustatud makse ei tule erandina kättesaadavaks teha enne nende tegelikku kogumist. Kui liikmesriigid seda võimalust rakendavad, kantakse vastavad maksud eraldi kontole (B-konto) (33). |
| --- | --- |

52.

Liikmesriigid peavad vastavalt omavahendite määrusele (32) täpset raamatupidamisarvestust pidama, üksiktollideklaratsioonide andmed tuleb koondada A-kontole ning kindlaksmääratud maksude kogusumma, kogumiskulud maha arvatud, tuleb teha komisjonile kättesaadavaks teisel kuul pärast maksu kindlaksmääramisele järgnevat kuud. Tasumata ja tagatistega katmata või tagatistega kaetud, aga vaidlustatud makse ei tule erandina kättesaadavaks teha enne nende tegelikku kogumist. Kui liikmesriigid seda võimalust rakendavad, kantakse vastavad maksud eraldi kontole (B-konto) (33).

| 53. | Liikmesriigid kasutavad lõpetamata transiitvedudega seoses sissenõutavate omavahendite arvutamiseks erinevaid praktikaid. Ühes liikmesriigis kanti lõpetamata transiitvedude tollimaksud, mis olid kaetud üksiktagatisega, B-kontole. Kolmes liikmesriigis oldi seisukohal, et üldtagatistega kaetud summa tegelik suurus ei ole sissenõudekorralduse koostamise ajaks teada ja seetõttu ei saa mingit summat A-kontole kanda. Need liikmesriigid kandsid kõnealuste maksude kogusumma B-kontole ehk käsitasid neid makse nii, nagu poleks nende suhtes mingit tagatist esitatud. Sama praktikat kasutati veel kahe liikmesriigi tolliasutuses. |
| --- | --- |

53.

Liikmesriigid kasutavad lõpetamata transiitvedudega seoses sissenõutavate omavahendite arvutamiseks erinevaid praktikaid. Ühes liikmesriigis kanti lõpetamata transiitvedude tollimaksud, mis olid kaetud üksiktagatisega, B-kontole. Kolmes liikmesriigis oldi seisukohal, et üldtagatistega kaetud summa tegelik suurus ei ole sissenõudekorralduse koostamise ajaks teada ja seetõttu ei saa mingit summat A-kontole kanda. Need liikmesriigid kandsid kõnealuste maksude kogusumma B-kontole ehk käsitasid neid makse nii, nagu poleks nende suhtes mingit tagatist esitatud. Sama praktikat kasutati veel kahe liikmesriigi tolliasutuses.

| 54. | Erinevate tõlgenduste vältimiseks sätestas komisjon, et tagatisega kaetud maksud tuleb kanda A-kontole, ülejäänud aga B-kontole. Üldtagatiste osas ei järgi liikmesriigid alati komisjoni tõlgendust, mistõttu komisjon on algatanud Euroopa Ühenduste Kohtus kohtuasja seoses tagatistega kaetud maksude käsitamisega raamatupidamisarvestuses. |
| --- | --- |

54.

Erinevate tõlgenduste vältimiseks sätestas komisjon, et tagatisega kaetud maksud tuleb kanda A-kontole, ülejäänud aga B-kontole. Üldtagatiste osas ei järgi liikmesriigid alati komisjoni tõlgendust, mistõttu komisjon on algatanud Euroopa Ühenduste Kohtus kohtuasja seoses tagatistega kaetud maksude käsitamisega raamatupidamisarvestuses.

Pettusevastast võitlust ja riskijuhtimist tuleb tõhustada

Image

Andmed ei ole täiesti usaldusväärsed ega täielikud

| 55. | NCTS aitab ära hoida mõningaid pettuseliike, nagu templite või tagatiste sertifikaatide võltsimine, ning võimaldab kiirendada päringumenetlust lõpetamata transiitvedude korral. Siiski ei saa süsteemi arvutipõhiseks muutmisega ära hoida kirjeldusvigu või tahtlikult valeandmete esitamist eesmärgiga süsteemi kuritarvitada. |
| --- | --- |

55.

NCTS aitab ära hoida mõningaid pettuseliike, nagu templite või tagatiste sertifikaatide võltsimine, ning võimaldab kiirendada päringumenetlust lõpetamata transiitvedude korral. Siiski ei saa süsteemi arvutipõhiseks muutmisega ära hoida kirjeldusvigu või tahtlikult valeandmete esitamist eesmärgiga süsteemi kuritarvitada.

| 56. | Selleks et hinnata transiidisüsteemi reformi mõjusust transiidipettuse vähendamise seisukohalt, läheb vaja usaldusväärseid ja täielikke andmeid pettuse kohta ELi tasemel. Audit näitas aga, et ELi tasemel transiidialast pettust ja eeskirjade eiramist käsitlevate peamiste kättesaadavate teabeallikate usaldusväärsus ja täielikkus ei ole tagatud. |
| --- | --- |

56.

Selleks et hinnata transiidisüsteemi reformi mõjusust transiidipettuse vähendamise seisukohalt, läheb vaja usaldusväärseid ja täielikke andmeid pettuse kohta ELi tasemel. Audit näitas aga, et ELi tasemel transiidialast pettust ja eeskirjade eiramist käsitlevate peamiste kättesaadavate teabeallikate usaldusväärsus ja täielikkus ei ole tagatud.

NCTSi andmed

| 57. | Komisjon teostab NCTS-rakenduses sisalduvate lõpetamata transiidivedude osas pidevat analüüsi. Olemasolevad andmed näitavad selliste vedude vähenemist aastatel 2004–2005 poole võrra (2,5 %-lt 1,2 %-le). Sellises NCTSis registreeritud transiitvedude analüüsis ei arvestata aga vaid ühe liikmesriigi (34) territooriumil toimunud transiitvedusid, mis moodustavad ligikaudu kõigist NCTS-transiitvedudest arvestatava osa. |
| --- | --- |

57.

Komisjon teostab NCTS-rakenduses sisalduvate lõpetamata transiidivedude osas pidevat analüüsi. Olemasolevad andmed näitavad selliste vedude vähenemist aastatel 2004–2005 poole võrra (2,5 %-lt 1,2 %-le). Sellises NCTSis registreeritud transiitvedude analüüsis ei arvestata aga vaid ühe liikmesriigi (34) territooriumil toimunud transiitvedusid, mis moodustavad ligikaudu kõigist NCTS-transiitvedudest arvestatava osa.

Andmebaasi OWNRES andmed

| 58. | Andmebaas OWNRES sisaldab andmeid omavahenditega seotud pettusejuhtumite ja eeskirjade eiramiste kohta, mille väärtus on üle 10 000 euro ja millest liikmesriigid teavitavad komisjoni (eelarve peadirektoraati) omavahendite määruse (35) alusel. |
| --- | --- |

58.

Andmebaas OWNRES sisaldab andmeid omavahenditega seotud pettusejuhtumite ja eeskirjade eiramiste kohta, mille väärtus on üle 10 000 euro ja millest liikmesriigid teavitavad komisjoni (eelarve peadirektoraati) omavahendite määruse (35) alusel.

| 59. | Hoolimata komisjoni jõupingutustest OWNRESi andmete kvaliteedi parandamiseks ei ole see veel siiski piisav. Sellele vaatamata on OWNRESi andmed komisjoni pettusevastast võitlust käsitlevate aruannete ainsaks allikaks ja näitavad vastupidiselt muudele allikatele transiidiga seotud pettuse- või eeskirjade eiramise juhtumite arvu ja väärtuse suurenemist 2001. aasta (mil toimus õigusliku aluse reform) ja 2005. aasta vahel. Tuleb võtta edasisi meetmeid, et koostada andmebaas, mida oleks võimalik kasutada usaldusväärse teabeallikana erinevate ühenduse tollikorraldustega seotud pettusejuhtumite analüüsimisel. |
| --- | --- |

59.

Hoolimata komisjoni jõupingutustest OWNRESi andmete kvaliteedi parandamiseks ei ole see veel siiski piisav. Sellele vaatamata on OWNRESi andmed komisjoni pettusevastast võitlust käsitlevate aruannete ainsaks allikaks ja näitavad vastupidiselt muudele allikatele transiidiga seotud pettuse- või eeskirjade eiramise juhtumite arvu ja väärtuse suurenemist 2001. aasta (mil toimus õigusliku aluse reform) ja 2005. aasta vahel. Tuleb võtta edasisi meetmeid, et koostada andmebaas, mida oleks võimalik kasutada usaldusväärse teabeallikana erinevate ühenduse tollikorraldustega seotud pettusejuhtumite analüüsimisel.

Varajase hoiatamise süsteem (EWS)

| 60. | Varajase hoiatamise süsteemiga (EWS), mida hakati rakendama 1992. aastal, võeti kasutusele riskikauba mõiste (vt punkt 11). EWS toimib praktikas sarnaselt NCTSiga: lähtetolliasutus saadab riskikauba kohta eelteate sihttolliasutusele ja vajaduse korral vahetolliasutustele, samuti OLAFile. |
| --- | --- |

60.

Varajase hoiatamise süsteemiga (EWS), mida hakati rakendama 1992. aastal, võeti kasutusele riskikauba mõiste (vt punkt 11). EWS toimib praktikas sarnaselt NCTSiga: lähtetolliasutus saadab riskikauba kohta eelteate sihttolliasutusele ja vajaduse korral vahetolliasutustele, samuti OLAFile.

| 61. | OLAFi andmetel oli aastatel 2004–2005 liikmesriikide teadete arv sihtkohta mitte jõudnud transiidisaadetiste kohta protsentuaalselt kakskümmend korda madalam kui ainuüksi 1998. aasta esimeses kvartalis. |
| --- | --- |

61.

OLAFi andmetel oli aastatel 2004–2005 liikmesriikide teadete arv sihtkohta mitte jõudnud transiidisaadetiste kohta protsentuaalselt kakskümmend korda madalam kui ainuüksi 1998. aasta esimeses kvartalis.

| 62. | NCTSi kasutuselevõtu ja kahte süsteemi sisestatavate andmete sarnasuse tõttu on liikmesriigid arvamusel, et NCTSist piisab, ning nad ei salvesta enam andmeid EWSi. OLAFil ei ole aga juurdepääsu NCTSi transiidideklaratsioonides sisalduvatele andmetele. 2006. aasta jaanuaris võeti vastu otsus halduskokkulepete ülevaatamise kohta, et võimaldada OLAFile alates 2007. aastast juurdepääs riskikaupade transiiti puudutavale teabele. |
| --- | --- |

62.

NCTSi kasutuselevõtu ja kahte süsteemi sisestatavate andmete sarnasuse tõttu on liikmesriigid arvamusel, et NCTSist piisab, ning nad ei salvesta enam andmeid EWSi. OLAFil ei ole aga juurdepääsu NCTSi transiidideklaratsioonides sisalduvatele andmetele. 2006. aasta jaanuaris võeti vastu otsus halduskokkulepete ülevaatamise kohta, et võimaldada OLAFile alates 2007. aastast juurdepääs riskikaupade transiiti puudutavale teabele.

