# Úřední věstník C 296/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 296 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 496. prosince 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 296

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 496. prosince 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2006/C 296/1 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 3,30 % 1. prosince 2006 — Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2006/C 296/2 | Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 296/3 | Státní podpory – Francie — Státní podpora C 43/2006 (ex N 410/06 & NN42/06) — Reforma způsobu důchodového zabezpečení státních úředníků společnosti La Poste — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 296/4 | Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření | 25 |
| 2006/C 296/5 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 296/6 | Oznámení o antidumpingových opatřeních týkajících se dovozu parakresolu pocházejícího z Čínské lidové republiky | 30 |
| 2006/C 296/7 | Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 296/8 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 33 |
| 2006/C 296/9 | Závazné informace o sazebním zařazení zboží | 36 |
| 2006/C 296/0 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/396/EHS ze dne 29. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se spotřebičů plynných paliv (
  1
  ) | 40 |
| 2006/C 296/1 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4438 – Macquairie/Thames Water) (
  1
  ) | 50 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2006/C 296/1

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 3,30 % 1. prosince 2006 — Směnné kurzy vůči euru

1

2006/C 296/2

Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (
  1
  )

1

2

2006/C 296/3

Státní podpory – Francie — Státní podpora C 43/2006 (ex N 410/06 & NN42/06) — Reforma způsobu důchodového zabezpečení státních úředníků společnosti La Poste — Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

6

2006/C 296/4

Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření

25

2006/C 296/5

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

26

2006/C 296/6

Oznámení o antidumpingových opatřeních týkajících se dovozu parakresolu pocházejícího z Čínské lidové republiky

30

2006/C 296/7

Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (
  1
  )

1

31

2006/C 296/8

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

33

2006/C 296/9

Závazné informace o sazebním zařazení zboží

36

2006/C 296/0

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/396/EHS ze dne 29. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se spotřebičů plynných paliv (
  1
  )

1

40

2006/C 296/1

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4438 – Macquairie/Thames Water) (
  1
  )

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/1

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

3,30 % 1. prosince 2006

Směnné kurzy vůči euru (2)

5. prosince 2006

(2006/C 296/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3331 |
| JPY | japonský jen | 152,74 |
| DKK | dánská koruna | 7,4559 |
| GBP | britská libra | 0,67430 |
| SEK | švédská koruna | 9,0495 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5885 |
| ISK | islandská koruna | 90,65 |
| NOK | norská koruna | 8,1300 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5781 |
| CZK | česká koruna | 28,019 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 255,50 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6980 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,8140 |
| RON | rumunský lei | 3,4415 |
| SIT | slovinský tolar | 239,66 |
| SKK | slovenská koruna | 35,535 |
| TRY | turecká lira | 1,9330 |
| AUD | australský dolar | 1,6946 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5204 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,3598 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9422 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0509 |
| KRW | jihokorejský won | 1 232,25 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,5170 |
| CNY | čínský juan | 10,4272 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3617 |
| IDR | indonéská rupie | 12 151,87 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7412 |
| PHP | filipínské peso | 66,095 |
| RUB | ruský rubl | 34,8930 |
| THB | thajský baht | 47,489 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3331

JPY

japonský jen

152,74

DKK

dánská koruna

7,4559

GBP

britská libra

0,67430

SEK

švédská koruna

9,0495

CHF

švýcarský frank

1,5885

ISK

islandská koruna

90,65

NOK

norská koruna

8,1300

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5781

CZK

česká koruna

28,019

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

255,50

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6980

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,8140

RON

rumunský lei

3,4415

SIT

slovinský tolar

239,66

SKK

slovenská koruna

35,535

TRY

turecká lira

1,9330

AUD

australský dolar

1,6946

CAD

kanadský dolar

1,5204

HKD

hongkongský dolar

10,3598

NZD

novozélandský dolar

1,9422

SGD

singapurský dolar

2,0509

KRW

jihokorejský won

1 232,25

ZAR

jihoafrický rand

9,5170

CNY

čínský juan

10,4272

HRK

chorvatská kuna

7,3617

IDR

indonéská rupie

12 151,87

MYR

malajsijský ringgit

4,7412

PHP

filipínské peso

66,095

RUB

ruský rubl

34,8930

THB

thajský baht

47,489

---

(1)  Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/2

---

Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 296/02)

Číslo podpory: XA 92/06

Členský stát: Spojené království

Region: Lancashire (včetně územních samosprávných celků Blackpool a Blackburn)

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Grantový fond pro obnovu venkova v Lancashiru

Právní základ: Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celková úroveň financování veřejného sektoru daná k dispozici prostřednictvím uvedeného režimu bude činit 1 034 061 GBP. Tato částka bude rozdělena na dva rozpočtové roky:

1. dubna 2006 – 31. března 2007: 743 108 GBP

1. dubna 2007 – 31. března 2008: 290 953 GBP

Maximální míra podpory: Hrubá míra podpory nesmí překročit níže uvedené úrovně:

Článek 4 – Investice do zemědělských podniků – Maximálně 50 % způsobilých nákladů v znevýhodněných oblastech a 40 % v ostatních oblastech.

Článek 7 – Zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh – Až 40 % způsobilých nákladů.

Článek 10 – Podpora seskupením producentů – Celková částka veřejného příspěvku poskytnutého podle uvedeného článku nepřekročí během tříletého období 100 000 EUR na příjemce. Podporu lze poskytovat v míře maximálně 100 % způsobilých nákladů vzniklých v prvním roce a tato podpora bude za každý následující rok platnosti zmenšena o 20 procentních bodů, aby byla částka podpory ve druhém roce omezena na 80 % způsobilých nákladů.

Článek 14 – Zajištění technické pomoci – Podporu lze podle tohoto článku poskytovat až do výše 100 % způsobilých nákladů. Maximální částka podpory poskytnuté jednotlivému příjemci však v tříletém období nesmí překročit 100 000 EUR

Datum uskutečnění: Režim podpory bude zahájen dne 19. října 2006.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim podpory bude ukončen dne 31. března 2008. Vzhledem k případným změnám evropských pravidel pro státní podporu však mohou být upravena pravidla daného režimu podpory před tímto datem

Cíl podpory: Režim podpoří dlouhodobý rozvoj venkovského hospodářství Lancashiru poskytováním finanční podpory malým a středním podnikům, jak jsou vymezeny v příloze 1 nařízení Komise 70/2001 (ve znění pozdějších předpisů). Mají-li být podniky způsobilé pro podporu z Grantového fondu pro obnovu venkova, musí ležet v obvodě, který je v Klasifikaci venkovských a městských oblastí pro rok 2004 Národního statistického úřadu zařazen mezi buď venkovské, nebo městské a okrajové obvody, anebo musí být „městským podnikem se zájmy na venkově“, to znamená, že musí být podnikem ležícím v obvodě zařazeném mezi městské obvody a vyvíjejícím činnost, která má dopady na venkovské oblasti. Cílem tohoto režimu je pomáhat venkovským podnikům, které nejsou způsobilé pro stávající režimy grantů.

K dispozici budou následující druhy podpory.

Investice do zemědělských podniků – Způsobilé náklady budou zahrnovat: a) výstavbu, nabytí nebo zhodnocení nemovitého majetku; b) nákup nového strojního zařízení a vybavení nebo jeho koupi na leasing; c) výdaje na honoráře za odborné výkony, na studie proveditelnosti nebo na získání patentů a licencí v případě, že tyto celkové výdaje nepřesahují 12 % výdajů vzniklých podle výše uvedených písmen a) a/nebo b). To je v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1/2004.

Zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh – Způsobilé náklady budou zahrnovat: a) výstavbu, nabytí nebo zhodnocení nemovitého majetku; b) nákup nového strojního zařízení a vybavení nebo jeho koupi na leasing; c) výdaje na honoráře za odborné výkony, studie proveditelnosti nebo na získání patentů a licencí v případě, že tyto celkové výdaje nepřesahují 12 % výdajů vzniklých podle výše uvedených písmen a) a/nebo b). To je v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1/2004.

Podpora seskupením producentů – Způsobilé náklady budou zahrnovat: a) nájem odpovídajících prostor; b) nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového technického i programového vybavení; c) náklady na zaměstnance ve správě d) režijní náklady; e) právní a správní poplatky. To je v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 1/2004.

Zajištění technické pomoci – Výdaje způsobilé k podpoře podle tohoto opatření jsou:

| a) | u vzdělávání a školení zemědělců a zaměstnanců v zemědělství:






  i) | náklady na organizaci školicího programu; |
| --- | --- | --- |

a)

u vzdělávání a školení zemědělců a zaměstnanců v zemědělství:

i)

náklady na organizaci školicího programu;

| ii) | cestovní výdaje a výdaje na pobyt účastníků; |
| --- | --- |

ii)

cestovní výdaje a výdaje na pobyt účastníků;

| iii) | náklady na obstarání náhradních služeb během nepřítomnosti zemědělce nebo zaměstnance v zemědělství; |
| --- | --- |

iii)

náklady na obstarání náhradních služeb během nepřítomnosti zemědělce nebo zaměstnance v zemědělství;

| b) | u náhradních služeb, skutečné náklady způsobené nepřítomností zemědělce, jeho partnera nebo zaměstnance v zemědělství z důvodu nemoci nebo dovolené; |
| --- | --- |

b)

u náhradních služeb, skutečné náklady způsobené nepřítomností zemědělce, jeho partnera nebo zaměstnance v zemědělství z důvodu nemoci nebo dovolené;

| c) | u poradenských služeb, honoráře za služby, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji podniku, jako je běžné daňové poradenství, pravidelná právní služba nebo výdaje na reklamu; |
| --- | --- |

c)

u poradenských služeb, honoráře za služby, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji podniku, jako je běžné daňové poradenství, pravidelná právní služba nebo výdaje na reklamu;

| d) | u organizování soutěží, výstav a veletrhů a účasti na nich:






  i) | poplatky za účast; |
| --- | --- | --- |

d)

u organizování soutěží, výstav a veletrhů a účasti na nich:

i)

poplatky za účast;

| ii) | cestovní náklady; |
| --- | --- |

ii)

cestovní náklady;

| iii) | publikační náklady; |
| --- | --- |

iii)

publikační náklady;

| iv) | nájemné výstavních prostor. |
| --- | --- |

iv)

nájemné výstavních prostor.

To je v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1/2004.

Dotčená hospodářská odvětví: Režim bude k dispozici všem malým a středním podnikům z cílové oblasti bez ohledu na odvětví, v němž působí, s výjimkou případů, kdy platí zvláštní pravidla, nařízení a směrnice o poskytování podpory odvětvím, jako jsou rybolov a akvakultura. Podpora se bude poskytovat s touto výjimkou podnikům, které produkují, zpracovávají nebo uvádějí na trh jakýkoli zemědělský produkt.

Podpora nezemědělským podnikům se bude poskytovat buď podle pravidel de minimis stanovených v nařízení Komise (ES) č. 69/2001, nebo, je-li to vhodnější, podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům. Grantový fond pro obnovu venkova byl oznámen podle nařízení 70/2001 a byl zaevidován Generálním ředitelstvím pro hospodářskou soutěž pod evidenčním číslem režimu XS 56/06

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Grantový fond pro obnovu venkova je spravován společností Lancashire County Developments Ltd, odborem pro hospodářský rozvoj Rady hrabství Lancashire. Příslušná poštovní adresa je

Lancashire County Developments Ltd

Robert House

Starkie Street

PR1 3LU Preston

United Kingdom

Internetová adresa: Další informace o Grantovém fondu pro obnovu venkova lze získat na internetové adrese

http://www.lcdl.co.uk/grant_programmes/RRGF%20Scheme%20Criteria%20(Agricultural%20Businesses).pdf.

Můžete také navštívit hlavní internetovou stránku pro státní podpory v zemědělství, které byly vyňaty, provozovanou Spojeným královstvím na adrese www.defra.gov.uk/farm/policy/state-aid/setup/exist-exempt.htm. Klikněte na „Lancashire Rural Recovery Grant Fund“.