Riskijuhtimise ja pettusega seotud aspektide analüüsi puudused

| 63. | Sobiva tasakaalu tagamine sujuva kaubavahetuse ja ühenduse finantshuvide efektiivse kaitse vahel eeldab asjakohast riskijuhtimist ja riskianalüüsil põhinevat transiitvedude kontrolli. |
| --- | --- |

63.

Sobiva tasakaalu tagamine sujuva kaubavahetuse ja ühenduse finantshuvide efektiivse kaitse vahel eeldab asjakohast riskijuhtimist ja riskianalüüsil põhinevat transiitvedude kontrolli.

| 64. | Kontrollikoda tuvastas, et transiidialane riskianalüüs oli mitmes liikmesriigis endiselt algeline. Ainult ühes riigis rakendati arvutipõhist juhuvaliku meetodit, et säilitada ettevõtjate hulgas võimalike kontrollide suhtes teatav määramatustegur. Üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kasutati vaid kolmes automatiseeritud riskianalüüsi, mis on ühendatud NCTSiga ja põhineb spetsiifilistel transiidi riskiprofiilidel. Nende kolme liikmesriigi toll pidas tõsiasja, et transiidideklaratsioonil ei nõuta kaubakoodi märkimist, oluliseks takistuseks transiitvedude efektiivse kontrolli läbiviimisel. Kontrollikoda rõhutas juba oma eriaruandes nr 8/99, et sätete puudumine, millega nõutaks kauba liigi ja väärtuse kohta andmete esitamist ühtses haldusdokumendis, takistab ühenduse tollivõimudel kontrollide läbiviimist. |
| --- | --- |

64.

Kontrollikoda tuvastas, et transiidialane riskianalüüs oli mitmes liikmesriigis endiselt algeline. Ainult ühes riigis rakendati arvutipõhist juhuvaliku meetodit, et säilitada ettevõtjate hulgas võimalike kontrollide suhtes teatav määramatustegur. Üheteistkümnest külastatud liikmesriigist kasutati vaid kolmes automatiseeritud riskianalüüsi, mis on ühendatud NCTSiga ja põhineb spetsiifilistel transiidi riskiprofiilidel. Nende kolme liikmesriigi toll pidas tõsiasja, et transiidideklaratsioonil ei nõuta kaubakoodi märkimist, oluliseks takistuseks transiitvedude efektiivse kontrolli läbiviimisel. Kontrollikoda rõhutas juba oma eriaruandes nr 8/99, et sätete puudumine, millega nõutaks kauba liigi ja väärtuse kohta andmete esitamist ühtses haldusdokumendis, takistab ühenduse tollivõimudel kontrollide läbiviimist.

| 65. | Riskide kindlakstegemine ja kauba kontrollimine toimub endiselt konkreetse tolliametniku äranägemisel. Enamik külastatud liikmesriike pidas transiidisaadetiste kontrollimist teisejärguliseks, osaliselt transiidideklaratsioonidel toodud andmete piiratuse tõttu. Kontrollikoda leidis, et viies liikmesriigis oli transiidisaadetiste füüsilise kontrolli määr eriti madal (ligikaudu 1 %); üheteistkümnest külastatud liikmesriigist seitsmes aga praktiliselt ei kontrollitud volitatud kaubasaatjaid/kaubasaajaid. |
| --- | --- |

65.

Riskide kindlakstegemine ja kauba kontrollimine toimub endiselt konkreetse tolliametniku äranägemisel. Enamik külastatud liikmesriike pidas transiidisaadetiste kontrollimist teisejärguliseks, osaliselt transiidideklaratsioonidel toodud andmete piiratuse tõttu. Kontrollikoda leidis, et viies liikmesriigis oli transiidisaadetiste füüsilise kontrolli määr eriti madal (ligikaudu 1 %); üheteistkümnest külastatud liikmesriigist seitsmes aga praktiliselt ei kontrollitud volitatud kaubasaatjaid/kaubasaajaid.

| 66. | NCTS varustab komisjoni statistiliste andmetega transiitvedude arvu ja staatuse ning osalevate riikide kohta, kuid ei anna kauba või ettevõtjate kohta teavet, mis võimaldaks põhjalikumat analüüsi. Ka ei ole komisjoni talitused veel analüüsinud transiidipettuse mehhanisme, teostanud uurimistegevust selles valdkonnas ega välja arendanud transiidile suunatud riskianalüüsi vahendeid. |
| --- | --- |

66.

NCTS varustab komisjoni statistiliste andmetega transiitvedude arvu ja staatuse ning osalevate riikide kohta, kuid ei anna kauba või ettevõtjate kohta teavet, mis võimaldaks põhjalikumat analüüsi. Ka ei ole komisjoni talitused veel analüüsinud transiidipettuse mehhanisme, teostanud uurimistegevust selles valdkonnas ega välja arendanud transiidile suunatud riskianalüüsi vahendeid.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 67. | Komisjon on rakendanud transiidi tegevuskava põhielemendid, eelkõige transiidiprotseduuri arvutipõhiseks muutmise ja õigusliku aluse reformi lõpuleviimise teel (kehtib alates 2001. aastast). |
| --- | --- |

67.

Komisjon on rakendanud transiidi tegevuskava põhielemendid, eelkõige transiidiprotseduuri arvutipõhiseks muutmise ja õigusliku aluse reformi lõpuleviimise teel (kehtib alates 2001. aastast).

| 68. | Ühenduse transiiti käsitlev kontrollikoja audit kinnitas NCTSi rakendamise head kvaliteeti, ehkki mõned tehnilised probleemid püsivad. Audit tõi samuti esile, et transiidialaste õigussätete ja sellega seonduvate traditsioonilisi omavahendeid käsitlevate sätete kohaldamine on kohati puudulik. Nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil leiti puudusi transiidipettuse vastu võitlemiseks kavandatud meetmetes. |
| --- | --- |

68.

Ühenduse transiiti käsitlev kontrollikoja audit kinnitas NCTSi rakendamise head kvaliteeti, ehkki mõned tehnilised probleemid püsivad. Audit tõi samuti esile, et transiidialaste õigussätete ja sellega seonduvate traditsioonilisi omavahendeid käsitlevate sätete kohaldamine on kohati puudulik. Nii ühenduse kui liikmesriikide tasandil leiti puudusi transiidipettuse vastu võitlemiseks kavandatud meetmetes.

NCTSi rakendamine

| 69. | Komisjon on edukalt koordineerinud projekti NCTS rakendamist liikmesriikides. Mõne liikmesriigi IT-keskkond ei ole aga võimaldanud süsteemil optimaalselt toimida (vt punktid 20–25).

  Komisjon peaks:





  a) | kaaluma rakenduslepingu sõlmimist liikmesriikidega seoses NCTSi haldamisega, eriti tegevuse jätkuvust ohustavate kriitiliste situatsioonide osas; |
| --- | --- | --- |

69.

Komisjon on edukalt koordineerinud projekti NCTS rakendamist liikmesriikides. Mõne liikmesriigi IT-keskkond ei ole aga võimaldanud süsteemil optimaalselt toimida (vt punktid 20–25).

Komisjon peaks:





  a)

kaaluma rakenduslepingu sõlmimist liikmesriikidega seoses NCTSi haldamisega, eriti tegevuse jätkuvust ohustavate kriitiliste situatsioonide osas;

| b) | lisaks koordineerimisele tõhustama järelevalvet, eriti NCTSi puudutava IT-kontrollikeskkonna osas liikmesriikides. |
| --- | --- |

b)

lisaks koordineerimisele tõhustama järelevalvet, eriti NCTSi puudutava IT-kontrollikeskkonna osas liikmesriikides.

Uute õigussätete kohaldamine

| 70. | 2005. aasta lõpuks ei olnud komisjon läbi viinud ühtegi spetsiaalselt transiidile keskendatud kontrolli, mille abil hinnata 2001. aastal lõpule viidud õigusreformi elluviimise tõhusust (vt punktid 26–27). |
| --- | --- |

70.

2005. aasta lõpuks ei olnud komisjon läbi viinud ühtegi spetsiaalselt transiidile keskendatud kontrolli, mille abil hinnata 2001. aastal lõpule viidud õigusreformi elluviimise tõhusust (vt punktid 26–27).

| 71. | Tihti ei kohaldanud liikmesriigid muudetud õigussätteid korrektselt. Ühenduse tollimäärustes on sätestatud, et lihtsustatud transiidiprotseduure võib kasutada ainult usaldusväärsete ettevõtjate osas, kes vastavad teatud kriteeriumidele. Auditis ilmnes, et nendele kriteeriumidele vastavust ei kontrollitud piisavalt, mis võib kahjustada ühenduse finantshuve (vt punktid 30–36). Päringumenetlus osutus kohmakaks ning liikmesriigid ei olnud kohaldanud ei kehtivaid sätteid ega ilmutanud vajalikku hoolikust, kui päringumenetlusega oli algust tehtud. Uute NCTSi menetluste kasutuselevõtust on möödunud liiga vähe aega, et nende mõju hinnata (vt punktid 37–43). Lisaks alustati sissenõudemenetlust tihti hilinemisega, mille tulemusel ei ole traditsioonilisi omavahendeid kogutud ega kättesaadavaks tehtud õigeaegselt (vt punktid 44–49). |
| --- | --- |

71.

Tihti ei kohaldanud liikmesriigid muudetud õigussätteid korrektselt. Ühenduse tollimäärustes on sätestatud, et lihtsustatud transiidiprotseduure võib kasutada ainult usaldusväärsete ettevõtjate osas, kes vastavad teatud kriteeriumidele. Auditis ilmnes, et nendele kriteeriumidele vastavust ei kontrollitud piisavalt, mis võib kahjustada ühenduse finantshuve (vt punktid 30–36). Päringumenetlus osutus kohmakaks ning liikmesriigid ei olnud kohaldanud ei kehtivaid sätteid ega ilmutanud vajalikku hoolikust, kui päringumenetlusega oli algust tehtud. Uute NCTSi menetluste kasutuselevõtust on möödunud liiga vähe aega, et nende mõju hinnata (vt punktid 37–43). Lisaks alustati sissenõudemenetlust tihti hilinemisega, mille tulemusel ei ole traditsioonilisi omavahendeid kogutud ega kättesaadavaks tehtud õigeaegselt (vt punktid 44–49).

| 72. | Lõpetamata transiitvedude hilinenud kandmine traditsiooniliste omavahendite hulka tulenes erinevate raamatupidamismenetluste kasutamisest või lihtsalt määruste ebaõigest kohaldamisest, eelkõige tagatiste osas (vt punktid 50–54).

  Komisjon peaks võtma volitatud ettevõtja staatust (36) käsitlevate rakenduseeskirjade väljatöötamisel arvesse kontrollikoja auditi käigus tuvastatud puudusi.Päringumenetluste osas peaks komisjon:





  a) | tagama, et menetluste arvutipõhiseks muutmine võimaldab lõpetamata transiitvedude kiiremat käsitlemist ning parandab liikmesriikide-vahelist teabevahetust. Vajaduse korral peaks komisjon võtma parandusmeetmeid; |
| --- | --- | --- |

72.

Lõpetamata transiitvedude hilinenud kandmine traditsiooniliste omavahendite hulka tulenes erinevate raamatupidamismenetluste kasutamisest või lihtsalt määruste ebaõigest kohaldamisest, eelkõige tagatiste osas (vt punktid 50–54).

Komisjon peaks võtma volitatud ettevõtja staatust (36) käsitlevate rakenduseeskirjade väljatöötamisel arvesse kontrollikoja auditi käigus tuvastatud puudusi.Päringumenetluste osas peaks komisjon:





  a)

tagama, et menetluste arvutipõhiseks muutmine võimaldab lõpetamata transiitvedude kiiremat käsitlemist ning parandab liikmesriikide-vahelist teabevahetust. Vajaduse korral peaks komisjon võtma parandusmeetmeid;

| b) | tegema ettepaneku sanktsioonide rakendamiseks ettevõtjate suhtes, kes takistavad päringumenetlust. |
| --- | --- |

b)

tegema ettepaneku sanktsioonide rakendamiseks ettevõtjate suhtes, kes takistavad päringumenetlust.

| a) | tõhustama liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, keskendades need lõpetamata transiitvedudega seotud sissenõudemenetlustele; |
| --- | --- |

a)

tõhustama liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, keskendades need lõpetamata transiitvedudega seotud sissenõudemenetlustele;

| b) | selgitama sissenõudeid käsitlevate õigussätete tõlgendamist transiidi valdkonnas ja tegema ettepaneku tollialaste õigusaktide muutmiseks, et lühendada kümnekuulist tähtaega ja lihtsustada lõpetamata transiitvedudega seotud sissenõuete tegemist, muutes kohustuslikuks teatavate oluliste andmete, nagu kauba kood ja väärtus, märkimise transiidideklaratsioonile. |
| --- | --- |

b)

selgitama sissenõudeid käsitlevate õigussätete tõlgendamist transiidi valdkonnas ja tegema ettepaneku tollialaste õigusaktide muutmiseks, et lühendada kümnekuulist tähtaega ja lihtsustada lõpetamata transiitvedudega seotud sissenõuete tegemist, muutes kohustuslikuks teatavate oluliste andmete, nagu kauba kood ja väärtus, märkimise transiidideklaratsioonile.

| a) | jätkama jõupingutusi õigete ja üheste eeskirjade rakendamisel tagatistega kaetud tollimaksude käsitlemise osas; |
| --- | --- |

a)

jätkama jõupingutusi õigete ja üheste eeskirjade rakendamisel tagatistega kaetud tollimaksude käsitlemise osas;

| b) | tõhustama liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, et tagada õigussätete korrektne ja ühetaoline kohaldamine. |
| --- | --- |

b)

tõhustama liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle, et tagada õigussätete korrektne ja ühetaoline kohaldamine.

Pettusevastane võitlus ja riskijuhtimine

| 73. | Komisjonile kättesaadavad teabeallikad transiitvedudega seotud pettuste kohta ei ole ikka veel piisavalt usaldusväärsed võimaldamaks hinnata õigusreformi ja projekti NCTS panust pettuse vähenemisse ja oletatavate pettusejuhtumite analüüsi (vt punktid 55–62). |
| --- | --- |

73.

Komisjonile kättesaadavad teabeallikad transiitvedudega seotud pettuste kohta ei ole ikka veel piisavalt usaldusväärsed võimaldamaks hinnata õigusreformi ja projekti NCTS panust pettuse vähenemisse ja oletatavate pettusejuhtumite analüüsi (vt punktid 55–62).

| 74. | Komisjoni talitused ei ole veel analüüsinud transiidipettuse mehhanisme ega välja töötanud vahendeid valdkonnale iseloomulike riskide analüüsimiseks. Transiidivaldkonna riskide süstemaatiline juhtimine on paljudes liikmesriikides algeline või puudub täiesti ning vaid mõned neist on lisanud riskiprofiilid NCTS-süsteemi. Transiidisaadetiste füüsilisi kontrolle tehakse vähe ning mõnes liikmesriigis üldse mitte (vt punktid 63–66).

  Komisjon peaks võtma meetmeid pettusealaste teabeallikate usaldusväärsuse parandamiseks ja nende paremaks kasutamiseks, töötades välja riskijuhtimise strateegiad.Ühise riskijuhtimise raamistiku (37) väljaarendamisel peaks komisjon soodustama piisava arvu füüsiliste kontrollide läbiviimist transiidisaadetiste osas ja spetsiaalselt transiidile suunatud automatiseeritud riskiprofiilide väljatöötamist. |
| --- | --- |

74.

Komisjoni talitused ei ole veel analüüsinud transiidipettuse mehhanisme ega välja töötanud vahendeid valdkonnale iseloomulike riskide analüüsimiseks. Transiidivaldkonna riskide süstemaatiline juhtimine on paljudes liikmesriikides algeline või puudub täiesti ning vaid mõned neist on lisanud riskiprofiilid NCTS-süsteemi. Transiidisaadetiste füüsilisi kontrolle tehakse vähe ning mõnes liikmesriigis üldse mitte (vt punktid 63–66).

Komisjon peaks võtma meetmeid pettusealaste teabeallikate usaldusväärsuse parandamiseks ja nende paremaks kasutamiseks, töötades välja riskijuhtimise strateegiad.Ühise riskijuhtimise raamistiku (37) väljaarendamisel peaks komisjon soodustama piisava arvu füüsiliste kontrollide läbiviimist transiidisaadetiste osas ja spetsiaalselt transiidile suunatud automatiseeritud riskiprofiilide väljatöötamist.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 14. detsembri 2006. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta muudetud määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 94 lõige 2 (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

1

(2)  Vt KOM(95) 108 (lõplik). Järgnevate perioodide osas hinnanguid ei koostatud.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta otsus nr 210/97/EÜ ühenduse tolli tegevuskava vastuvõtmise kohta (“Toll 2000”) (EÜT L 33, 4.2.1997, lk 24).

3

(4)  Lõpparuanne (PE 220.895/lõplik), 20. veebruar 1997.

4

(5)  1994. eelarveaasta aastaaruanne koos asutuste vastustega (ELT C 303, 14.11.1995, lk 1).

5

(6)  KOM(97) 188 (lõplik), 10. juuni 1997.

6

(7)  Peamiselt komisjoni 15. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2787/2000, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 330, 27.12.2000, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) lisa 44c (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Kehtib näiteks elusloomade, sigarettide ja teatud alkohoolsete jookide puhul.

8

(9)  Põhiülesanne: ühenduse transiidiprotseduuride (milleks kasutati ühtset haldusdokumenti) arvutipõhiseks muutmine.

9

(10)  Nõukogu 23. mai 2005. aasta määrus (EÜ) nr 837/2005, millega muudetakse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT L 139, 2.6.2005, lk 1).

10

(11)  Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Ungari, Holland, Poola, Sloveenia ja Rootsi.

11

(12)  Näiteks otsus nr 210/97/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta otsus nr 105/2000/EÜ (EÜT L 13, 19.1.2000, lk 1).

12

(13)  Transiidi käsiraamat kuulutati välja tegevuskavas ja selle töötas välja tolliliidu peadirektoraat. See sisaldab üksikasjalikke sätteid transiidiprotseduuri kõigi aspektide kohta vastavalt ühenduse tollialastele õigusaktidele ja avaldati 1. mail 2004.

13

(14)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 379 lõige 2.

14

(15)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 380 ja 381.

15

(16)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikkel 377.

16

(17)  Ajavahemikku lühendatakse aasta võrra, kui printsipaal esitab transiidideklaratsiooni arvutipõhiselt.

17

(18)  Lisatingimusi ei ole.

18

(19)  Piisab 3. või 4. kriteeriumi täitmisest

19

(20)  Printsipaal on transiidiprotseduuri haldaja – muudetud määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikkel 96.

20

(21)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 365 lõige 1a ja artikli 366 lõige 1.

21

(22)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikkel 366.

22

(23)  Eeskirjad päringumenetluse paberkandjal läbiviimise kohta (nt liikmesriikide-vaheline teabevahetus, kasutatavad dokumendivormid, iga liikmesriigi haldusasutused) on täpsustatud transiidi käsiraamatu IV osas.

23

(24)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 366 lõiked 3 ja 4.

24

(25)  Projekti NCTS päringukäsitlusmoodul (etapp 3.2.2) oli 2006. aasta alguseks kasutusele võetud pea kõigis liikmesriikides. See asendab paberipõhist päringumenetlust.

25

(26)  Vt muudetud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikkel 450a ja muudetud määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 215 lõike 1 kolmas taane.

26

(27)  Kohtuasjad C-460/01 ja C-104/02, 14. aprill 2005 (ELT C 132, 28.5.2005, lk 1 ja 2).

27

(28)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 218 lõige 3 ja artikkel 219.

28

(29)  Eriaruanne nr 8/99 ühenduse tolliseadustikus sätestatud kautsjonite ja tagatiste kohta traditsiooniliste omavahendite kogumise kaitseks, koos komisjoni vastustega (EÜT C 70, 10.3.2000, lk 1).

29

(30)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 218 lõige 3.

30

(31)  Muudetud määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 219 lõige 1.

31

(32)  Muudetud nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1).

32

(33)  Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 6.

33

(34)  Välja arvatud Austria ja Soome osas.

34

(35)  Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõige 5.

35

(36)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 648/2005 (millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 1 lõige 2 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

36

(37)  Määruse (EÜ) nr 648/2005 artikli 1 lõige 3 ja artikkel 2.