Další informace: Příjemci služby si budou moci vybrat poskytovatele služeb technické pomoci financovaných prostřednictvím režimu.

Podepsáno a datováno jménem Ministerstva pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Department of Environment, Food and Rural Affairs) – příslušného orgánu Spojeného království.

Neil Marr

Agricultural State Aid Advisor

Defra

8B 9 Millbank

c/o 17 Smith Square

SW1P 3JR London

United Kingdom

Podpora č.: XA 87/06

Členský stát: Spojené království

Region: Somerset. Podpora bude nabízena ve správních oblastech:

West Somerset District Council

Taunton Deane Borough Council

Sedgemoor District Council

Mendip District Council

South Somerset District Council

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Somerset Rural Business Support Service

Právní základ: Sections 4 and 5 of The Regional Development Agencies Act 1998

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:

| | 1. října 2006 – 30. září 2007167 000 GBP |
| --- | --- |

1. října 2006 – 30. září 2007167 000 GBP

| | 1. října 2007 – 30. září 2008175 000 GBP |
| --- | --- |

1. října 2007 – 30. září 2008175 000 GBP

Maximální míra podpory: 100 %

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podávat žádosti v rámci režimu podpory lze od 1. října 2006 do 30. září 2008. Vzhledem k případným změnám evropských pravidel pro státní podporu však mohou být před tímto datem upravena pravidla daného režimu podpory

Cíl podpory: Rozvoj odvětví

Cílem podpory je poskytovat poradenské služby v hrabství Somerset (tak, jak je výše vymezeno) a odkazovat na další podporu venkova nabízenou jinými organizacemi.

Podpora bude vyplácena v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1/2004. Způsobilými náklady budou poradenské služby.

Dotčená hospodářská odvětví: Režim se bude vztahovat na podniky působící v zemědělských odvětvích, v odvětvích založených na půdě a ve všech jejich pododvětvích. Režim bude zahrnovat podniky působící v produkci, zpracování a uvádění na trh. Režim podpory může v případě potřeby odkazovat na jiné poskytovatele rad/služeb pro podnikatele.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| South Somerset District Council |
| --- |
| Brympton Way |
| Yeovil |
| BA20 2HT Somerset |
| United Kingdom |

South Somerset District Council

Brympton Way

Yeovil

BA20 2HT Somerset

United Kingdom

Organizace spravující režim je

Somerset Rural Business Support Service

viz výše uvedená adresa

Hlavní kontaktní osoba:

| David Julian |
| --- |
| Principal Economic Development Officer |
| South Somerset District Council |

David Julian

Principal Economic Development Officer

South Somerset District Council

Internetová stránka: http://www.southsomerset.gov.uk/index.jsp?articleid=1929

Klikněte na Somerset Rural Business Support Service – Somerset v nabídce na levé straně. Rovněž je možné navštívit centrální stránku Spojeného království o zemědělských státních podporách, které byly vyňaty, na

http://www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Klikněte na Somerset Rural Business Support Scheme.

Další informace: Tento režim bude k dispozici všem vedoucím pracovníkům v zemědělství, nejen zemědělcům. Podpora nezemědělským podnikům bude vyplácena v souladu s nařízením Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis.

Příjemci si nebudou moci vybrat poskytovatele služby. Poskytovatelem služby bude společnost Somerset Rural Business Support Service, která byla vybrána ve výběrovém řízení na základě tržních zásad v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení č. 1/2004.

Za Department for Environment, Food and Rural Affairs (příslušný orgán Spojeného království) podepsal a datoval

Neil Marr

Agricultural State Aid Advisor

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8e

9, Millbank

c/o Nobel House

17, Smith Square

SW1P 3JR London

United Kingdom

Podpora č.: XA 88/06

Členský stát: Španělsko

Region: Andalucía

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpory na zpracování a uvádění zemědělsko-potravinářských produktů na trh

Právní základ:

| — | Sección 8a del Decreto 280/2001, por el que se establecen las ayudas de la Junta de Andalucía a los sectores agrícola, ganadero y forestal incluidas en el Programa Operativo-Integrado Regional de Andalucía para el Desarrollo del Marco Comunitario de Apoyo 2000-2006, publicado en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 29 de diciembre de 2001. |
| --- | --- |

—

Sección 8a del Decreto 280/2001, por el que se establecen las ayudas de la Junta de Andalucía a los sectores agrícola, ganadero y forestal incluidas en el Programa Operativo-Integrado Regional de Andalucía para el Desarrollo del Marco Comunitario de Apoyo 2000-2006, publicado en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 29 de diciembre de 2001.

| — | La Orden de 10 de julio de 2002 por la que se desarrolla parcialmente la sección 8, sobre ayudas para la transformación y comercialización de los productos agroalimentarios, del Decreto 280/2001, publicada en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 27 de julio de 2002. |
| --- | --- |

—

La Orden de 10 de julio de 2002 por la que se desarrolla parcialmente la sección 8, sobre ayudas para la transformación y comercialización de los productos agroalimentarios, del Decreto 280/2001, publicada en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 27 de julio de 2002.

| — | La Resolución de 29 de diciembre de 2003 de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se convocan para el año 2003 y 2004 las ayudas previstas en la orden de 10 de julio de 2002. |
| --- | --- |

—

La Resolución de 29 de diciembre de 2003 de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se convocan para el año 2003 y 2004 las ayudas previstas en la orden de 10 de julio de 2002.

| — | Vzhledem k velkému množství žádostí, které splňují požadavky pro poskytnutí podpory, a k nedostatku evropských zdrojů pro pokrytí všech těchto podpor se považuje za vhodné, aby část těchto podpor byla udělena z rozpočtu vlastních prostředků. Tyto podpory z vlastních prostředků nejsou v souladu s článkem 51 ani s článkem 52 nařízení 1257/1999, jak je uvedeno v článku 4 rozhodnutí ze dne 29. prosince 2000, kterým se schvaluje program POIA. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k velkému množství žádostí, které splňují požadavky pro poskytnutí podpory, a k nedostatku evropských zdrojů pro pokrytí všech těchto podpor se považuje za vhodné, aby část těchto podpor byla udělena z rozpočtu vlastních prostředků. Tyto podpory z vlastních prostředků nejsou v souladu s článkem 51 ani s článkem 52 nařízení 1257/1999, jak je uvedeno v článku 4 rozhodnutí ze dne 29. prosince 2000, kterým se schvaluje program POIA.

| — | Část podpor v uvedené výzvě, které se udělují malým a středním podnikům na projekty způsobilé podle čl. 40 odst. 3 písm. a), b) a c) vyhlášky 280/2001, může být v souladu s nařízením Komise 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (Úř. věst. L 1, 3. 1. 2004). |
| --- | --- |

—

Část podpor v uvedené výzvě, které se udělují malým a středním podnikům na projekty způsobilé podle čl. 40 odst. 3 písm. a), b) a c) vyhlášky 280/2001, může být v souladu s nařízením Komise 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (Úř. věst. L 1, 3. 1. 2004).

| — | La Resolución de concesión de las ayudas, de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se concede al solicitante la ayuda prevista en la orden de 10 de julio de 2002. Zájemci bude prostřednictvím zvláštního odkazu v rozhodnutí o poskytnutí podpory sděleno, že jeho žádost byla přijata podle uvedeného nařízení. Vzor rozhodnutí, včetně odkazu, je přiložen. |
| --- | --- |

—

La Resolución de concesión de las ayudas, de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se concede al solicitante la ayuda prevista en la orden de 10 de julio de 2002. Zájemci bude prostřednictvím zvláštního odkazu v rozhodnutí o poskytnutí podpory sděleno, že jeho žádost byla přijata podle uvedeného nařízení. Vzor rozhodnutí, včetně odkazu, je přiložen.

Jakmile uplyne lhůta pro vydání rozhodnutí, seznam poskytnutých podpor se zveřejní v Úředním věstníku, přičemž se výslovně uvede, které podpory byly přijaty podle nařízení (ES) č. 1/2004.

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 45 000 000 EUR plánovaných pro poskytnutí od 1. září 2006 podle rozhodnutí týkajícího se výzvy pro podávání žádostí o podporu z roku 2004 v rámci režimu podpor na zpracování a uvádění zemědělsko-potravinářských produktů uvedených v nařízení 1/2004 na trh.

Maximální míra podpory: 29 %

Datum uskutečnění: Od 1. září 2006.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Konečný termín pro poskytování podpor je 31. prosinec 2006.

Účel podpory: Investice do zpracování a uvádění na trh podle článku 7 nařízení 1/2004.

Způsobilými náklady jsou::

| — | Výstavba, nabytí a zlepšení stavu nemovitého majetku. |
| --- | --- |

—

Výstavba, nabytí a zlepšení stavu nemovitého majetku.

| — | Nákup nového strojního zařízení a vybavení do tržní hodnoty produktu. |
| --- | --- |

—

Nákup nového strojního zařízení a vybavení do tržní hodnoty produktu.

| — | Obecné výdaje, jako honoráře pro architekty, inženýry a poradce, studie proveditelnosti nebo získání patentů a licencí až do výše 12 % investičních výdajů |
| --- | --- |

—

Obecné výdaje, jako honoráře pro architekty, inženýry a poradce, studie proveditelnosti nebo získání patentů a licencí až do výše 12 % investičních výdajů

Dotčená odvětví: Zpracovatelské odvětví.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca de la Junta de Andalucía. |
| calle Tabladilla s/n |
| E-Sevilla |

Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias,

Consejería de Agricultura y Pesca de la Junta de Andalucía.

calle Tabladilla s/n

E-Sevilla

Internetová adresa:: http:// www.cap.junta-andalucia.es/agriculturaypesca/portal/opencms/portal/portada.jsp

Podpora č.: XA 89/06

Členský stát: Itálie

Region: Friuli Venezia Giulia

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Zákon 1329/65 „Sabatini“ – Pobídky pro nákup nebo pronájem nových strojů nebo výrobních zařízení. Zemědělské odvětví

Právní základ: Legge 28 novembre 1965 n. 1329.

Regolamento concernente criteri e modalità per la concessione delle agevolazioni di cui alla legge 1329/1965 emanato con decreto del Presidente della Regione 9 agosto 2006, n. 0244/Pres.

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celkový rozpočet pro všechna výrobní odvětví využívající pobídky podle zákona 1329/1965: 11 876 528,04 EUR.

Maximální míra podpory: Pro podniky působící ve znevýhodněných oblastech (články 18 až 20 nařízení ES č. 1257/99) hrubá míra podpory nepřesáhne 50 % způsobilých nákladů.

Pro podniky působící v neznevýhodněných oblastech hrubá míra podpory nepřesáhne 40 % způsobilých nákladů.

Datum uskutečnění: Režim podpory vstupuje v platnost třicátým dnem po jeho zveřejnění v Úředním věstníku regionu a deset dní po zaslání tohoto formuláře, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 31. prosince 2006.

Cíl podpory: Podpořit malé a střední podniky v nákupu nebo pronájmu nových strojů nebo výrobních zařízení za celkovou částku přesahující 1 000 EUR. Náklady na sestavení, schválení, přepravu a zabalení jsou způsobilé do maximální výše 15 % ceny stroje nebo zařízení.

Způsobilé investice musí sledovat jeden nebo více z následujících cílů:

snížení výrobních nákladů;

zlepšení a další rozvinutí produkce;

zlepšení jakosti;

ochranu a zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat;

podpora diversifikace činností v hospodářství.

Režim podpory spadá pod podporu poskytovanou v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 zveřejněného v Úředním věstníku L 1/1 ze dne 3. ledna 2004.

Dotčená hospodářská odvětví: Malé a střední podniky působící v produkci, zpracování a/nebo uvádění zemědělských produktů na trh.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Regione autonoma Friuli Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione centrale attività produttive |
| Servizio sostegno e promozione comparto produttivo industriale |
| Via Trento, 2 |
| I-34123-Trieste |

Regione autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale attività produttive

Servizio sostegno e promozione comparto produttivo industriale

Via Trento, 2

I-34123-Trieste

Internetové stránky: www.regione.fvg.it

Další údaje: Il Direttore del Servizio sostegno e promozione del comparto produttivo industriale

Dott. Massimo Zanini

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/6

---

STÁTNÍ PODPORY – FRANCIE

Státní podpora C 43/2006 (ex N 410/06 & NN42/06) — Reforma způsobu důchodového zabezpečení státních úředníků společnosti La Poste

Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 296/03)

Dopisem ze dne 12. října 2006 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedeného opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením týkajícím se podpory, ohledně které Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž, na adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Aides d'Etat |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Aides d'Etat

SPA 3 6/5

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Tyto připomínky budou sděleny Francii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

1.   POPIS OPATŘENÍ

Francouzský stát právně ručí podle článku 30 zákona z roku 1990 o organizaci veřejných poštovních a telekomunikačních služeb za postavení státních úředníků společnosti La Poste a nadále odpovídá za vyplácení jejich důchodů. Tímto článkem je rovněž stanoveno, že společnost La Poste zajistí finanční rovnováhu systému sociálního zabezpečení jí podřízených státních úředníků. „Smlouva o cíli a o pokroku“ zahrnující smlouvu o plánu pro období 1998 – 2001 mezi státem a společností La Poste však určila podíl povinnosti úhrady společnosti La Poste, přičemž stát uhradí zbývající podíl.

Francouzské orgány dne 23. června 2006 oznámily reformu o způsobu financování systému důchodového zabezpečení státních úředníků společnosti La Poste.

Reforma stanoví, že společnost La Poste bude od roku 2007 platit „zaměstnavatelské“ příspěvky s osvobozujícím účinkem, jež jsou založeny na sazbě k zajištění rovných podmínek hospodářské soutěže. Výše příspěvků se vypočítá vyrovnáním výše povinných odvodů na sociální zabezpečení a daní (1), vyplývajících z platů, mezi společností La Poste a jinými podniky činnými v oblasti poštovních a bankovních služeb podle obecného práva na sociální zabezpečení, a to pro rizika, která jsou pro zaměstnance soukromých podniků a státních úředníků společná.

Oznámená reforma nebude mít dopad na individuální situaci úředníků společnosti La Poste, ať už se jedná o jejich nároky na starobní důchod, příspěvky nebo jejich postavení.

2.   POSTOJ FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ

Podle francouzských orgánů daná opatření nezvýhodňují společnost La Poste vůči ostatním konkurentům. Z ustálené judikatury zřejmě vyplývá, že do státní podpory jsou zahrnuty pouze zásahy, které snižují příspěvky, jež obvykle zatěžují rozpočet podniku. Zrušení nadprůměrných příspěvků přičtených k rozpočtu společnosti La Poste by tak tuto společnost zprostilo strukturální nevýhody stanovené zákonem ze dne 2. července 1990.

3.   HODNOCENÍ OPATŘENÍ

Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda se v případě společnosti La Poste jedná o státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, musí nejdříve zjistit, zda příslušná opatření poskytují dané společnosti ekonomickou výhodu, jestliže jsou v daném případě splněna kritéria poskytnutí státní podpory, narušování hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu mezi členskými státy.

Komise v této fázi zjistila, že daná opatření zprošťují společnost La Poste platby příspěvků, které by měla podle zákona z roku 1990 vykonávat. Komise v této fázi pochybuje o tom, že zmírněné příspěvky společnosti La Poste odpovídají v plné výši „nadprůměrnému“ příspěvku ve smyslu právních předpisů Společenství. Zejména v rozsudku Combus (2), soud považuje za „nadprůměrné“ příspěvky takové příspěvky, které vyplývají z derogačního postavení zaměstnanců podniku, který po provedení reforem podléhá v oblasti řízení svých zaměstnanců obecnému právu, tedy stejnému právu, kterým se řídí ostatní konkurenti (3).

V daném případě však francouzské orgány nepřijaly žádné právní předpisy, které by rušily nebo měnily zvláštní zaměstnanecký režim úředníků společnosti La Poste ani způsob získávání jejich nároků na důchod.

Francouzské orgány dále tvrdí, že cílem reformy je postupné sladění příspěvků, které společnost La Poste odvádí z titulu výplaty důchodů státním úředníkům pracujícím v této společnosti, s příspěvky ostatních konkurentů. Komise v této fázi vyjádřila pochyby o zachování rovných podmínek hospodářské soutěže po provedení reformy.

Francouzské orgány rovněž tvrdí, že společnosti La Poste nebyla v minulosti udělena žádná jiná vyrovnávací opatření, jež by byla určena na vyvážení důsledků dodatečných příspěvků v rámci režimu ad hoc společnosti La Poste týkající se financování důchodů úředníků. Společnost La Poste však již od roku 1998 státu neplatí celkové náklady na důchody úředníků, což je v rozporu s povinností vyplývající z článku 30 zákona z roku 1990.

Komise nemůže vzhledem k výše uvedeným důvodům v této fázi vyloučit, že daná opatření poskytují společnosti La Poste ekonomickou výhodu a představují tak státní podporu.

Komise si klade otázku, zda v případě, že zkoumaná opatření tvoří státní podporu, mohou být tato opatření prohlášena za slučitelná v souladu s odchylkami stanovenými čl. 87 odst. 3 písm. c Smlouvy o ES (4).

Komise již v minulosti povolila některá opatření státní podpory, která zbavila podniky důchodových povinností specifických pro jednu oblast, které převyšovaly povinnosti vyplývající z veřejného důchodového systému a které byly stanoveny v době, kdy měly dané podniky monopolní postavení (5).

Cílem prověřovaných opatření je postupné sladění příspěvků, které společnost La Poste proplácí z titulu výplaty důchodů státním úředníků pracujícím v této společnosti, s důchodovými příspěvky ostatních konkurentů. Komise však v této fázi nemůže rozhodnout, zda je společnost La Poste skutečně ve srovnatelném postavení jako jiní konkurenti, což by umožnilo prokázat nutnost poskytnutí podpory za účelem dosažení liberalizace trhu poštovních služeb.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.

ZNĚNÍ DOPISU

„Par la présente, la Commission européenne (“la Commission”) a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la réforme citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| 1. | Le 21 décembre 2005, les autorités françaises ont présenté à la Commission les grandes lignes du projet de réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. |
| --- | --- |

1.

Le 21 décembre 2005, les autorités françaises ont présenté à la Commission les grandes lignes du projet de réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste.

| 2. | Le 2 mars 2006, les autorités françaises ont envoyé par courrier électronique le projet de notification de la réforme. Une réunion de pré-notification s'est tenue le 29 mars 2006, au cours de laquelle la Commission a souligné que le projet de notification était largement incomplet et a indiqué les éléments manquants. Le 7 avril 2006, les autorités françaises ont fourni à la Commission une partie des informations manquantes. |
| --- | --- |

2.

Le 2 mars 2006, les autorités françaises ont envoyé par courrier électronique le projet de notification de la réforme. Une réunion de pré-notification s'est tenue le 29 mars 2006, au cours de laquelle la Commission a souligné que le projet de notification était largement incomplet et a indiqué les éléments manquants. Le 7 avril 2006, les autorités françaises ont fourni à la Commission une partie des informations manquantes.

| 3. | Le 23 juin 2006, les autorités françaises ont notifié la réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste (“la réforme”) conformément à l'article 88 paragraphe 3 du traité CE, en indiquant qu'elles considèrent que la réforme décrite par la notification ne contient pas d'élément d'aide d'État au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE. |
| --- | --- |

3.

Le 23 juin 2006, les autorités françaises ont notifié la réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste (“la réforme”) conformément à l'article 88 paragraphe 3 du traité CE, en indiquant qu'elles considèrent que la réforme décrite par la notification ne contient pas d'élément d'aide d'État au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE.

| 4. | Le 20 juillet 2006, la Commission a envoyé une demande de renseignements complémentaires aux autorités françaises portant à la fois sur la mesure notifiée et sur d'éventuelles mesures compensatoires dont La Poste aurait pu bénéficier par le passé. |
| --- | --- |

4.

Le 20 juillet 2006, la Commission a envoyé une demande de renseignements complémentaires aux autorités françaises portant à la fois sur la mesure notifiée et sur d'éventuelles mesures compensatoires dont La Poste aurait pu bénéficier par le passé.

| 5. | Les autorités françaises ont transmis leur réponse le 17 août 2006. |
| --- | --- |

5.

Les autorités françaises ont transmis leur réponse le 17 août 2006.

2.   DESCRIPTION DU MODE DE FINANCEMENT ACTUEL DES RETRAITES DES FONCTIONNAIRES DE L'ÉTAT RATTACHÉS À LA POSTE

| 6. | L'attribution à La Poste de la personnalité morale par la loi du 2 juillet 1990 (6) (ci-après “la loi de 1990”) ne s'est pas accompagnée d'une modification du statut du personnel de l'administration des postes, le gouvernement s'étant engagé à conserver aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste leur statut. Au titre de ses dispositions transitoires, la loi de 1990 précise notamment en son article 44 que les agents relevant au 31 décembre 1990 de la direction générale des postes sont affectés de plein droit à La Poste et ceci “sans changement de leur position statutaire”. |
| --- | --- |

6.

L'attribution à La Poste de la personnalité morale par la loi du 2 juillet 1990 (6) (ci-après “la loi de 1990”) ne s'est pas accompagnée d'une modification du statut du personnel de l'administration des postes, le gouvernement s'étant engagé à conserver aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste leur statut. Au titre de ses dispositions transitoires, la loi de 1990 précise notamment en son article 44 que les agents relevant au 31 décembre 1990 de la direction générale des postes sont affectés de plein droit à La Poste et ceci “sans changement de leur position statutaire”.

2.1.   Régime de retraite de base des fonctionnaires de La Poste

| 7. | Au 31 décembre 2005, La Poste employait 184 289 fonctionnaires de l'État (soit 61 % du personnel de La Poste). Les fonctionnaires en service à La Poste appartiennent à la fonction publique de l'État. À ce titre, et conformément à l'article 20 de la loi no 83-634 du 13 juillet 1983, ils relèvent du régime spécial de retraite des personnels civils et militaires de l'État organisé par le Code des pensions civiles et militaires de retraite. Les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste ne bénéficient d'aucun avantage spécifique en matière de retraite par rapport aux autres fonctionnaires de l'État. En outre, La Poste ne participe pas à un régime spécial d'entreprises ou de branche à la différence d'autres opérateurs publics. |
| --- | --- |

7.

Au 31 décembre 2005, La Poste employait 184 289 fonctionnaires de l'État (soit 61 % du personnel de La Poste). Les fonctionnaires en service à La Poste appartiennent à la fonction publique de l'État. À ce titre, et conformément à l'article 20 de la loi no 83-634 du 13 juillet 1983, ils relèvent du régime spécial de retraite des personnels civils et militaires de l'État organisé par le Code des pensions civiles et militaires de retraite. Les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste ne bénéficient d'aucun avantage spécifique en matière de retraite par rapport aux autres fonctionnaires de l'État. En outre, La Poste ne participe pas à un régime spécial d'entreprises ou de branche à la différence d'autres opérateurs publics.

| 8. | En vertu de l'article 30 de la loi de 1990 (7), l'État reste juridiquement garant du statut des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste et demeure responsable du paiement de leurs retraites. Les prestations de retraite versées aux fonctionnaires, y compris ceux rattachés à La Poste (8), sont votées chaque année en loi de finances. |
| --- | --- |

8.