37

---

I LISA

KOKKUVÕTE 11 KÜLASTATUD LIIKMESRIIGI OSAS TEHTUD TÄHELEPANEKUTEST

| | DE | ES | FR | IT | BE (1) | LV (1) | HU (1) | NL (1) | PL (1) | SI (1) | SE (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NCTSi rakendamine |
| MCC-rakenduse kasutamisega seotud tehnilised probleemid | | | | | X | X | | X | | X | X |
| Süsteem ajutiselt mittekasutatav MCC-rakenduse ülekandeprobleemide tõttu | | | | | X | X | X | X | | X | X |
| NCTS ei ole ühildatud siseriiklike IT-süsteemidega | | | X | | | X | | X | | | X |
| Üldised IT- ja IT-kontrollikeskkonna probleemid | | | X | X | X | | | | X | | |
| Õigussätete kohaldamine ja õigusliku aluse reformi elluviimine |
| Üldtagatised: tagatise andmise kontrolli kas ei teostatud või ei dokumenteeritud | X | X | X | X | X | | X | | X | X | X |
| Volitatud kaubasaatjad/kaubasaajad: volituse andmise kontrolli kas ei teostatud või ei dokumenteeritud | X | X | X | | | | X | | | X | X |
| Päringumenetluse alustamise tähtaegu ei järgitud | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Printsipaali koostöö ebapiisav | X | | X | X | | X | X | | | X | |
| Kümnekuulist tähtaega ei järgitud | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Sissenõuete/arvestuskannete tegemise tähtaegu ei järgitud | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Liikmesriikide-vahelised kommunikatsiooniprobleemid | X | X | X | X | | X | | | | X | X |
| Üldtagatistega kaetud, kuid sellest hoolimata B-kontodele kirjendatud summad | X | X | X | | X | | X | | | | |
| Pettusevastane võitlus ja riskijuhtimine |
| Automatiseeritud riskianalüüs siseriikliku NCTS-rakendusega ühendamata või nõrgalt ühendatud | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| Füüsiliste kontrollide osakaal väike (~ 1 %) | | X | X | | X | X | | | | | X |
| Lihtsustatud protseduuride osas füüsiline kontroll pea olematu | X | X | X | X | X | X | | | | | X |

DE

ES

FR

IT

BE (1)

LV (1)

HU (1)

NL (1)

PL (1)

SI (1)

SE (1)

NCTSi rakendamine

MCC-rakenduse kasutamisega seotud tehnilised probleemid

X

X

X

X

X

Süsteem ajutiselt mittekasutatav MCC-rakenduse ülekandeprobleemide tõttu

X

X

X

X

X

X

NCTS ei ole ühildatud siseriiklike IT-süsteemidega

X

X

X

X

Üldised IT- ja IT-kontrollikeskkonna probleemid

X

X

X

X

Õigussätete kohaldamine ja õigusliku aluse reformi elluviimine

Üldtagatised: tagatise andmise kontrolli kas ei teostatud või ei dokumenteeritud

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Volitatud kaubasaatjad/kaubasaajad: volituse andmise kontrolli kas ei teostatud või ei dokumenteeritud

X

X

X

X

X

X

Päringumenetluse alustamise tähtaegu ei järgitud

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Printsipaali koostöö ebapiisav

X

X

X

X

X

X

Kümnekuulist tähtaega ei järgitud

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sissenõuete/arvestuskannete tegemise tähtaegu ei järgitud

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Liikmesriikide-vahelised kommunikatsiooniprobleemid

X

X

X

X

X

X

X

Üldtagatistega kaetud, kuid sellest hoolimata B-kontodele kirjendatud summad

X

X

X

X

X

Pettusevastane võitlus ja riskijuhtimine

Automatiseeritud riskianalüüs siseriikliku NCTS-rakendusega ühendamata või nõrgalt ühendatud

X

X

X

X

X

X

X

X

Füüsiliste kontrollide osakaal väike (~ 1 %)

X

X

X

X

X

Lihtsustatud protseduuride osas füüsiline kontroll pea olematu

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  MCC-rakendust kasutav riik.

---

II LISA

1.

| 1. | Artikli 372 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:






  a) | kelle asukoht on ühenduses, tingimusel et luba kasutada üldtagatist antakse ainult selles liikmesriigis asuvatele isikutele, kus tagatis tuleb esitada; |
| --- | --- | --- |

Artikli 372 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:

a)

kelle asukoht on ühenduses, tingimusel et luba kasutada üldtagatist antakse ainult selles liikmesriigis asuvatele isikutele, kus tagatis tuleb esitada;

| b) | kes kasutavad korrapäraselt ühenduse transiidiprotseduure või kelle kohta toll teab, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud kohustused, või kes võtavad artikli 372 lõike 1 punktis f osutatud lihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühenduse transiidiprotseduuril olevat kaupa, ning |
| --- | --- |

b)

kes kasutavad korrapäraselt ühenduse transiidiprotseduure või kelle kohta toll teab, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud kohustused, või kes võtavad artikli 372 lõike 1 punktis f osutatud lihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühenduse transiidiprotseduuril olevat kaupa, ning

| c) | kes ei ole tõsiselt ega pidevalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi. |
| --- | --- |

c)

kes ei ole tõsiselt ega pidevalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.

| 2. | Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks antakse luba ainult juhul, kui:






  a) | toll on suuteline tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemääraseid haldusprobleeme, ning |
| --- | --- | --- |

2.

Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise tagamiseks antakse luba ainult juhul, kui:

a)

toll on suuteline tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemääraseid haldusprobleeme, ning

| b) | asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab tollil teha tõhusat kontrolli. |
| --- | --- |

b)

asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab tollil teha tõhusat kontrolli.

---

KOMISJONI VASTUS

KOKKUVÕTE

| I.-II. | Komisjon tõhustas tollitransiiti moodsa ja töökindla arvutisüsteemi kasutuselevõtmise kaudu kogu ühenduse piires. |
| --- | --- |

I.-II.

Komisjon tõhustas tollitransiiti moodsa ja töökindla arvutisüsteemi kasutuselevõtmise kaudu kogu ühenduse piires.

| III. | b) | Vastavalt komisjoni viimati teostatud kontrollimise esialgsetele tulemustele on mõnedes liikmesriikides teatavate lihtsustuste kohaldamine juba paranenud. Komisjon uurib võimalusi uurimis- ja sissenõudmismenetluse ratsionaliseerimiseks. |
| --- | --- | --- |

III.

b)

Vastavalt komisjoni viimati teostatud kontrollimise esialgsetele tulemustele on mõnedes liikmesriikides teatavate lihtsustuste kohaldamine juba paranenud. Komisjon uurib võimalusi uurimis- ja sissenõudmismenetluse ratsionaliseerimiseks.

| c) | Liikmesriikide B-raamatupidamisarvestuse kontrollimisel uuriti ühtlasi ka lõpetamata transiiditoimingutega seotud asjaolusid. Juhul kui halduslike viivituste tulemusena tehti traditsioonilised omavahendid kättesaadavaks ettenähtust hiljem, paluti või palutakse liikmesriikidel teostada täiendavaid uurimisi ja maksta tuvastatud viivituse eest intressi. Selle nõude täitmata jätmisel algatatakse rikkumismenetlus. |
| --- | --- |

c)

Liikmesriikide B-raamatupidamisarvestuse kontrollimisel uuriti ühtlasi ka lõpetamata transiiditoimingutega seotud asjaolusid. Juhul kui halduslike viivituste tulemusena tehti traditsioonilised omavahendid kättesaadavaks ettenähtust hiljem, paluti või palutakse liikmesriikidel teostada täiendavaid uurimisi ja maksta tuvastatud viivituse eest intressi. Selle nõude täitmata jätmisel algatatakse rikkumismenetlus.

| d) | Komisjon otsustas oma riskianalüüsi alusel lükata mis tahes ulatuslikud transiidikontrollid edasi uue arvutipõhise transiidisüsteemi täieliku rakendamiseni, et süsteemi tõhusust käsitlevaid järeldusi tehes oleks võimalik arvestada selle kõiki võimalusi. |
| --- | --- |

d)

Komisjon otsustas oma riskianalüüsi alusel lükata mis tahes ulatuslikud transiidikontrollid edasi uue arvutipõhise transiidisüsteemi täieliku rakendamiseni, et süsteemi tõhusust käsitlevaid järeldusi tehes oleks võimalik arvestada selle kõiki võimalusi.

| e) | Määruse (EÜ) nr 648/2005 vastuvõtmine ja rakendamine kohustab liikmesriike kasutama tollikontrollide plaanimisel riskianalüüsi. |
| --- | --- |

e)

Määruse (EÜ) nr 648/2005 vastuvõtmine ja rakendamine kohustab liikmesriike kasutama tollikontrollide plaanimisel riskianalüüsi.

| f) | Komisjon saab võimalikku pettust käsitlevat teavet erinevatest allikatest. Üldiselt võib täheldada transiidipettuse vähenemist. |
| --- | --- |

f)

Komisjon saab võimalikku pettust käsitlevat teavet erinevatest allikatest. Üldiselt võib täheldada transiidipettuse vähenemist.

| IV. | Komisjon võtab vajalikud meetmed, et saavutada juurdepääs uue arvutipõhise transiidisüsteemi andmetele, mis annavad ülevaate tundlike transiitkaupade liikumisteedest ja võimaldavad selliste kaupade strateegilist ja operatiivset analüüsi. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon võtab vajalikud meetmed, et saavutada juurdepääs uue arvutipõhise transiidisüsteemi andmetele, mis annavad ülevaate tundlike transiitkaupade liikumisteedest ja võimaldavad selliste kaupade strateegilist ja operatiivset analüüsi.

AUDITI TULEMUSED

| 20. | Seoses põhirakenduse ja riiklike rakenduste kooseksisteerimisega tuleb märkida, et viimased peavad samuti põhinema funktsionaalsel ja tehnilisel spetsifikatsioonil, mis on kõikides liikmesriikides ühine. |
| --- | --- |

20.

Seoses põhirakenduse ja riiklike rakenduste kooseksisteerimisega tuleb märkida, et viimased peavad samuti põhinema funktsionaalsel ja tehnilisel spetsifikatsioonil, mis on kõikides liikmesriikides ühine.

| 21. | Liikmesriikidega sõlmitud operatiivkokkulepe võeti vastu 2006. aasta juulis. |
| --- | --- |

21.

Liikmesriikidega sõlmitud operatiivkokkulepe võeti vastu 2006. aasta juulis.

| 24. | Liikmesriigid vastutavad riiklike transiidirakendussüsteemide toimimise eest ning komisjonil puuduvad volitused ja vahendid riiklike süsteemide IT-auditite teostamiseks. Komisjon tegi see-eest märkimisväärseid jõupingutusi riiklike haldusasutuste arendamisprojektide toetamisel ja kooskõlastamisel ning kontrollib nüüd korrapäraselt riiklike haldusasutuste poolt osutatavate teenuste kvaliteeti. |
| --- | --- |

24.

Liikmesriigid vastutavad riiklike transiidirakendussüsteemide toimimise eest ning komisjonil puuduvad volitused ja vahendid riiklike süsteemide IT-auditite teostamiseks. Komisjon tegi see-eest märkimisväärseid jõupingutusi riiklike haldusasutuste arendamisprojektide toetamisel ja kooskõlastamisel ning kontrollib nüüd korrapäraselt riiklike haldusasutuste poolt osutatavate teenuste kvaliteeti.

| 25. | Uut arvutipõhist transiidisüsteemi käsitleva projekti algetapis ei soovinud mitu liikmesriiki riiklikku transiidirakendust välja töötada ja taotlesid komisjonilt ühe standardrakenduse kasutuselevõttu. Komisjoni pakutud põhirakendus on eraldiseisev süsteem. Liikmesriigid võivad seega valida, kas nad töötavad enda jaoks välja uue arvutipõhise transiidisüsteemi rakenduse, mida on lihtsam liita nende olemasolevate süsteemidega, või kasutavad komisjoni välja töötatud eraldiseisvat põhirakendust. Komisjon hindab oma 2006. aasta transiidikontrollide käigus, kas liikmesriikides rakendatakse asjakohaseid menetlusi transiidisüsteemist teistesse tollisüsteemidesse ning teistest süsteemidest transiidisüsteemi liikuvate kaupade kontrollimiseks. Liikmesriikides kasutatavad süsteemid võivad olla tõhusad ka siis, kui need ei ole täielikult integreeritud. |
| --- | --- |

25.

Uut arvutipõhist transiidisüsteemi käsitleva projekti algetapis ei soovinud mitu liikmesriiki riiklikku transiidirakendust välja töötada ja taotlesid komisjonilt ühe standardrakenduse kasutuselevõttu. Komisjoni pakutud põhirakendus on eraldiseisev süsteem. Liikmesriigid võivad seega valida, kas nad töötavad enda jaoks välja uue arvutipõhise transiidisüsteemi rakenduse, mida on lihtsam liita nende olemasolevate süsteemidega, või kasutavad komisjoni välja töötatud eraldiseisvat põhirakendust. Komisjon hindab oma 2006. aasta transiidikontrollide käigus, kas liikmesriikides rakendatakse asjakohaseid menetlusi transiidisüsteemist teistesse tollisüsteemidesse ning teistest süsteemidest transiidisüsteemi liikuvate kaupade kontrollimiseks. Liikmesriikides kasutatavad süsteemid võivad olla tõhusad ka siis, kui need ei ole täielikult integreeritud.

| 27. | Transiidialane õigusreform sai alguse 1994. aastal ja see on olnud järkjärguline. Komisjon lülitas transiidi valdkonna oma kontrolliprogrammidesse 1996., 1997. ja 2000. aastal. Pärast seda otsustas komisjon talle kontrollimiseks ette nähtud piiratud vahendeid arvesse võttes lükata täiendavad ulatuslikud kontrollimised edasi ajaks, mil ta on võimeline hindama, kas uus arvutipõhine transiidisüsteem annab oodatud tulemusi. Mõningaid transiidi eriaspekte jälgitakse siiski edasi teistes valdkondades teostatud kontrollimiste raames. |
| --- | --- |

27.

Transiidialane õigusreform sai alguse 1994. aastal ja see on olnud järkjärguline. Komisjon lülitas transiidi valdkonna oma kontrolliprogrammidesse 1996., 1997. ja 2000. aastal. Pärast seda otsustas komisjon talle kontrollimiseks ette nähtud piiratud vahendeid arvesse võttes lükata täiendavad ulatuslikud kontrollimised edasi ajaks, mil ta on võimeline hindama, kas uus arvutipõhine transiidisüsteem annab oodatud tulemusi. Mõningaid transiidi eriaspekte jälgitakse siiski edasi teistes valdkondades teostatud kontrollimiste raames.

| 29. | Komisjon analüüsib üksikasjalikult kontrollikoja järeldusi ja oma kontrollimiste tulemusi ja juhib liikmesriikide tähelepanu valdkondadele, milles on vaja teha jõupingutusi olukorra parandamiseks. Juhul kui õigusnormidest kõrvalekaldumine on kahjustanud ühenduse eelarvet, on liikmesriikidelt nõutud või nõutakse neilt omavahendite kättesaadavaks tegemist ja intressi tasumist. |
| --- | --- |

29.

Komisjon analüüsib üksikasjalikult kontrollikoja järeldusi ja oma kontrollimiste tulemusi ja juhib liikmesriikide tähelepanu valdkondadele, milles on vaja teha jõupingutusi olukorra parandamiseks. Juhul kui õigusnormidest kõrvalekaldumine on kahjustanud ühenduse eelarvet, on liikmesriikidelt nõutud või nõutakse neilt omavahendite kättesaadavaks tegemist ja intressi tasumist.

| 35. | Komisjon on neis liikmesriikides tuvastanud ka juhtumeid, mille puhul on esitatud puudulikke andmeid loa andmisele eelnevate kontrollimiste kohta, ja on viidanud võimalikele finantstagajärgedele, mis kaasnevad ühenduse õigusaktide puuduliku järgimisega. |
| --- | --- |

35.

Komisjon on neis liikmesriikides tuvastanud ka juhtumeid, mille puhul on esitatud puudulikke andmeid loa andmisele eelnevate kontrollimiste kohta, ja on viidanud võimalikele finantstagajärgedele, mis kaasnevad ühenduse õigusaktide puuduliku järgimisega.

| 36. | Kõnealustele liikmesriikidele tuletatakse meelde loa andmisele eelneva kontrollimise ja hilisema läbivaatamise olulisust. Asjaolu, et mõne ettevõtja suhtes on algatatud sundkorras sissenõudmise menetlus, ei tähenda automaatselt talle võimaldatud soodustuste tühistamist. Liikmesriigid peavad iga juhtumit hindama eraldi. Kui tehakse kindlaks, et valedel alustel võimaldatud vähendatud tagatise või tagatisest vabastamise kaudu on kahjustatud ühenduse eelarvet, nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt vastavate omavahendite kättesaadavaks tegemist ja mis tahes viivituse eest intressi tasumist. |
| --- | --- |

36.

Kõnealustele liikmesriikidele tuletatakse meelde loa andmisele eelneva kontrollimise ja hilisema läbivaatamise olulisust. Asjaolu, et mõne ettevõtja suhtes on algatatud sundkorras sissenõudmise menetlus, ei tähenda automaatselt talle võimaldatud soodustuste tühistamist. Liikmesriigid peavad iga juhtumit hindama eraldi. Kui tehakse kindlaks, et valedel alustel võimaldatud vähendatud tagatise või tagatisest vabastamise kaudu on kahjustatud ühenduse eelarvet, nõutakse asjaomaselt liikmesriigilt vastavate omavahendite kättesaadavaks tegemist ja mis tahes viivituse eest intressi tasumist.

| 38. | Komisjon on oma kontrollide käigus samuti tuvastanud, et sageli ei alustata uurimist viivitamatult. Transiiditoimingute, sealhulgas uurimis- ja sissenõudmismenetluste lõpuleviimise kontrollimiseks loodi eksperdirühm, kes annab aru 2006. aasta lõpus. Sellega seotud võimalikke muutmisettepanekuid käsitletakse 2007. aastal. |
| --- | --- |

38.

Komisjon on oma kontrollide käigus samuti tuvastanud, et sageli ei alustata uurimist viivitamatult. Transiiditoimingute, sealhulgas uurimis- ja sissenõudmismenetluste lõpuleviimise kontrollimiseks loodi eksperdirühm, kes annab aru 2006. aasta lõpus. Sellega seotud võimalikke muutmisettepanekuid käsitletakse 2007. aastal.

| 41. | Juhul kui printsipaal ei ole nõus koostööd tegema, on haldusasutuste käsutuses juba praegu vahendid lihtsustatud transiidimenetluse, näiteks üldtagatise kasutamise või lähtesumma vähendamise võimaldamisest keeldumiseks või nende tühistamiseks. Tolliasutustele on reformi käigus antud erivõimalus algatada sissenõudmismenetlus, sõltumata printsipaali koostöövalmidusest. Täiendavad sanktsioonid ja trahvid kuuluvad praegu liikmesriikide pädevusse, ehkki komisjoni ettepanekuga, milles käsitletakse ajakohastatud tolliseadustiku kehtestamist, (1) nähakse selleks ette ühtne raamistik. |
| --- | --- |

41.

Juhul kui printsipaal ei ole nõus koostööd tegema, on haldusasutuste käsutuses juba praegu vahendid lihtsustatud transiidimenetluse, näiteks üldtagatise kasutamise või lähtesumma vähendamise võimaldamisest keeldumiseks või nende tühistamiseks. Tolliasutustele on reformi käigus antud erivõimalus algatada sissenõudmismenetlus, sõltumata printsipaali koostöövalmidusest. Täiendavad sanktsioonid ja trahvid kuuluvad praegu liikmesriikide pädevusse, ehkki komisjoni ettepanekuga, milles käsitletakse ajakohastatud tolliseadustiku kehtestamist, (1) nähakse selleks ette ühtne raamistik.

| 42. | Paberipõhise uurimismenetlusega kaasnesid mitmed viivitused. Uue arvutipõhise transiidisüsteemi “uurimismooduli” kasutuselevõtmisega 2006. aasta jaanuaris loodeti see probleem lahendada. Käimasolevate kontrollimiste tulemustest nähtub, et see on tõepoolest nii. Igal juhul on seadusega ette nähtud kindel ajavahemik, mille jooksul lähtetolliasutus peab võtma meetmeid võla kindlakstegemiseks. Komisjon jätkab nende kontrollikoja tuvastatud juhtumite jälgimist, kus ettevõtjad on teatanud kauba kättesaamisest, aga ei ole võetud kiireid meetmeid, et tagada kauba deklareerimine mõnes teises tollisüsteemis. |
| --- | --- |

42.

Paberipõhise uurimismenetlusega kaasnesid mitmed viivitused. Uue arvutipõhise transiidisüsteemi “uurimismooduli” kasutuselevõtmisega 2006. aasta jaanuaris loodeti see probleem lahendada. Käimasolevate kontrollimiste tulemustest nähtub, et see on tõepoolest nii. Igal juhul on seadusega ette nähtud kindel ajavahemik, mille jooksul lähtetolliasutus peab võtma meetmeid võla kindlakstegemiseks. Komisjon jätkab nende kontrollikoja tuvastatud juhtumite jälgimist, kus ettevõtjad on teatanud kauba kättesaamisest, aga ei ole võetud kiireid meetmeid, et tagada kauba deklareerimine mõnes teises tollisüsteemis.

| 43. | Komisjoni teostatavad kontrollimised on alles käimas, aga juba praegu leidub märke selle kohta, et juhtumid, mille kohta on algatatud uurimismenetlus, lahendatakse kiiremini. |
| --- | --- |

43.