En vertu de l'article 30 de la loi de 1990 (7), l'État reste juridiquement garant du statut des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste et demeure responsable du paiement de leurs retraites. Les prestations de retraite versées aux fonctionnaires, y compris ceux rattachés à La Poste (8), sont votées chaque année en loi de finances.

| 9. | La Poste ne maîtrise pas les décisions relatives au régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Elle n'a aucune influence ni sur le montant des cotisations prélevées, ni sur le niveau des prestations versées. |
| --- | --- |

9.

La Poste ne maîtrise pas les décisions relatives au régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Elle n'a aucune influence ni sur le montant des cotisations prélevées, ni sur le niveau des prestations versées.

| 10. | L'article 30 de la loi de 1990 prévoit que La Poste assure l'équilibre financier du régime de sécurité sociale pour la partie des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. La Poste doit en effet prendre en charge le financement intégral des pensions servies par l'État à ses fonctionnaires par voie de remboursement à l'État des montants versés (après déduction des cotisations acquittées par les fonctionnaires en activité):
  “En contrepartie, [La Poste (...) est astreinte] à verser au Trésor public:






  a) | Le montant de la retenue effectuée sur le traitement de l'agent, dont le taux est fixé par l'article L. 61 du code des pensions civiles et militaires de retraite; |
| --- | --- | --- |

10.

L'article 30 de la loi de 1990 prévoit que La Poste assure l'équilibre financier du régime de sécurité sociale pour la partie des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. La Poste doit en effet prendre en charge le financement intégral des pensions servies par l'État à ses fonctionnaires par voie de remboursement à l'État des montants versés (après déduction des cotisations acquittées par les fonctionnaires en activité):

“En contrepartie, [La Poste (...) est astreinte] à verser au Trésor public:

a)

Le montant de la retenue effectuée sur le traitement de l'agent, dont le taux est fixé par l'article L. 61 du code des pensions civiles et militaires de retraite;

| b) | S'agissant de La Poste, une contribution complémentaire permettant la prise en charge intégrale des dépenses de pensions concédées et à concéder de leurs agents retraités”. |
| --- | --- |

b)

S'agissant de La Poste, une contribution complémentaire permettant la prise en charge intégrale des dépenses de pensions concédées et à concéder de leurs agents retraités”.

| 11. | Ce mode de financement est dérogatoire au droit commun. En effet, la contribution “employeur” de La Poste s'inscrit dans un régime à prestations définies puisqu'elle vise à couvrir le montant des pensions versées chaque année par l'État, sans être corrélée à la base des fonctionnaires actifs cotisant au sein de La Poste. À la différence d'un employeur de droit commun dans un système par répartition, La Poste n'acquitte pas de cotisation libératoire, mais a été chargée par la loi de 1990 d'équilibrer le régime de retraite pour ses fonctionnaires. |
| --- | --- |

11.

Ce mode de financement est dérogatoire au droit commun. En effet, la contribution “employeur” de La Poste s'inscrit dans un régime à prestations définies puisqu'elle vise à couvrir le montant des pensions versées chaque année par l'État, sans être corrélée à la base des fonctionnaires actifs cotisant au sein de La Poste. À la différence d'un employeur de droit commun dans un système par répartition, La Poste n'acquitte pas de cotisation libératoire, mais a été chargée par la loi de 1990 d'équilibrer le régime de retraite pour ses fonctionnaires.

| 12. | Le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a stabilisé ce remboursement en EUR constants au niveau de 1997. L'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a ainsi été plafonnée, le solde étant pris en charge par l'État (9). |
| --- | --- |

12.

Le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a stabilisé ce remboursement en EUR constants au niveau de 1997. L'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a ainsi été plafonnée, le solde étant pris en charge par l'État (9).

| 13. | L'obligation d'équilibre financier du régime qui pèse sur La Poste se traduit aujourd'hui par l'inscription d'un engagement à l'égard de l'État dans le hors bilan de La Poste, qui serait comptabilisé en provision dans les comptes de La Poste lors du passage aux normes IFRS, lequel doit intervenir au plus tard en 2007. Le montant des engagements au titre des droits acquis des fonctionnaires au 31 décembre 2005 portés dans le hors bilan de La Poste est de 76 milliards EUR (dont 34 milliards concernent les droits acquis par les fonctionnaires en activité). |
| --- | --- |

13.

L'obligation d'équilibre financier du régime qui pèse sur La Poste se traduit aujourd'hui par l'inscription d'un engagement à l'égard de l'État dans le hors bilan de La Poste, qui serait comptabilisé en provision dans les comptes de La Poste lors du passage aux normes IFRS, lequel doit intervenir au plus tard en 2007. Le montant des engagements au titre des droits acquis des fonctionnaires au 31 décembre 2005 portés dans le hors bilan de La Poste est de 76 milliards EUR (dont 34 milliards concernent les droits acquis par les fonctionnaires en activité).

| 14. | Compte tenu de l'arrêt progressif du recrutement des fonctionnaires depuis 1990 (10) et de l'évolution démographique défavorable de la population concernée, l'obligation pour La Poste d'équilibrer financièrement le régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés représente une charge financière croissante pour La Poste (11). |
| --- | --- |

14.

Compte tenu de l'arrêt progressif du recrutement des fonctionnaires depuis 1990 (10) et de l'évolution démographique défavorable de la population concernée, l'obligation pour La Poste d'équilibrer financièrement le régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés représente une charge financière croissante pour La Poste (11).

2.2.   Régime de retraite complémentaire des fonctionnaires de La Poste

| 15. | L'article 76 de la loi no 2003-775 du 21 août 2003 portant réforme des retraites a institué la RAFP (Retraite Additionnelle de la Fonction Publique), un régime public de retraite additionnelle obligatoire depuis le 1er janvier 2005. Il s'agit d'un régime de retraite par répartition provisionnée et par points, destiné à permettre l'acquisition de droits à retraite. Le régime est géré par un établissement public à caractère administratif placé sous la tutelle de l'État et dénommé “établissement de retraite additionnelle de la fonction publique”. |
| --- | --- |

15.

L'article 76 de la loi no 2003-775 du 21 août 2003 portant réforme des retraites a institué la RAFP (Retraite Additionnelle de la Fonction Publique), un régime public de retraite additionnelle obligatoire depuis le 1er janvier 2005. Il s'agit d'un régime de retraite par répartition provisionnée et par points, destiné à permettre l'acquisition de droits à retraite. Le régime est géré par un établissement public à caractère administratif placé sous la tutelle de l'État et dénommé “établissement de retraite additionnelle de la fonction publique”.

| 16. | La Poste cotise à la RAPF pour les fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés et verse chaque mois à l'établissement de retraite additionnelle de la fonction publique les cotisations qu'elle doit en tant qu'employeur et les cotisations des fonctionnaires qu'elle prélève directement sur leur rémunération. Les cotisations “employeur” de La Poste payées au titre de la RAFP sont libératoires. |
| --- | --- |

16.

La Poste cotise à la RAPF pour les fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés et verse chaque mois à l'établissement de retraite additionnelle de la fonction publique les cotisations qu'elle doit en tant qu'employeur et les cotisations des fonctionnaires qu'elle prélève directement sur leur rémunération. Les cotisations “employeur” de La Poste payées au titre de la RAFP sont libératoires.

2.3.   Régime de préretraite des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste

| 17. | Comme l'ensemble des autres fonctionnaires de l'État, les fonctionnaires rattachés à La Poste peuvent bénéficier des dispositifs de préretraite institués pour les fonctionnaires: la cessation progressive d'activité et le congé de fin de carrière. |
| --- | --- |

17.

Comme l'ensemble des autres fonctionnaires de l'État, les fonctionnaires rattachés à La Poste peuvent bénéficier des dispositifs de préretraite institués pour les fonctionnaires: la cessation progressive d'activité et le congé de fin de carrière.

| 18. | Le coût de ces dispositifs de préretraite est supporté en totalité par La Poste pour les fonctionnaires qui lui sont rattachés. Une provision a été comptabilisée à ce titre pour les fonctionnaires ayant adhéré à l'un des dispositifs de préretraite. |
| --- | --- |

18.

Le coût de ces dispositifs de préretraite est supporté en totalité par La Poste pour les fonctionnaires qui lui sont rattachés. Une provision a été comptabilisée à ce titre pour les fonctionnaires ayant adhéré à l'un des dispositifs de préretraite.

3.   DESCRIPTION DE LA MESURE NOTIFIÉE

| 19. | La réforme notifiée a pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraite de base versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents. |
| --- | --- |

19.

La réforme notifiée a pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraite de base versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents.

3.1.   Fondements juridiques de la réforme

| 20. | Les fondements juridiques en droit interne de la réforme du mode de financement actuel des pensions des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste seront constitués par la modification de l'article 30 de la loi de 1990 et par le cahier des charges de La Poste approuvé par le décret no 90-1214 du 29 décembre 1990. L'article 46 de ce cahier des charges prévoit en particulier les modalités du remboursement à l'État par La Poste des charges de pension mises à sa charge par la loi de 1990. |
| --- | --- |

20.

Les fondements juridiques en droit interne de la réforme du mode de financement actuel des pensions des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste seront constitués par la modification de l'article 30 de la loi de 1990 et par le cahier des charges de La Poste approuvé par le décret no 90-1214 du 29 décembre 1990. L'article 46 de ce cahier des charges prévoit en particulier les modalités du remboursement à l'État par La Poste des charges de pension mises à sa charge par la loi de 1990.

| 21. | La traduction de la réforme en droit interne suppose, outre une modification de ces deux textes, de préciser les modalités de détermination et de versement de la contribution employeur à caractère libératoire qui sera mise à la charge de La Poste en remplacement du remboursement des charges de pension à l'État. |
| --- | --- |

21.

La traduction de la réforme en droit interne suppose, outre une modification de ces deux textes, de préciser les modalités de détermination et de versement de la contribution employeur à caractère libératoire qui sera mise à la charge de La Poste en remplacement du remboursement des charges de pension à l'État.

| 22. | Les autorités françaises se sont engagées à transmettre à la Commission les textes modifiés, une fois finalisés. |
| --- | --- |

22.

Les autorités françaises se sont engagées à transmettre à la Commission les textes modifiés, une fois finalisés.

3.2.   Philosophie de la réforme

| 23. | La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire. |
| --- | --- |

23.

La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire.

| 24. | La réforme prévoit que La Poste acquittera à partir de 2007 une contribution “employeur” à caractère libératoire fondée sur un taux d'équité concurrentielle. Celle-ci sera calculée de manière à égaliser les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires, assises sur les salaires, entre La Poste et les autres entreprises du secteur des transports et du secteur bancaire relevant du droit commun des prestations sociales, pour les risques qui sont communs aux salariés des entreprises privées et aux fonctionnaires de l'État. |
| --- | --- |

24.

La réforme prévoit que La Poste acquittera à partir de 2007 une contribution “employeur” à caractère libératoire fondée sur un taux d'équité concurrentielle. Celle-ci sera calculée de manière à égaliser les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires, assises sur les salaires, entre La Poste et les autres entreprises du secteur des transports et du secteur bancaire relevant du droit commun des prestations sociales, pour les risques qui sont communs aux salariés des entreprises privées et aux fonctionnaires de l'État.

| 25. | Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution. |
| --- | --- |

25.

Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution.

| 26. | Le calcul (voir annexe 1 pour une présentation détaillée du calcul) commence par une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques. |
| --- | --- |

26.

Le calcul (voir annexe 1 pour une présentation détaillée du calcul) commence par une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques.

| 27. | La contribution libératoire qui sera versée par La Poste à l'État après la réforme est égale à la différence entre le coût salarial ainsi reconstitué et le coût salarial réel des fonctionnaires (hors retraites). La contribution ainsi calculée remplacera la contribution de La Poste prévue par l'article 30 de la loi de 1990. Elle sera versée par La Poste à un établissement public administratif. |
| --- | --- |

27.