Komisjoni teostatavad kontrollimised on alles käimas, aga juba praegu leidub märke selle kohta, et juhtumid, mille kohta on algatatud uurimismenetlus, lahendatakse kiiremini.

| 45. | Euroopa Kohus langetas 2006. aasta oktoobris otsuse mitmes kohtuasjas, mis käsitlesid lõpetamata transiiditoimingute (sealhulgas TIR-konventsiooniga hõlmatud transiiditoimingute) käsitlemise kohta kehtivate eri sätete konkreetset mõju. Euroopa Kohus kinnitas kehtivaid õigusakte mõjutava kolme kohtuasja puhul komisjoni seisukohta (2). |
| --- | --- |

45.

Euroopa Kohus langetas 2006. aasta oktoobris otsuse mitmes kohtuasjas, mis käsitlesid lõpetamata transiiditoimingute (sealhulgas TIR-konventsiooniga hõlmatud transiiditoimingute) käsitlemise kohta kehtivate eri sätete konkreetset mõju. Euroopa Kohus kinnitas kehtivaid õigusakte mõjutava kolme kohtuasja puhul komisjoni seisukohta (2).

| 46. | Komisjon on samuti sageli tuvastanud, et liikmesriigid on selgetest õigusnormidest hoolimata hilinenud lõpetamata transiiditoimingutega seotud tollivõlgade kindlaksmääramisega. Sellisel juhul on võetud meetmeid vastavate omavahendite kättesaadavaks tegemiseks ja nõutud hilinemise eest viivist. Süstemaatiliste viivituste korral on liikmesriikidelt nõutud teiste samalaadsete juhtumite avastamiseks täiendavaid uuringuid. Komisjon plaanib võtta meetmeid kontrollikoja poolt kolmes liikmesriigis tuvastatud juhtumite suhtes. |
| --- | --- |

46.

Komisjon on samuti sageli tuvastanud, et liikmesriigid on selgetest õigusnormidest hoolimata hilinenud lõpetamata transiiditoimingutega seotud tollivõlgade kindlaksmääramisega. Sellisel juhul on võetud meetmeid vastavate omavahendite kättesaadavaks tegemiseks ja nõutud hilinemise eest viivist. Süstemaatiliste viivituste korral on liikmesriikidelt nõutud teiste samalaadsete juhtumite avastamiseks täiendavaid uuringuid. Komisjon plaanib võtta meetmeid kontrollikoja poolt kolmes liikmesriigis tuvastatud juhtumite suhtes.

| 48. | Nende kontrollikoja tõstatatud juhtumite jälgimist, mis mõjutavad traditsioonilisi omavahendeid, jätkatakse koos asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

48.

Nende kontrollikoja tõstatatud juhtumite jälgimist, mis mõjutavad traditsioonilisi omavahendeid, jätkatakse koos asjaomaste liikmesriikidega.

| 49. | Kauba koodi märkimine transiidideklaratsioonis on kohustuslik tundlike kaupade puhul (vt kontrollikoja joonealust märkust 9) ja teatavatel teistel juhtudel (3). Kui kauba väärtust ja koodi transiiditoimingu deklaratsioonis märgitud ei ole, saadakse tollivõla arvestamiseks vajalik teave harilikult uurimismenetluse raames. Vastasel korral arvestatakse tollivõlga kõrgeima tariifi alusel. |
| --- | --- |

49.

Kauba koodi märkimine transiidideklaratsioonis on kohustuslik tundlike kaupade puhul (vt kontrollikoja joonealust märkust 9) ja teatavatel teistel juhtudel (3). Kui kauba väärtust ja koodi transiiditoimingu deklaratsioonis märgitud ei ole, saadakse tollivõla arvestamiseks vajalik teave harilikult uurimismenetluse raames. Vastasel korral arvestatakse tollivõlga kõrgeima tariifi alusel.

| 51. | Komisjon jätkab koos liikmesriikidega kontrollikoja tuvastatud juhtumite jälgimist. |
| --- | --- |

51.

Komisjon jätkab koos liikmesriikidega kontrollikoja tuvastatud juhtumite jälgimist.

| 53.–54. | Võlgade tagatud osa kirjendamise kohta raamatupidamises on olemas selged õigusnormid – juhul kui enne võla kättesaadavaks tegemise tähtaega ei ole saadud võlasumma suurust muuta võivat kirjalikku kaebust, tuleb see kirjendada A-raamatupidamisarvestusse. Nimetatud kaebuse saamise korral võib võla tagatud osa kirjendada B-raamatupidamisarvestusse. Hoolimata selgetest õigusnormidest ja sellest, et kõiki liikmesriike on õige tava osas nõustatud, on komisjon teadlik, et mõned tolliasutused on võlatagatisi käsitlenud ebasobival viisil ning et kolmes liikmesriigis on neid süstemaatiliselt kirjendatud B-raamatupidamisarvestusse. Hiljuti kahe kõnealuse liikmesriigi suhtes langetatud Euroopa Kohtu otsused (4) näitasid, et selline tegutsemine ei olnud seadusega kooskõlas. Selleks et tagada kõikide liikmesriikide teadlikkus kohtuotsustest ja nõuda sisse mis tahes kättesaadavaks tegemata jäänud traditsioonilised omavahendid ning intress vastavate viivituste eest, on praegu käsil vajalike meetmete juurutamine. |
| --- | --- |

53.–54.

Võlgade tagatud osa kirjendamise kohta raamatupidamises on olemas selged õigusnormid – juhul kui enne võla kättesaadavaks tegemise tähtaega ei ole saadud võlasumma suurust muuta võivat kirjalikku kaebust, tuleb see kirjendada A-raamatupidamisarvestusse. Nimetatud kaebuse saamise korral võib võla tagatud osa kirjendada B-raamatupidamisarvestusse. Hoolimata selgetest õigusnormidest ja sellest, et kõiki liikmesriike on õige tava osas nõustatud, on komisjon teadlik, et mõned tolliasutused on võlatagatisi käsitlenud ebasobival viisil ning et kolmes liikmesriigis on neid süstemaatiliselt kirjendatud B-raamatupidamisarvestusse. Hiljuti kahe kõnealuse liikmesriigi suhtes langetatud Euroopa Kohtu otsused (4) näitasid, et selline tegutsemine ei olnud seadusega kooskõlas. Selleks et tagada kõikide liikmesriikide teadlikkus kohtuotsustest ja nõuda sisse mis tahes kättesaadavaks tegemata jäänud traditsioonilised omavahendid ning intress vastavate viivituste eest, on praegu käsil vajalike meetmete juurutamine.

| 56. | ELi tasandi andmete usaldusväärsus ja täielikkus sõltub pettusest ja eeskirjade eiramisest teatamisega seotud õiguslike nõuete ja menetluste nõuetekohasest kohaldamisest liikmesriikides; kohaldamise korda on täpsustatud määrustes (EÜ) nr 515/97 ja (EÜ, Euratom) nr 1150/2000. Võrreldes teistest kättesaadavatest allikatest ja andmekogumitest (vastastikuse haldusabi raames vahetatavad teated, tolliinfosüsteem, varajase hoiatamise süsteem) pärinevate andmetega ei kajasta andmebaasi OWNRES andmed transiidipettuste ja eeskirjade eiramisega seotud tendentse alati korrektselt. OLAFil on näiteks alates 2001. aastast väga harva tulnud tegeleda transiidipettuse juhtumitega. Sellist langustendentsi tõendavad ka vastastikuse haldusabi raames OLAFi poolt saadetud transiidipettust käsitlevate teadete vähenev arv (kui 1990. aastate alguses moodustas nende teadete arv keskmiselt 35 % kogu aasta jooksul saadetud teadetest, siis 2001. aastast saadik on nende osakaal alla 3 %) ja otseselt transiitvedudega seotud operatiivsete juhtumite puudumine tolliinfosüsteemis. Praegu kuulub transiidi valdkonda 620st tolliinfosüsteemis kajastatavast juhtumist ainult üks. |
| --- | --- |

56.

ELi tasandi andmete usaldusväärsus ja täielikkus sõltub pettusest ja eeskirjade eiramisest teatamisega seotud õiguslike nõuete ja menetluste nõuetekohasest kohaldamisest liikmesriikides; kohaldamise korda on täpsustatud määrustes (EÜ) nr 515/97 ja (EÜ, Euratom) nr 1150/2000. Võrreldes teistest kättesaadavatest allikatest ja andmekogumitest (vastastikuse haldusabi raames vahetatavad teated, tolliinfosüsteem, varajase hoiatamise süsteem) pärinevate andmetega ei kajasta andmebaasi OWNRES andmed transiidipettuste ja eeskirjade eiramisega seotud tendentse alati korrektselt. OLAFil on näiteks alates 2001. aastast väga harva tulnud tegeleda transiidipettuse juhtumitega. Sellist langustendentsi tõendavad ka vastastikuse haldusabi raames OLAFi poolt saadetud transiidipettust käsitlevate teadete vähenev arv (kui 1990. aastate alguses moodustas nende teadete arv keskmiselt 35 % kogu aasta jooksul saadetud teadetest, siis 2001. aastast saadik on nende osakaal alla 3 %) ja otseselt transiitvedudega seotud operatiivsete juhtumite puudumine tolliinfosüsteemis. Praegu kuulub transiidi valdkonda 620st tolliinfosüsteemis kajastatavast juhtumist ainult üks.

| 57. | Komisjon peab oluliseks analüüsida lõpetamata vedusid. Tema analüüsis keskendutakse rahvusvahelistele vedudele, kuna ühises süsteemis on kättesaadavad ainult nende kohta sisestatud andmed. |
| --- | --- |

57.

Komisjon peab oluliseks analüüsida lõpetamata vedusid. Tema analüüsis keskendutakse rahvusvahelistele vedudele, kuna ühises süsteemis on kättesaadavad ainult nende kohta sisestatud andmed.

| 59. | Komisjoni hiljutistes iga-aastastes aruannetes pettusevastase võitluse kohta märgiti, et andmebaasi OWNRES andmed ei kajasta transiidipettuse tegelikke tendentse. Kõnealused andmed ei kattu teistest kasutusel olevatest andmekogumitest (varajase hoiatamise süsteem, vastastikuse haldusabi raames vahetatavad teated, tolliinfosüsteem) pärinevate andmetega, vt ka vastus punktile 56. Komisjon teatas eelarvepädevatele institutsioonidele 2004. aastal, et OWNRESit ei saa käsitleda usaldusväärse teabeallikana, kuna liikmesriikide salvestatud andmed ei ole ei täielikud ega ka ajakohastatud. Liikmesriike on kutsutud üles olukorda parandama ja nad on võtnud vastavaid meetmeid. Viimaste tulemuste kohaselt on andmete esitamises toimunud oluline samm paremuse poole ning OWNRESi andmed ja B-raamatupidamisarvestus kattuvad nüüd 90 % ulatuses. Komisjon jätkab liikmesriikide tegevuse jälgimist. |
| --- | --- |

59.

Komisjoni hiljutistes iga-aastastes aruannetes pettusevastase võitluse kohta märgiti, et andmebaasi OWNRES andmed ei kajasta transiidipettuse tegelikke tendentse. Kõnealused andmed ei kattu teistest kasutusel olevatest andmekogumitest (varajase hoiatamise süsteem, vastastikuse haldusabi raames vahetatavad teated, tolliinfosüsteem) pärinevate andmetega, vt ka vastus punktile 56. Komisjon teatas eelarvepädevatele institutsioonidele 2004. aastal, et OWNRESit ei saa käsitleda usaldusväärse teabeallikana, kuna liikmesriikide salvestatud andmed ei ole ei täielikud ega ka ajakohastatud. Liikmesriike on kutsutud üles olukorda parandama ja nad on võtnud vastavaid meetmeid. Viimaste tulemuste kohaselt on andmete esitamises toimunud oluline samm paremuse poole ning OWNRESi andmed ja B-raamatupidamisarvestus kattuvad nüüd 90 % ulatuses. Komisjon jätkab liikmesriikide tegevuse jälgimist.

| 64. | Määruse (EÜ) nr 648/2005 vastuvõtmine ja rakendamine muudab riskianalüüsil põhinevate tollikontrollide õigusliku aluse liikmesriikide jaoks reaalseks ja paneb sellega neile juriidilise kohustuse (määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikkel 13, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005). Töö on tõhusam, kui on kehtestatud selge ja hästi kohandatud kirjeldus ning ühised kriteeriumid ja prioriteetsed kontrollivaldkonnad, samas kui minimaalsete kontrollinõuete kehtestamine kohe alguses võib viia vahendite suunamiseni tundlikelt saadetistelt mittetundlikele, eesmärgiga täita minimaalne kontrollinõue. Komisjon ei välista õigusaktide edasist täiendamist saadud kogemuste põhjal.
  Kauba koodi osas palume vaadata komisjoni vastust punktile 49. |
| --- | --- |

64.

Määruse (EÜ) nr 648/2005 vastuvõtmine ja rakendamine muudab riskianalüüsil põhinevate tollikontrollide õigusliku aluse liikmesriikide jaoks reaalseks ja paneb sellega neile juriidilise kohustuse (määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikkel 13, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005). Töö on tõhusam, kui on kehtestatud selge ja hästi kohandatud kirjeldus ning ühised kriteeriumid ja prioriteetsed kontrollivaldkonnad, samas kui minimaalsete kontrollinõuete kehtestamine kohe alguses võib viia vahendite suunamiseni tundlikelt saadetistelt mittetundlikele, eesmärgiga täita minimaalne kontrollinõue. Komisjon ei välista õigusaktide edasist täiendamist saadud kogemuste põhjal.

Kauba koodi osas palume vaadata komisjoni vastust punktile 49.

| 65. | Komisjon soovitab kontrollitavate saadetiste valikul lähtuda praegu muu hulgas ka juhuslikkuse põhimõttest. Lisaks tuleb liikmesriikidega komiteemenetluse korras kokku leppida ühised prioriteetsed kontrollivaldkonnad, milles teostatakse kindla ajavahemiku jooksul ühiste kriteeriumide põhjal tehtud riskianalüüsile tuginedes tugevdatud tollikontrolle. Kontrollikoja märkusi ja soovitusi käsitletakse tolliseadustiku komitees. |
| --- | --- |

65.

Komisjon soovitab kontrollitavate saadetiste valikul lähtuda praegu muu hulgas ka juhuslikkuse põhimõttest. Lisaks tuleb liikmesriikidega komiteemenetluse korras kokku leppida ühised prioriteetsed kontrollivaldkonnad, milles teostatakse kindla ajavahemiku jooksul ühiste kriteeriumide põhjal tehtud riskianalüüsile tuginedes tugevdatud tollikontrolle. Kontrollikoja märkusi ja soovitusi käsitletakse tolliseadustiku komitees.

| 66. | Komisjonil puudub praegu andmetele juurdepääs ja ta näeb ainult teate ümbrikku, mitte selle sisu. Komisjon võtab seetõttu vajalikud meetmed, et saavutada juurdepääs uue arvutipõhise transiidisüsteemi andmetele, mis annavad ülevaate tundlike transiitkaupade liikumisteedest ja võimaldavad selliste kaupade strateegilist ja operatiivset analüüsi. |
| --- | --- |

66.

Komisjonil puudub praegu andmetele juurdepääs ja ta näeb ainult teate ümbrikku, mitte selle sisu. Komisjon võtab seetõttu vajalikud meetmed, et saavutada juurdepääs uue arvutipõhise transiidisüsteemi andmetele, mis annavad ülevaate tundlike transiitkaupade liikumisteedest ja võimaldavad selliste kaupade strateegilist ja operatiivset analüüsi.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 68. | Komisjon jälgib iga tehniliste probleemide ja puudujääkidega seotud juhtumit, mille kontrollikoda on tuvastanud, eriti siis, kui juhtumiga kaasnevad finantstagajärjed, ning jälgib olukorda ja kutsub haldusasutusi üles kohaldama õigusnorme nõuetekohaselt.
  Selleks teeb ta kindlaks, kas õigusnormid on selged ja üheselt mõistetavad, ning teeb vajaduse korral ettepanekuid nende muutmiseks. Ta jätkab teatavate õigusnormide kohaldamist käsitlevate üksikasjalike juhiste andmist halduseeskirjade kaudu, näiteks transiidikäsiraamatu kujul. Kahtluste korral loob komisjon foorumi nende selgitamiseks.
  Lõpetuseks kaalub komisjon liikmesriikide suhtes rikkumismenetluse algatamist ühenduse õigusaktide kohaldamata jätmise või nende puuduliku kohaldamisega seotud juhtudel, kui need on nõuetekohaselt põhjendatud.
  Palume samuti vaadata vastust punktile 66. |
| --- | --- |

68.

Komisjon jälgib iga tehniliste probleemide ja puudujääkidega seotud juhtumit, mille kontrollikoda on tuvastanud, eriti siis, kui juhtumiga kaasnevad finantstagajärjed, ning jälgib olukorda ja kutsub haldusasutusi üles kohaldama õigusnorme nõuetekohaselt.

Selleks teeb ta kindlaks, kas õigusnormid on selged ja üheselt mõistetavad, ning teeb vajaduse korral ettepanekuid nende muutmiseks. Ta jätkab teatavate õigusnormide kohaldamist käsitlevate üksikasjalike juhiste andmist halduseeskirjade kaudu, näiteks transiidikäsiraamatu kujul. Kahtluste korral loob komisjon foorumi nende selgitamiseks.

Lõpetuseks kaalub komisjon liikmesriikide suhtes rikkumismenetluse algatamist ühenduse õigusaktide kohaldamata jätmise või nende puuduliku kohaldamisega seotud juhtudel, kui need on nõuetekohaselt põhjendatud.

Palume samuti vaadata vastust punktile 66.

| 69. | a) | Kontrollikoja soovituse kohaselt võeti üksikasjalik operatiivkokkulepe uue arvutipõhise transiidisüsteemi kättesaadavust ja töökindlust mõjutavate kriitiliste olukordadega toimetulekuks vastu juba 2006. aasta juulis. |
| --- | --- | --- |

69.

a)

Kontrollikoja soovituse kohaselt võeti üksikasjalik operatiivkokkulepe uue arvutipõhise transiidisüsteemi kättesaadavust ja töökindlust mõjutavate kriitiliste olukordadega toimetulekuks vastu juba 2006. aasta juulis.

| b) | Uue arvutipõhise transiidisüsteemi toimimise jälgimist on tõhustatud ja seda tõhustatakse 2007. aasta jooksul veelgi (palume vaadata ka vastust punktile 24). |
| --- | --- |

b)

Uue arvutipõhise transiidisüsteemi toimimise jälgimist on tõhustatud ja seda tõhustatakse 2007. aasta jooksul veelgi (palume vaadata ka vastust punktile 24).

| 70. | Komisjon otsustas lükata mis tahes ulatuslikud transiidikontrollid edasi uue arvutipõhise transiidisüsteemi kõikide aspektide täieliku rakendamiseni, et teha seejärel järeldusi süsteemi tõhususe kohta. |
| --- | --- |

70.

Komisjon otsustas lükata mis tahes ulatuslikud transiidikontrollid edasi uue arvutipõhise transiidisüsteemi kõikide aspektide täieliku rakendamiseni, et teha seejärel järeldusi süsteemi tõhususe kohta.

| 71. | Komisjon leiab samuti, et mõned liikmesriigid ei suuda ka tagantjärele tõestada, et nad on teostanud kõik vajalikud kontrollimised, et teha kindlaks, kas ettevõtja vastab lihtsustatud menetluse tingimustele. Võimalik kahju ühenduse eelarvele on siiski piiratud: tagatiste põhjendamatu võimaldamise tuvastamisel vastutab puuduvate omavahendite ja vajaduse korral ka lisanduva intressi eest asjaomane liikmesriik.
  Varasema paberipõhise uurimismenetluse puhul jäi edastamisel tekkinud viivituste ja muude menetlusprobleemide tõttu mulje, et paljud juhtumid on lõpetamata. Uus arvutipõhine transiidisüsteem tuleb toime suure koormusega. Praegu on koostamisel vastava eksperdirühma aruanne (vt vastust punktile 38).
  Kui komisjon avastab tavakontrolli käigus või kontrollikoja tegevuse tulemusena viivitusi traditsiooniliste omavahendite kättesaadavaks tegemisel, nõutakse liikmesriikidelt kõnealuste omavahendite väljamaksmist ning vajaduse korral ka intressi tasumist. Tõestatud süstemaatiliste viivituste korral nõutakse liikmesriikidelt kõikide samalaadsete juhtumite uurimist ja vajalike finantskorrektsioonide kohaldamist. |
| --- | --- |

71.

Komisjon leiab samuti, et mõned liikmesriigid ei suuda ka tagantjärele tõestada, et nad on teostanud kõik vajalikud kontrollimised, et teha kindlaks, kas ettevõtja vastab lihtsustatud menetluse tingimustele. Võimalik kahju ühenduse eelarvele on siiski piiratud: tagatiste põhjendamatu võimaldamise tuvastamisel vastutab puuduvate omavahendite ja vajaduse korral ka lisanduva intressi eest asjaomane liikmesriik.

Varasema paberipõhise uurimismenetluse puhul jäi edastamisel tekkinud viivituste ja muude menetlusprobleemide tõttu mulje, et paljud juhtumid on lõpetamata. Uus arvutipõhine transiidisüsteem tuleb toime suure koormusega. Praegu on koostamisel vastava eksperdirühma aruanne (vt vastust punktile 38).