La contribution libératoire qui sera versée par La Poste à l'État après la réforme est égale à la différence entre le coût salarial ainsi reconstitué et le coût salarial réel des fonctionnaires (hors retraites). La contribution ainsi calculée remplacera la contribution de La Poste prévue par l'article 30 de la loi de 1990. Elle sera versée par La Poste à un établissement public administratif.

| 28. | Rapportée aux traitements indiciaires bruts (12) des fonctionnaires en service à La Poste, cette contribution détermine le taux de cotisation de La Poste, appelé taux d'équité concurrentielle (ci-après TEC). Cette contribution sera calculée chaque année afin de tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et des évolutions qui interviendront dans les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de droit commun. |
| --- | --- |

28.

Rapportée aux traitements indiciaires bruts (12) des fonctionnaires en service à La Poste, cette contribution détermine le taux de cotisation de La Poste, appelé taux d'équité concurrentielle (ci-après TEC). Cette contribution sera calculée chaque année afin de tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et des évolutions qui interviendront dans les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de droit commun.

| 29. | La méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est donc fondée sur une égalisation du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun. Cette méthode n'assure donc pas une égalisation des coûts salariaux globaux (salaires et cotisations) pour les risques communs. |
| --- | --- |

29.

La méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est donc fondée sur une égalisation du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun. Cette méthode n'assure donc pas une égalisation des coûts salariaux globaux (salaires et cotisations) pour les risques communs.

| 30. | Les risques communs (vieillesse, famille, maladie, maternité, accidents du travail, formation professionnelle...) concernent les risques couverts par l'ensemble des prélèvements sociaux et fiscaux obligatoires, y compris au titre de dispositions conventionnelles, applicables respectivement dans le secteur bancaire (13) et dans le secteur postal. En sont exclues les cotisations en vigueur pour la couverture du risque chômage et l'assurance contre le risque de non-paiement des salaires en cas de procédure de redressement ou de liquidation judiciaire (AGS). Symétriquement, la contribution exceptionnelle de solidarité instituée par la loi du 4 novembre 1982 et acquittée par les seuls fonctionnaires est exclue de la comparaison. |
| --- | --- |

30.

Les risques communs (vieillesse, famille, maladie, maternité, accidents du travail, formation professionnelle...) concernent les risques couverts par l'ensemble des prélèvements sociaux et fiscaux obligatoires, y compris au titre de dispositions conventionnelles, applicables respectivement dans le secteur bancaire (13) et dans le secteur postal. En sont exclues les cotisations en vigueur pour la couverture du risque chômage et l'assurance contre le risque de non-paiement des salaires en cas de procédure de redressement ou de liquidation judiciaire (AGS). Symétriquement, la contribution exceptionnelle de solidarité instituée par la loi du 4 novembre 1982 et acquittée par les seuls fonctionnaires est exclue de la comparaison.

| 31. | La nouvelle modalité de calcul de la contribution de La Poste sera sans effet sur la situation individuelle des fonctionnaires rattachés à La Poste, qu'il s'agisse de leurs droits à pension, de leurs cotisations ou de leur statut. |
| --- | --- |

31.

La nouvelle modalité de calcul de la contribution de La Poste sera sans effet sur la situation individuelle des fonctionnaires rattachés à La Poste, qu'il s'agisse de leurs droits à pension, de leurs cotisations ou de leur statut.

3.3.   Distinction opérée par la réforme entre les secteurs d'activité de La Poste

| 32. | La Poste étant active dans deux secteurs, le secteur postal et la banque, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, deux taux d'équité concurrentielle seront calculés en pratique:






  — | l'un applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises de transport, secteur dont relèvent les activités postales; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur postal” est estimé à 36,5 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre; |
| --- | --- | --- |

32.

La Poste étant active dans deux secteurs, le secteur postal et la banque, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, deux taux d'équité concurrentielle seront calculés en pratique:

—

l'un applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises de transport, secteur dont relèvent les activités postales; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur postal” est estimé à 36,5 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre;

| — | l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (14), calculé par référence aux cotisations des banques; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur bancaire” est estimé à 40,9 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre. |
| --- | --- |

—

l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (14), calculé par référence aux cotisations des banques; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur bancaire” est estimé à 40,9 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre.

| 33. | Un TEC global peut être déduit chaque année comme la moyenne pondérée des deux taux, la pondération s'effectuant sur la base de la masse des traitements indiciaires bruts correspondant à chacun des deux périmètres. Sur la base des données 2005, le taux d'équité concurrentielle global est estimé à 37,2 % de la masse des traitements indiciaires bruts de La Poste. |
| --- | --- |

33.

Un TEC global peut être déduit chaque année comme la moyenne pondérée des deux taux, la pondération s'effectuant sur la base de la masse des traitements indiciaires bruts correspondant à chacun des deux périmètres. Sur la base des données 2005, le taux d'équité concurrentielle global est estimé à 37,2 % de la masse des traitements indiciaires bruts de La Poste.

3.4.   Période transitoire

| 34. | L'application du TEC tel que défini ci-dessus s'effectuera progressivement, à l'issue d'une période de transition de 4 ans. En 2006, la contribution libératoire de La Poste sera fixée de manière à obtenir un niveau de contribution en EUR équivalent à celui issu du dispositif actuel (actuellement estimé à environ [...] de la masse des traitements indiciaires bruts). Pour les années 2007 à 2009, le taux de cotisation sera fixé en ajoutant au taux d'équité concurrentielle une surcotisation temporaire fixée à [...] de la masse des traitements indiciaires bruts en 2007, [...] en 2008, et [...] en 2009. Ce complément de cotisation sera supprimé à partir de 2010. |
| --- | --- |

34.

L'application du TEC tel que défini ci-dessus s'effectuera progressivement, à l'issue d'une période de transition de 4 ans. En 2006, la contribution libératoire de La Poste sera fixée de manière à obtenir un niveau de contribution en EUR équivalent à celui issu du dispositif actuel (actuellement estimé à environ [...] de la masse des traitements indiciaires bruts). Pour les années 2007 à 2009, le taux de cotisation sera fixé en ajoutant au taux d'équité concurrentielle une surcotisation temporaire fixée à [...] de la masse des traitements indiciaires bruts en 2007, [...] en 2008, et [...] en 2009. Ce complément de cotisation sera supprimé à partir de 2010.

| 35. | Compte tenu de ce dispositif, la chronique du TEC global (15) qui serait applicable pendant la période de transition serait la suivante (estimation sur la base des données 2005): | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taux de cotisation | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

35.

Compte tenu de ce dispositif, la chronique du TEC global (15) qui serait applicable pendant la période de transition serait la suivante (estimation sur la base des données 2005):

2006

2007

2008

2009

2010

Taux de cotisation

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3.5.   Adossement du régime de retraite des fonctionnaires rattachés à La Poste aux régimes généraux

| 36. | L'État français a prévu de négocier avec les régimes généraux de retraite l'adossement du régime de retraite des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Ces négociations ont pour objet d'aboutir à la signature de conventions d'adossement organisant l'adossement financier de la population concernée aux régimes de droit commun. Parmi les principaux paramètres financiers de ces conventions, on mentionnera notamment le taux de reprise des droits ainsi que le montant de la soulte d'adossement, ces éléments étant fixés de manière à assurer la neutralité financière de l'opération pour les parties, à savoir au cas d'espèce l'État et les régimes de retraite de droit commun. |
| --- | --- |

36.

L'État français a prévu de négocier avec les régimes généraux de retraite l'adossement du régime de retraite des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Ces négociations ont pour objet d'aboutir à la signature de conventions d'adossement organisant l'adossement financier de la population concernée aux régimes de droit commun. Parmi les principaux paramètres financiers de ces conventions, on mentionnera notamment le taux de reprise des droits ainsi que le montant de la soulte d'adossement, ces éléments étant fixés de manière à assurer la neutralité financière de l'opération pour les parties, à savoir au cas d'espèce l'État et les régimes de retraite de droit commun.

| 37. | Les négociations n'ayant pas encore débuté, les autorités françaises se sont engagées à informer régulièrement la Commission de l'évolution des réflexions et des négociations sur ce sujet. |
| --- | --- |

37.

Les négociations n'ayant pas encore débuté, les autorités françaises se sont engagées à informer régulièrement la Commission de l'évolution des réflexions et des négociations sur ce sujet.

4.   DESCRIPTION DE LA MESURE NON NOTIFIÉE

| 38. | Comme indiqué au point 12 de la présente décision, le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a plafonné le remboursement par La Poste des charges annuelles de retraite en EUR constants au niveau de 1997. |
| --- | --- |

38.

Comme indiqué au point 12 de la présente décision, le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a plafonné le remboursement par La Poste des charges annuelles de retraite en EUR constants au niveau de 1997.

| 39. | Le tableau ci-dessous précise les contributions versées à l'État par La Poste depuis 1998 (stabilisées en EUR constants) et les versements de l'État au titre des pensions des fonctionnaires rattachés à La Poste. Le montant total de la charge des retraites pris en charge par l'État entre 1998 et 2005 s'élève à [...] au 30 juin 2006. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Valeur actualisée au 30.6.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taux d'actualisation | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Pensions versées (16) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Contribution de La Poste (“employeur”) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

39.

Le tableau ci-dessous précise les contributions versées à l'État par La Poste depuis 1998 (stabilisées en EUR constants) et les versements de l'État au titre des pensions des fonctionnaires rattachés à La Poste. Le montant total de la charge des retraites pris en charge par l'État entre 1998 et 2005 s'élève à [...] au 30 juin 2006.

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Valeur actualisée au 30.6.2006

Taux d'actualisation

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pensions versées (16)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Contribution de La Poste (“employeur”)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   POSITION DES AUTORITÉS FRANÇAISES

| 40. | Selon les autorités françaises, le mode de financement des retraites actuel conduirait à faire supporter par La Poste des charges très significativement supérieures à celles supportées par ses concurrents (17), quel que soit le secteur d'activités de La Poste pris en compte alors que celle-ci évolue dans un environnement de plus en plus concurrentiel. Ce déséquilibre tendrait à s'aggraver rapidement du fait de l'évolution démographique défavorable de la population des fonctionnaires travaillant à La Poste (vieillissement et arrêt de facto du recrutement de fonctionnaires). |
| --- | --- |

40.

Selon les autorités françaises, le mode de financement des retraites actuel conduirait à faire supporter par La Poste des charges très significativement supérieures à celles supportées par ses concurrents (17), quel que soit le secteur d'activités de La Poste pris en compte alors que celle-ci évolue dans un environnement de plus en plus concurrentiel. Ce déséquilibre tendrait à s'aggraver rapidement du fait de l'évolution démographique défavorable de la population des fonctionnaires travaillant à La Poste (vieillissement et arrêt de facto du recrutement de fonctionnaires).

| 41. | En pratique, la contribution de La Poste à l'État au titre du paiement des retraites des fonctionnaires représente aujourd'hui plus de 50 % du traitement indiciaire des fonctionnaires en service à La Poste. Elle dépasserait 100 % en 2020 en cas de maintien du système actuel (c'est-à-dire que La Poste paierait en 2020 autant de charges de pensions que de traitements aux fonctionnaires encore actifs). |
| --- | --- |

41.

En pratique, la contribution de La Poste à l'État au titre du paiement des retraites des fonctionnaires représente aujourd'hui plus de 50 % du traitement indiciaire des fonctionnaires en service à La Poste. Elle dépasserait 100 % en 2020 en cas de maintien du système actuel (c'est-à-dire que La Poste paierait en 2020 autant de charges de pensions que de traitements aux fonctionnaires encore actifs).

| 42. | Les autorités françaises sont d'avis que la réforme envisagée ne favorise pas La Poste par rapport à ses concurrents, mais a été au contraire conçue dans le but d'aligner à terme strictement la nature et le niveau des charges auxquelles est assujettie La Poste sur celles de ses concurrents.






  — | La contribution de La Poste sera de même nature que celle des entreprises privées soumises au droit commun, à savoir une cotisation libératoire. À l'issue de la réforme, la contribution de La Poste ne sera plus assimilable à un régime à prestations définies visant à couvrir la charge annuelle pour l'État des pensions versées aux fonctionnaires rattachés à La Poste. Comme toutes les entreprises soumises au droit commun, La Poste versera une contribution proportionnelle à la masse des fonctionnaires actifs cotisants, juridiquement déconnectée du niveau des pensions servies. |
| --- | --- | --- |

42.

Les autorités françaises sont d'avis que la réforme envisagée ne favorise pas La Poste par rapport à ses concurrents, mais a été au contraire conçue dans le but d'aligner à terme strictement la nature et le niveau des charges auxquelles est assujettie La Poste sur celles de ses concurrents.

—

La contribution de La Poste sera de même nature que celle des entreprises privées soumises au droit commun, à savoir une cotisation libératoire. À l'issue de la réforme, la contribution de La Poste ne sera plus assimilable à un régime à prestations définies visant à couvrir la charge annuelle pour l'État des pensions versées aux fonctionnaires rattachés à La Poste. Comme toutes les entreprises soumises au droit commun, La Poste versera une contribution proportionnelle à la masse des fonctionnaires actifs cotisants, juridiquement déconnectée du niveau des pensions servies.

| — | La contribution de La Poste sera calculée de manière à aligner le niveau des charges sociales et fiscales obligatoires supportées par La Poste sur celles de ses concurrents. Ainsi qu'il ressort de la description détaillée présentée ci-dessus, la méthode de calcul de la contribution de La Poste garantit l'égalité des charges entre La Poste et les autres entreprises des secteurs bancaire et postal. Elle est fondée sur le principe selon lequel La Poste doit supporter pour les risques communs le même coût salarial qu'un concurrent soumis au droit commun, à rémunérations nettes égales, structure d'emploi comparable et portefeuille d'activités identiques. |
| --- | --- |

—

La contribution de La Poste sera calculée de manière à aligner le niveau des charges sociales et fiscales obligatoires supportées par La Poste sur celles de ses concurrents. Ainsi qu'il ressort de la description détaillée présentée ci-dessus, la méthode de calcul de la contribution de La Poste garantit l'égalité des charges entre La Poste et les autres entreprises des secteurs bancaire et postal. Elle est fondée sur le principe selon lequel La Poste doit supporter pour les risques communs le même coût salarial qu'un concurrent soumis au droit commun, à rémunérations nettes égales, structure d'emploi comparable et portefeuille d'activités identiques.

| 43. | Or, selon les autorités françaises, il résulterait d'une jurisprudence constante que la notion d'aide d'État ne recouvre que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise (18). D'après les autorités françaises, le Tribunal de Première Instance aurait par ailleurs rappelé, dans son arrêt Combus, que la suppression d'un désavantage structurel imposé par l'État ne constitue pas un avantage susceptible d'être qualifié d'aide, dès lors qu'elle ne vise qu'à libérer l'entreprise d'une charge anormale et n'entraîne pas de rupture de l'égalité concurrentielle (19). |
| --- | --- |

43.

Or, selon les autorités françaises, il résulterait d'une jurisprudence constante que la notion d'aide d'État ne recouvre que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise (18). D'après les autorités françaises, le Tribunal de Première Instance aurait par ailleurs rappelé, dans son arrêt Combus, que la suppression d'un désavantage structurel imposé par l'État ne constitue pas un avantage susceptible d'être qualifié d'aide, dès lors qu'elle ne vise qu'à libérer l'entreprise d'une charge anormale et n'entraîne pas de rupture de l'égalité concurrentielle (19).

| 44. | En supprimant une charge anormale imputée sur le budget de La Poste, la réforme notifiée viserait simplement à faire supporter par La Poste des charges sociales et fiscales comparables à celles de ses concurrents soumis au droit commun. Elle libérerait ainsi La Poste du désavantage structurel mis à sa charge par la loi du 2 juillet 1990. La réforme envisagée ne confèrerait donc, selon les autorités françaises, aucun avantage à La Poste et ne contiendrait par conséquent aucun élément d'aide d'État. |
| --- | --- |

44.

En supprimant une charge anormale imputée sur le budget de La Poste, la réforme notifiée viserait simplement à faire supporter par La Poste des charges sociales et fiscales comparables à celles de ses concurrents soumis au droit commun. Elle libérerait ainsi La Poste du désavantage structurel mis à sa charge par la loi du 2 juillet 1990. La réforme envisagée ne confèrerait donc, selon les autorités françaises, aucun avantage à La Poste et ne contiendrait par conséquent aucun élément d'aide d'État.

| 45. | S'agissant de la mesure non notifiée, les autorités françaises considèrent que la stabilisation du remboursement de La Poste à l'État de la charge annuelle des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés, ne comporte aucun élément d'aide d'État. Cette stabilisation aurait en effet permis de libérer partiellement La Poste d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Elle aboutirait à une contribution en augmentation continue, qui représente actuellement plus de 50 % du traitement indiciaire brut des fonctionnaires en activité à La Poste, ce qui reste clairement très défavorable par rapport à la situation des concurrents. |
| --- | --- |

45.

S'agissant de la mesure non notifiée, les autorités françaises considèrent que la stabilisation du remboursement de La Poste à l'État de la charge annuelle des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés, ne comporte aucun élément d'aide d'État. Cette stabilisation aurait en effet permis de libérer partiellement La Poste d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Elle aboutirait à une contribution en augmentation continue, qui représente actuellement plus de 50 % du traitement indiciaire brut des fonctionnaires en activité à La Poste, ce qui reste clairement très défavorable par rapport à la situation des concurrents.

| 46. | De surcroît, le dispositif stabilisé restant à “prestations définies”, ni le principe de l'inscription dans le hors bilan de La Poste de l'engagement de retraites, ni ses modalités de calcul, ni l'obligation de provisionner cet engagement lors du passage aux normes IFRS si le dispositif était maintenu n'ont été modifiés. |
| --- | --- |

46.

De surcroît, le dispositif stabilisé restant à “prestations définies”, ni le principe de l'inscription dans le hors bilan de La Poste de l'engagement de retraites, ni ses modalités de calcul, ni l'obligation de provisionner cet engagement lors du passage aux normes IFRS si le dispositif était maintenu n'ont été modifiés.

| 47. | Dans ces conditions, les autorités françaises soutiennent que la mesure non notifiée ne constitue pas non plus une aide d'État. C'est la raison pour laquelle elle n'a pas fait l'objet d'une procédure de notification en application de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

47.

Dans ces conditions, les autorités françaises soutiennent que la mesure non notifiée ne constitue pas non plus une aide d'État. C'est la raison pour laquelle elle n'a pas fait l'objet d'une procédure de notification en application de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

6.   ÉVALUATION DES MESURES

6.1.   Qualification des mesures

| 48. | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”. |
| --- | --- |

48.

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”.

| 49. | Dès lors, pour déterminer si les mesures en cause contiennent des éléments d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il convient d'établir si les mesures sont mises en œuvre par l'État au moyen de ressources d'État, si La Poste en retire un avantage sélectif qui fausse ou menace de fausser la concurrence et, enfin, si ces mesures affectent les échanges entre États membres. |
| --- | --- |

49.

Dès lors, pour déterminer si les mesures en cause contiennent des éléments d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il convient d'établir si les mesures sont mises en œuvre par l'État au moyen de ressources d'État, si La Poste en retire un avantage sélectif qui fausse ou menace de fausser la concurrence et, enfin, si ces mesures affectent les échanges entre États membres.

6.1.1.   Présence de ressources étatiques

| 50. | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE vise les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État. Autrement dit, il faut que la mesure à l'examen apparaisse comme le résultat d'un comportement imputable à l'État concerné et qu'elle soit octroyée au moyen de ressources d'État. |
| --- | --- |

50.

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE vise les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État. Autrement dit, il faut que la mesure à l'examen apparaisse comme le résultat d'un comportement imputable à l'État concerné et qu'elle soit octroyée au moyen de ressources d'État.

| 51. | Dans le cas d'espèce, les mesures en cause sont imputables à l'État membre concerné. D'une part, la réforme notifiée découlera entre autres d'une modification de l'article 30 de la loi de 1990. D'autre part, la mesure non notifiée découle d'un contrat conclu entre l'État français et La Poste, lequel est qualifié par les autorités françaises de “modalité particulière d'application des dispositions de la loi de 1990”. |
| --- | --- |

51.

Dans le cas d'espèce, les mesures en cause sont imputables à l'État membre concerné. D'une part, la réforme notifiée découlera entre autres d'une modification de l'article 30 de la loi de 1990. D'autre part, la mesure non notifiée découle d'un contrat conclu entre l'État français et La Poste, lequel est qualifié par les autorités françaises de “modalité particulière d'application des dispositions de la loi de 1990”.

| 52. | Les mesures examinées sont susceptibles d'induire une renonciation de la part de l'État à des ressources financières puisque La Poste n'assure plus l'équilibre financier du régime des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Or, il est de jurisprudence constante que constitue une ressource d'État le renoncement des pouvoirs publics à certaines rentrées fiscales ou autres (20). |
| --- | --- |

52.

Les mesures examinées sont susceptibles d'induire une renonciation de la part de l'État à des ressources financières puisque La Poste n'assure plus l'équilibre financier du régime des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Or, il est de jurisprudence constante que constitue une ressource d'État le renoncement des pouvoirs publics à certaines rentrées fiscales ou autres (20).

6.1.2.   Existence d'un avantage économique sélectif

| 53. | Afin d'apprécier si les mesures en cause comportent des éléments d'aide d'État, il convient de déterminer si ces mesures confèrent un avantage économique sélectif à La Poste en ce qu'elles lui permettent d'éviter de “supporter des coûts qui auraient normalement dû grever les ressources financières propres de l'entreprise et ont ainsi empêché que les forces en présence sur le marché ne produisent leurs conséquences normales” (21). |
| --- | --- |

53.

Afin d'apprécier si les mesures en cause comportent des éléments d'aide d'État, il convient de déterminer si ces mesures confèrent un avantage économique sélectif à La Poste en ce qu'elles lui permettent d'éviter de “supporter des coûts qui auraient normalement dû grever les ressources financières propres de l'entreprise et ont ainsi empêché que les forces en présence sur le marché ne produisent leurs conséquences normales” (21).

| 54. | En l'espèce, la Commission constate que la réforme notifiée libère La Poste de charges qu'elle aurait dû assumer au titre de la loi de 1990. |
| --- | --- |

54.

En l'espèce, la Commission constate que la réforme notifiée libère La Poste de charges qu'elle aurait dû assumer au titre de la loi de 1990.

| 55. | En général, “les obligations qu'une entreprise doit assumer en vertu de la législation du travail ou de conventions collectives conclues avec les syndicats en matière d'indemnités de licenciement et/ou de retraites anticipées font partie des coûts normaux qu'une entreprise doit financer sur ses ressources propres” (22). |
| --- | --- |

55.

En général, “les obligations qu'une entreprise doit assumer en vertu de la législation du travail ou de conventions collectives conclues avec les syndicats en matière d'indemnités de licenciement et/ou de retraites anticipées font partie des coûts normaux qu'une entreprise doit financer sur ses ressources propres” (22).

| 56. | Toutefois, la Commission a déjà conclu par le passé que, sous certaines conditions, une contribution financière de l'État destinée à honorer ses obligations envers ses fonctionnaires ne constituait pas une aide d'État. C'est le cas par exemple lorsque l'État compense directement les fonctionnaires en échange d'un changement de statut (23). |
| --- | --- |

56.