Kui komisjon avastab tavakontrolli käigus või kontrollikoja tegevuse tulemusena viivitusi traditsiooniliste omavahendite kättesaadavaks tegemisel, nõutakse liikmesriikidelt kõnealuste omavahendite väljamaksmist ning vajaduse korral ka intressi tasumist. Tõestatud süstemaatiliste viivituste korral nõutakse liikmesriikidelt kõikide samalaadsete juhtumite uurimist ja vajalike finantskorrektsioonide kohaldamist.

| 72. | Komisjon on võtnud vajaduse korral meetmeid tagamaks, et liikmesriigid kompenseerivad ühendusele tema eelarvele tekitatud kahju, mis tuleneb sellest, et liikmesriigid ei teinud omavahendeid kättesaadavaks, sest nad olid jätnud õigeaegselt võtmata meetmed lõpetamata transiiditoimingute puhul.
  Komisjon on võtnud arvesse volitatud ettevõtja staatust käsitlevate rakenduseeskirjade kavandamise käigus mitmes valdkonnas täheldatud puudujääke. Tähelepanekuid võetakse ka edaspidi arvesse volitatud ettevõtjaid käsitlevate suuniste väljatöötamisel. Määruse (EÜ) nr 648/2005 rakendussätete artikliga 14q nähakse ette, et ettevõtjale volitatud ettevõtja staatuse andmisel jälgivad tolliasutused ettevõtja vastavust kõnealuse staatusega seotud tingimustele ja kriteeriumidele. Lisaks sellele vaatab ettevõtjale kõnealuse staatuse andnud tolliasutus staatuse jätkumise uuesti läbi ühenduse õigusaktide muutudes või juhul, kui tal on põhjendatud kahtlus, et ettevõtja ei vasta enam ettenähtud tingimustele.
  Uurimismenetluste kohta võib öelda järgmist:






  a) | Komisjon võib kinnitada, et uurimismenetluse arvutipõhiseks muutmine aitab juba praegu menetlust kiirendada. Vajaduse korral võetakse parandusmeetmeid ning, nagu märgiti punkti 71 vastuses, on praegu koostamisel uurimismenetlust käsitlev eraldi aruanne. Komisjoni üheks eesmärgiks on lühendada pärast uue arvutipõhise transiidisüsteemi juurutamist tähtaegu. |
| --- | --- | --- |

72.

Komisjon on võtnud vajaduse korral meetmeid tagamaks, et liikmesriigid kompenseerivad ühendusele tema eelarvele tekitatud kahju, mis tuleneb sellest, et liikmesriigid ei teinud omavahendeid kättesaadavaks, sest nad olid jätnud õigeaegselt võtmata meetmed lõpetamata transiiditoimingute puhul.

Komisjon on võtnud arvesse volitatud ettevõtja staatust käsitlevate rakenduseeskirjade kavandamise käigus mitmes valdkonnas täheldatud puudujääke. Tähelepanekuid võetakse ka edaspidi arvesse volitatud ettevõtjaid käsitlevate suuniste väljatöötamisel. Määruse (EÜ) nr 648/2005 rakendussätete artikliga 14q nähakse ette, et ettevõtjale volitatud ettevõtja staatuse andmisel jälgivad tolliasutused ettevõtja vastavust kõnealuse staatusega seotud tingimustele ja kriteeriumidele. Lisaks sellele vaatab ettevõtjale kõnealuse staatuse andnud tolliasutus staatuse jätkumise uuesti läbi ühenduse õigusaktide muutudes või juhul, kui tal on põhjendatud kahtlus, et ettevõtja ei vasta enam ettenähtud tingimustele.

Uurimismenetluste kohta võib öelda järgmist:

a)

Komisjon võib kinnitada, et uurimismenetluse arvutipõhiseks muutmine aitab juba praegu menetlust kiirendada. Vajaduse korral võetakse parandusmeetmeid ning, nagu märgiti punkti 71 vastuses, on praegu koostamisel uurimismenetlust käsitlev eraldi aruanne. Komisjoni üheks eesmärgiks on lühendada pärast uue arvutipõhise transiidisüsteemi juurutamist tähtaegu.

| b) | Tolliasutustele on reformi käigus antud erivõimalus algatada sissenõudmismenetlus sõltumata printsipaali koostöövalmidusest. Sanktsioonid ja trahvid kuuluvad praegu liikmesriikide pädevusse, ehkki komisjoni ettepanekuga, milles käsitletakse ajakohastatud tolliseadustiku kehtestamist, nähakse selleks ette ühtne raamistik (vt punkt 41). |
| --- | --- |

b)

Tolliasutustele on reformi käigus antud erivõimalus algatada sissenõudmismenetlus sõltumata printsipaali koostöövalmidusest. Sanktsioonid ja trahvid kuuluvad praegu liikmesriikide pädevusse, ehkki komisjoni ettepanekuga, milles käsitletakse ajakohastatud tolliseadustiku kehtestamist, nähakse selleks ette ühtne raamistik (vt punkt 41).

Sissenõudmismenetluste kohta võib öelda järgmist:

| a) | Käesolevat soovitust rakendatakse 2006. aasta kontrolliprogrammi kaudu, mille läbivaks teemaks oli transiit. Nende kontrollide üldine eesmärk oli muu hulgas kontrollida ka seda, kas liikmesriikides lõpetamata transiiditoimingute suhtes võetud meetmed on vastavuses asjakohaste õigusaktidega ning kas omavahendid on nõuetekohaselt arvutatud, kindlaksmääratud ja raamatupidamises kirjendatud. |
| --- | --- |

a)

Käesolevat soovitust rakendatakse 2006. aasta kontrolliprogrammi kaudu, mille läbivaks teemaks oli transiit. Nende kontrollide üldine eesmärk oli muu hulgas kontrollida ka seda, kas liikmesriikides lõpetamata transiiditoimingute suhtes võetud meetmed on vastavuses asjakohaste õigusaktidega ning kas omavahendid on nõuetekohaselt arvutatud, kindlaksmääratud ja raamatupidamises kirjendatud.

| b) | Komisjon on analüüsinud transiidideklaratsioonis kauba koodi ja väärtuse märkimise kohustuslikuks muutmise küsimust (lisaks punktis 49 viidatud juhtudele). Kuna transiidi puhul ei ole deklarant ise sageli ei eksportija ega ka importija, tuleb erilist tähelepanu pöörata lisakuludele, mis tekivad transiidiettevõtjale sellise teabe edastamisel, ning võrrelda seda vastukaaluks tolliasutuste algatatud sissenõudmismenetluste vähese arvuga. Komisjon on arvamusel, et transiiditoimingute seisukohast ei ole kõikide transiidideklaratsioonide puhul vaja kõnealust teavet nõuda, ning kui toll teostab uurimismenetlust nõuetekohaselt, nõutakse sisse asjakohane tollimaksu summa. Vt ka vastust punkti 72 alapunktile a. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on analüüsinud transiidideklaratsioonis kauba koodi ja väärtuse märkimise kohustuslikuks muutmise küsimust (lisaks punktis 49 viidatud juhtudele). Kuna transiidi puhul ei ole deklarant ise sageli ei eksportija ega ka importija, tuleb erilist tähelepanu pöörata lisakuludele, mis tekivad transiidiettevõtjale sellise teabe edastamisel, ning võrrelda seda vastukaaluks tolliasutuste algatatud sissenõudmismenetluste vähese arvuga. Komisjon on arvamusel, et transiiditoimingute seisukohast ei ole kõikide transiidideklaratsioonide puhul vaja kõnealust teavet nõuda, ning kui toll teostab uurimismenetlust nõuetekohaselt, nõutakse sisse asjakohane tollimaksu summa. Vt ka vastust punkti 72 alapunktile a.

Tagatissüsteemi kohta võib öelda järgmist:

| a) | Komisjon jätkab liikmesriikide menetluste jälgimist. |
| --- | --- |

a)

Komisjon jätkab liikmesriikide menetluste jälgimist.

| b) | Komisjon jätkab liikmesriikides kontrollitavate valdkondade valimist riskianalüüsi alusel. Enne 2006. aastat kuulus transiit küll kontrollimist vajavate valdkondade hulka, aga seda ei valitud kontrollimiseks seetõttu, et komisjon soovis ära oodata uue arvutipõhise transiidisüsteemi täieliku rakendamise. Komisjon peab tõenäoliseks, et 2007. aastal teostatakse transiidi valdkonnas täiendavaid kontrolle. |
| --- | --- |

b)

Komisjon jätkab liikmesriikides kontrollitavate valdkondade valimist riskianalüüsi alusel. Enne 2006. aastat kuulus transiit küll kontrollimist vajavate valdkondade hulka, aga seda ei valitud kontrollimiseks seetõttu, et komisjon soovis ära oodata uue arvutipõhise transiidisüsteemi täieliku rakendamise. Komisjon peab tõenäoliseks, et 2007. aastal teostatakse transiidi valdkonnas täiendavaid kontrolle.

| 73. | Komisjon saab võimalikku pettust käsitlevat teavet eri allikatest. Üldiselt võib täheldada transiidipettuse vähenemist. |
| --- | --- |

73.

Komisjon saab võimalikku pettust käsitlevat teavet eri allikatest. Üldiselt võib täheldada transiidipettuse vähenemist.

| 74. | Määruse (EÜ) nr 648/2005 vastuvõtmine ja rakendamine muudab riskianalüüsil põhinevate tollikontrollide õigusliku aluse liikmesriikide jaoks reaalseks ja paneb sellega neile juriidilise kohustuse (määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikkel 13, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005).
  Kasutusse on juba jõudnud riskiteabevorm – määrusega (EÜ) nr 648/2005 sätestatud ühise riskijuhtimise raamistiku väljatöötamise keskne komponent, mis hõlbustab liikmesriikide-vahelist riskiteabe vahetust tollikontrolli ja sealhulgas transiidiga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

74.

Määruse (EÜ) nr 648/2005 vastuvõtmine ja rakendamine muudab riskianalüüsil põhinevate tollikontrollide õigusliku aluse liikmesriikide jaoks reaalseks ja paneb sellega neile juriidilise kohustuse (määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikkel 13, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005).

Kasutusse on juba jõudnud riskiteabevorm – määrusega (EÜ) nr 648/2005 sätestatud ühise riskijuhtimise raamistiku väljatöötamise keskne komponent, mis hõlbustab liikmesriikide-vahelist riskiteabe vahetust tollikontrolli ja sealhulgas transiidiga seotud küsimustes.

---

(1)  KOM(2005) 608 (lõplik), 30. november 2005.

(2)  Kohtuasjad C-105/02, C-377/03 ja C-275/04; 5. oktoobri 2006. aasta kohtuotsused.

(3)  Juhul kui transiidideklaratsiooni on teinud sama isik samaaegselt või pärast kauba koodi sisaldava tollideklaratsiooni tegemist ning juhul kui see on ühenduse sätetega ette nähtud.

(4)  C-105/02, C-377/03.

---