Toutefois, la Commission a déjà conclu par le passé que, sous certaines conditions, une contribution financière de l'État destinée à honorer ses obligations envers ses fonctionnaires ne constituait pas une aide d'État. C'est le cas par exemple lorsque l'État compense directement les fonctionnaires en échange d'un changement de statut (23).

| 57. | Dans l'arrêt Combus (24), le Tribunal semble considérer comme charges “anormales” des charges résultant d'un statut dérogatoire des personnels d'une entreprise qui, à la suite d'une réforme, se trouve dans une situation de droit commun, donc identique à ses concurrents, s'agissant de la gestion de ses personnels (25). Le Tribunal de première instance a en effet déclaré au point 57: “la mesure en question visait à remplacer le statut privilégié et coûteux des fonctionnaires employés par Combus par un statut d'agent contractuel comparable à celui des employés d'autres entreprises de transport par autobus se trouvant en concurrence avec Combus. Il s'agissait donc de libérer Combus d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Or, l'article 87, paragraphe 1, du traité CE a pour seul objet d'interdire des avantages qui favorisent certaines entreprises, la notion d'aide ne recouvrant que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise et qui sont à considérer comme un avantage économique que l'entreprise bénéficiaire n'aurait pas obtenu dans des conditions normales de marché. [...]. Par ailleurs, l'État danois aurait pu, au lieu de verser la somme de 100 millions DKK directement aux fonctionnaires employés par Combus, obtenir le même résultat par la réaffectation desdits fonctionnaires au sein de l'administration publique, sans versement de bonification spécifique, ce qui aurait permis à Combus d'employer immédiatement des agents contractuels relevant d'un statut de droit privé”. |
| --- | --- |

57.

Dans l'arrêt Combus (24), le Tribunal semble considérer comme charges “anormales” des charges résultant d'un statut dérogatoire des personnels d'une entreprise qui, à la suite d'une réforme, se trouve dans une situation de droit commun, donc identique à ses concurrents, s'agissant de la gestion de ses personnels (25). Le Tribunal de première instance a en effet déclaré au point 57: “la mesure en question visait à remplacer le statut privilégié et coûteux des fonctionnaires employés par Combus par un statut d'agent contractuel comparable à celui des employés d'autres entreprises de transport par autobus se trouvant en concurrence avec Combus. Il s'agissait donc de libérer Combus d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Or, l'article 87, paragraphe 1, du traité CE a pour seul objet d'interdire des avantages qui favorisent certaines entreprises, la notion d'aide ne recouvrant que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise et qui sont à considérer comme un avantage économique que l'entreprise bénéficiaire n'aurait pas obtenu dans des conditions normales de marché. [...]. Par ailleurs, l'État danois aurait pu, au lieu de verser la somme de 100 millions DKK directement aux fonctionnaires employés par Combus, obtenir le même résultat par la réaffectation desdits fonctionnaires au sein de l'administration publique, sans versement de bonification spécifique, ce qui aurait permis à Combus d'employer immédiatement des agents contractuels relevant d'un statut de droit privé”.

| 58. | Dans le cas d'espèce, les autorités françaises invoquent l'application du principe posé par le Tribunal dans l'arrêt Combus, en prétendant que la réforme notifiée ne fait que décharger La Poste d'une charge “anormale”. Les autorités françaises ont fourni un ordre de grandeur des coûts additionnels supportés par La Poste par rapport à ses concurrents depuis 1991, en tenant compte de l'allégement des charges de retraites en place depuis 1998 (voir point 40). |
| --- | --- |

58.

Dans le cas d'espèce, les autorités françaises invoquent l'application du principe posé par le Tribunal dans l'arrêt Combus, en prétendant que la réforme notifiée ne fait que décharger La Poste d'une charge “anormale”. Les autorités françaises ont fourni un ordre de grandeur des coûts additionnels supportés par La Poste par rapport à ses concurrents depuis 1991, en tenant compte de l'allégement des charges de retraites en place depuis 1998 (voir point 40).

| 59. | À ce stade, la Commission doute que les charges de La Poste faisant l'objet de l'allégement correspondent dans leur totalité à une charge “anormale” au sens de la jurisprudence du Tribunal. |
| --- | --- |

59.

À ce stade, la Commission doute que les charges de La Poste faisant l'objet de l'allégement correspondent dans leur totalité à une charge “anormale” au sens de la jurisprudence du Tribunal.

| 60. | Tout d'abord, dans le cas d'espèce, les autorités françaises n'ont adopté aucune disposition législative visant à abolir ou à modifier le régime spécial d'emploi des fonctionnaires de La Poste et le mode d'acquisition de leurs droits à la retraite. En outre, la réforme n'incorpore aucune mesure destinée à compenser les fonctionnaires de l'État détachés à La Poste pour des désavantages financiers induits par la réforme. |
| --- | --- |

60.

Tout d'abord, dans le cas d'espèce, les autorités françaises n'ont adopté aucune disposition législative visant à abolir ou à modifier le régime spécial d'emploi des fonctionnaires de La Poste et le mode d'acquisition de leurs droits à la retraite. En outre, la réforme n'incorpore aucune mesure destinée à compenser les fonctionnaires de l'État détachés à La Poste pour des désavantages financiers induits par la réforme.

| 61. | Sur la base des informations disponibles, La Poste a entamé un processus graduel de changement de statut du personnel, dans les limites imposées par le respect du statut des fonctionnaires et les contraintes légales (article 31 de la loi de 1990), en substituant des salariés de droit privé aux fonctionnaires partant à la retraite. Selon les autorités françaises, la loi no 2005-516 du 20 mai 2005 a toutefois établi un principe général de recrutement de salariés de droit privé en disposant que: “La Poste peut employer, sous le régime des conventions collectives, des agents contractuels, dans le cadre des orientations fixées par le contrat de plan.” La Commission n'est pas à ce stade informée d'une quelconque disposition législative qui organise le retour au droit commun de La Poste en matière de recrutement de personnel. En particulier, aucune disposition légale n'interdit actuellement à La Poste de recruter des fonctionnaires. |
| --- | --- |

61.

Sur la base des informations disponibles, La Poste a entamé un processus graduel de changement de statut du personnel, dans les limites imposées par le respect du statut des fonctionnaires et les contraintes légales (article 31 de la loi de 1990), en substituant des salariés de droit privé aux fonctionnaires partant à la retraite. Selon les autorités françaises, la loi no 2005-516 du 20 mai 2005 a toutefois établi un principe général de recrutement de salariés de droit privé en disposant que: “La Poste peut employer, sous le régime des conventions collectives, des agents contractuels, dans le cadre des orientations fixées par le contrat de plan.” La Commission n'est pas à ce stade informée d'une quelconque disposition législative qui organise le retour au droit commun de La Poste en matière de recrutement de personnel. En particulier, aucune disposition légale n'interdit actuellement à La Poste de recruter des fonctionnaires.

| 62. | Ensuite, les autorités françaises prétendent que la réforme est destinée à aligner progressivement sur celles de ses concurrents les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Elles présentent le calcul pour La Poste d'une contribution libératoire “employeur” fondée sur un taux d'équité concurrentielle. |
| --- | --- |

62.

Ensuite, les autorités françaises prétendent que la réforme est destinée à aligner progressivement sur celles de ses concurrents les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Elles présentent le calcul pour La Poste d'une contribution libératoire “employeur” fondée sur un taux d'équité concurrentielle.

| 63. | À ce stade, la Commission émet des doutes quant au caractère effectif de l'équité concurrentielle après la mise en œuvre de la réforme. |
| --- | --- |

63.

À ce stade, la Commission émet des doutes quant au caractère effectif de l'équité concurrentielle après la mise en œuvre de la réforme.

| 64. | En premier lieu, comme indiqué au point 29 de la présente décision, la méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est fondée sur une égalisation, entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun, du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires pour les risques communs. Selon les autorités françaises, étant donné que la réforme notifiée ne concerne que les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, lesquels ont un statut permanent, le risque chômage n'est pas repris dans la liste des risques communs (voir point 30 de la présente décision) aussi bien pour le secteur courrier-colis que pour les services financiers. Au vu de l'exclusion du risque chômage du calcul de la cotisation libératoire, la Commission doute que la réforme notifiée réalise pleinement l'équité concurrentielle. |
| --- | --- |

64.

En premier lieu, comme indiqué au point 29 de la présente décision, la méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est fondée sur une égalisation, entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun, du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires pour les risques communs. Selon les autorités françaises, étant donné que la réforme notifiée ne concerne que les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, lesquels ont un statut permanent, le risque chômage n'est pas repris dans la liste des risques communs (voir point 30 de la présente décision) aussi bien pour le secteur courrier-colis que pour les services financiers. Au vu de l'exclusion du risque chômage du calcul de la cotisation libératoire, la Commission doute que la réforme notifiée réalise pleinement l'équité concurrentielle.

| 65. | En second lieu, quand bien même l'exclusion du risque chômage serait justifiée, la Commission n'est pas en mesure de conclure que, s'agissant des risques communs, le calcul du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires de droit commun est correctement effectué dans chacun des secteurs d'activités de La Poste (voir annexes). |
| --- | --- |

65.

En second lieu, quand bien même l'exclusion du risque chômage serait justifiée, la Commission n'est pas en mesure de conclure que, s'agissant des risques communs, le calcul du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires de droit commun est correctement effectué dans chacun des secteurs d'activités de La Poste (voir annexes).

| 66. | En troisième lieu, le calcul de la cotisation libératoire “services financiers” n'est calculée que pour les seuls les fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (voir annexe 1, point 9). Autrement dit, la masse salariale des personnels multi-métiers de La Poste est entièrement allouée au secteur d'activités “courrier-colis”. Or, le taux d'équité concurrentielle dans le secteur “courrier-colis” est inférieur à celui du secteur bancaire (voir point 32). À ce stade, la Commission émet des doutes quant à la pertinence du choix de la clé d'allocation de la masse des rémunérations entre les secteurs d'activité de La Poste au regard de l'objectif affiché par la réforme notifiée, à savoir le placement de La Poste en situation d'équité concurrentielle. |
| --- | --- |

66.

En troisième lieu, le calcul de la cotisation libératoire “services financiers” n'est calculée que pour les seuls les fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (voir annexe 1, point 9). Autrement dit, la masse salariale des personnels multi-métiers de La Poste est entièrement allouée au secteur d'activités “courrier-colis”. Or, le taux d'équité concurrentielle dans le secteur “courrier-colis” est inférieur à celui du secteur bancaire (voir point 32). À ce stade, la Commission émet des doutes quant à la pertinence du choix de la clé d'allocation de la masse des rémunérations entre les secteurs d'activité de La Poste au regard de l'objectif affiché par la réforme notifiée, à savoir le placement de La Poste en situation d'équité concurrentielle.

| 67. | Enfin, selon les autorités françaises, La Poste n'aurait pas par le passé bénéficié d'autres mesures compensatoires qui, au moment de leur octroi, étaient destinées à neutraliser les effets des charges additionnelles imposées par le régime ad hoc de La Poste en matière de financement des retraites des fonctionnaires. |
| --- | --- |

67.

Enfin, selon les autorités françaises, La Poste n'aurait pas par le passé bénéficié d'autres mesures compensatoires qui, au moment de leur octroi, étaient destinées à neutraliser les effets des charges additionnelles imposées par le régime ad hoc de La Poste en matière de financement des retraites des fonctionnaires.

| 68. | Toutefois, les autorités françaises indiquent dans la notification de la réforme que, depuis 1998, “l'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a été plafonnée”. En d'autres termes, depuis 1998, La Poste ne rembourse pas l'État du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, contrairement à l'obligation qui découle de l'article 30 de la loi de 1990 (voir points 38 et 39). |
| --- | --- |

68.

Toutefois, les autorités françaises indiquent dans la notification de la réforme que, depuis 1998, “l'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a été plafonnée”. En d'autres termes, depuis 1998, La Poste ne rembourse pas l'État du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, contrairement à l'obligation qui découle de l'article 30 de la loi de 1990 (voir points 38 et 39).

| 69. | La Commission s'interroge à ce stade si l'allégement de charges dont a bénéficié La Poste depuis 1998 peut être qualifié dans sa totalité d'allégement de charges anormales au sens de la jurisprudence. |
| --- | --- |

69.

La Commission s'interroge à ce stade si l'allégement de charges dont a bénéficié La Poste depuis 1998 peut être qualifié dans sa totalité d'allégement de charges anormales au sens de la jurisprudence.

| 70. | Le cas échéant, en l'absence de toute quantification fiable des coûts additionnels imposés par le régime dérogatoire applicable à La Poste pour la période 1998—2005, la Commission a en outre des doutes que l'allégement des charges dont a bénéficié l'entreprise pendant la période à l'examen n'a fait que la compenser des coûts additionnels anormaux pour La Poste. |
| --- | --- |

70.

Le cas échéant, en l'absence de toute quantification fiable des coûts additionnels imposés par le régime dérogatoire applicable à La Poste pour la période 1998—2005, la Commission a en outre des doutes que l'allégement des charges dont a bénéficié l'entreprise pendant la période à l'examen n'a fait que la compenser des coûts additionnels anormaux pour La Poste.

| 71. | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission ne peut pas exclure à ce stade que les mesures ne confèrent pas un avantage économique à La Poste. |
| --- | --- |

71.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission ne peut pas exclure à ce stade que les mesures ne confèrent pas un avantage économique à La Poste.

| 72. | Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures confèrent à La Poste un avantage économique, cet avantage serait sélectif puisqu'il ne concerne qu'une seule entreprise, La Poste. |
| --- | --- |

72.

Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures confèrent à La Poste un avantage économique, cet avantage serait sélectif puisqu'il ne concerne qu'une seule entreprise, La Poste.

6.1.3.   La distorsion de concurrence et l'effet sur le commerce intra communautaire

| 73. | Les mesures examinées sont susceptibles de conduire à une réduction des coûts de fonctionnement de La Poste, ce qui aurait pour effet de favoriser une entreprise déterminée et donc de fausser la concurrence au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE. |
| --- | --- |

73.

Les mesures examinées sont susceptibles de conduire à une réduction des coûts de fonctionnement de La Poste, ce qui aurait pour effet de favoriser une entreprise déterminée et donc de fausser la concurrence au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE.

| 74. | Dans la mesure où les secteurs dans lesquels La Poste est active sont largement ouverts aux échanges intracommunautaires, du fait notamment des directives du Conseil 88/361/CEE (libre circulation des capitaux), 89/646/CEE (liberté d'établissement) et 97/67/CE (directive postale), de telles mesures pourraient avoir un impact défavorable sur les entreprises qui ont, ou qui souhaitent développer, une activité économique similaire en France. Dans ces conditions, elles sont susceptibles d'affecter les échanges au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE. |
| --- | --- |

74.

Dans la mesure où les secteurs dans lesquels La Poste est active sont largement ouverts aux échanges intracommunautaires, du fait notamment des directives du Conseil 88/361/CEE (libre circulation des capitaux), 89/646/CEE (liberté d'établissement) et 97/67/CE (directive postale), de telles mesures pourraient avoir un impact défavorable sur les entreprises qui ont, ou qui souhaitent développer, une activité économique similaire en France. Dans ces conditions, elles sont susceptibles d'affecter les échanges au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE.

6.2.   Compatibilité des mesures

| 75. | Étant donné que les mesures examinées sont susceptibles de tomber dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il est nécessaire d'examiner si, le cas échéant, ces mesures peuvent être déclarées compatibles par la Commission au titre des dérogations prévues par l'article 87, paragraphe 3, point c), les autorités françaises n'ayant pas invoqué l'application de l'article 86 paragraphe 2 du traité CE. |
| --- | --- |

75.

Étant donné que les mesures examinées sont susceptibles de tomber dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il est nécessaire d'examiner si, le cas échéant, ces mesures peuvent être déclarées compatibles par la Commission au titre des dérogations prévues par l'article 87, paragraphe 3, point c), les autorités françaises n'ayant pas invoqué l'application de l'article 86 paragraphe 2 du traité CE.

| 76. | Au titre de l'article 87 paragraphe 3 sous c du traité CE, une aide d'État peut être déclarée compatible avec le marché commun pour autant que cette aide soit destinée à favoriser le développement de certaines activités ou de certaines régions, dans la mesure où ladite aide n'affecte pas les conditions d'échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. |
| --- | --- |

76.

Au titre de l'article 87 paragraphe 3 sous c du traité CE, une aide d'État peut être déclarée compatible avec le marché commun pour autant que cette aide soit destinée à favoriser le développement de certaines activités ou de certaines régions, dans la mesure où ladite aide n'affecte pas les conditions d'échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.

| 77. | Dans le passé, la Commission a autorisé des mesures d'aide d'État déchargeant les entreprises concernées de certaines obligations de retraite (26). Dans sa décision EDF, la Commission a donné son feu vert à des aides d'État libérant les entreprises d'un secteur d'obligations de pensions spécifiques, qui excédaient celles résultant du régime général des retraites et qui avaient été définies pendant la période de monopole (27). |
| --- | --- |

77.

Dans le passé, la Commission a autorisé des mesures d'aide d'État déchargeant les entreprises concernées de certaines obligations de retraite (26). Dans sa décision EDF, la Commission a donné son feu vert à des aides d'État libérant les entreprises d'un secteur d'obligations de pensions spécifiques, qui excédaient celles résultant du régime général des retraites et qui avaient été définies pendant la période de monopole (27).

| 78. | À cette occasion, la Commission a considéré que l'allégement partiel de la charge résultant du mécanisme de financement des droits spécifiques de retraite acquis avant la date de la réforme constituait une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE qui pouvait être déclarée compatible avec le marché commun. |
| --- | --- |

78.

À cette occasion, la Commission a considéré que l'allégement partiel de la charge résultant du mécanisme de financement des droits spécifiques de retraite acquis avant la date de la réforme constituait une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE qui pouvait être déclarée compatible avec le marché commun.

| 79. | L'analyse de la compatibilité de la mesure a reposé d'abord sur le fait que la mesure contribuait à la réalisation d'une libéralisation effective du marché en ce qu'elle faisait disparaître une barrière à l'entrée. La Commission a ensuite reconnu que le financement des droits de retraite spécifiques acquis pendant la période de monopole affectait la compétitivité des entreprises concernées une fois le marché ouvert à la concurrence. Enfin, la Commission a considéré compatible la mesure d'aide parce qu'elle ne concernait que les droits spécifiques acquis pendant la période précédant la réforme. |
| --- | --- |

79.

L'analyse de la compatibilité de la mesure a reposé d'abord sur le fait que la mesure contribuait à la réalisation d'une libéralisation effective du marché en ce qu'elle faisait disparaître une barrière à l'entrée. La Commission a ensuite reconnu que le financement des droits de retraite spécifiques acquis pendant la période de monopole affectait la compétitivité des entreprises concernées une fois le marché ouvert à la concurrence. Enfin, la Commission a considéré compatible la mesure d'aide parce qu'elle ne concernait que les droits spécifiques acquis pendant la période précédant la réforme.

| 80. | Dans le cas d'espèce, l'obligation pour La Poste de rembourser à l'État le coût total des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés lui a été imposée par la loi de 1990 à une époque où le secteur postal européen n'était pas encore entré en phase de libéralisation. |
| --- | --- |

80.

Dans le cas d'espèce, l'obligation pour La Poste de rembourser à l'État le coût total des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés lui a été imposée par la loi de 1990 à une époque où le secteur postal européen n'était pas encore entré en phase de libéralisation.

| 81. | La directive 97/67/CE du Parlement européen et du Conseil du 15 décembre 1997 relative au développement du marché intérieur des services postaux de la Communauté a défini entre autres des limites communes pour les services qui peuvent être réservés dans chaque État membre au(x) prestataire(s) du service universel, ainsi qu'un calendrier pour la poursuite de la libéralisation progressive et contrôlée du marché. Le 10 juin 2002, le Parlement européen et le Conseil ont adopté officiellement la directive postale 2002/39/CE qui modifie la directive postale initiale (97/67/CE) en définissant les étapes suivantes du processus d'ouverture progressive et contrôlée du marché et en limitant davantage les secteurs des services qui peuvent être réservés. Ladite directive prévoit le 1er janvier 2009 comme date éventuelle d'achèvement du marché intérieur des services postaux, cette date devant être confirmée (ou modifiée) par la procédure de codécision, c'est-à-dire avec l'accord du Parlement européen et du Conseil. |
| --- | --- |

81.

La directive 97/67/CE du Parlement européen et du Conseil du 15 décembre 1997 relative au développement du marché intérieur des services postaux de la Communauté a défini entre autres des limites communes pour les services qui peuvent être réservés dans chaque État membre au(x) prestataire(s) du service universel, ainsi qu'un calendrier pour la poursuite de la libéralisation progressive et contrôlée du marché. Le 10 juin 2002, le Parlement européen et le Conseil ont adopté officiellement la directive postale 2002/39/CE qui modifie la directive postale initiale (97/67/CE) en définissant les étapes suivantes du processus d'ouverture progressive et contrôlée du marché et en limitant davantage les secteurs des services qui peuvent être réservés. Ladite directive prévoit le 1er janvier 2009 comme date éventuelle d'achèvement du marché intérieur des services postaux, cette date devant être confirmée (ou modifiée) par la procédure de codécision, c'est-à-dire avec l'accord du Parlement européen et du Conseil.

| 82. | S'agissant du remboursement du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, l'obligation qui pèse sur La Poste a, selon les informations fournies par les autorités françaises, conduit l'entreprise à supporter depuis 1990 des charges supérieures à celles d'une entreprise de droit commun. Cette obligation d'équilibre du régime pour les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste pourrait donc être considérée comme un facteur affectant de manière importante la compétitivité de La Poste dans un environnement en phase de libéralisation. |
| --- | --- |

82.

S'agissant du remboursement du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, l'obligation qui pèse sur La Poste a, selon les informations fournies par les autorités françaises, conduit l'entreprise à supporter depuis 1990 des charges supérieures à celles d'une entreprise de droit commun. Cette obligation d'équilibre du régime pour les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste pourrait donc être considérée comme un facteur affectant de manière importante la compétitivité de La Poste dans un environnement en phase de libéralisation.

| 83. | Toutefois, si les mesures à l'examen ont pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents, la Commission n'est pas à ce stade à même de conclure que les mesures sont nécessaires pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux. En effet, un tel raisonnement peut être fait si la Commission est assurée que La Poste se trouve effectivement en situation comparable à ses concurrents. |
| --- | --- |

83.

Toutefois, si les mesures à l'examen ont pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents, la Commission n'est pas à ce stade à même de conclure que les mesures sont nécessaires pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux. En effet, un tel raisonnement peut être fait si la Commission est assurée que La Poste se trouve effectivement en situation comparable à ses concurrents.

| 84. | En conclusion, en l'absence de législation organisant le retour de La Poste dans le droit commun et compte tenu de doutes relatifs au caractère effectif de l'équité concurrentielle créée par la réforme notifiée, la Commission n'est pas certaine à ce stade que l'allègement des charges de retraite supportées par La Poste au titre de la loi de 1990 corresponde dans sa totalité à un allègement de charges “anormales” au sens de la jurisprudence. Ces doutes sont renforcés par le fait que La Poste semble avoir par le passé bénéficié de mesures compensatoires destinées à couvrir les coûts supplémentaires de son régime dérogatoire. Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures examinées contiennent des éléments d'aides d'État, elle n'est pas à ce stade à même de conclure que la mesure est nécessaire pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux. |
| --- | --- |

84.

En conclusion, en l'absence de législation organisant le retour de La Poste dans le droit commun et compte tenu de doutes relatifs au caractère effectif de l'équité concurrentielle créée par la réforme notifiée, la Commission n'est pas certaine à ce stade que l'allègement des charges de retraite supportées par La Poste au titre de la loi de 1990 corresponde dans sa totalité à un allègement de charges “anormales” au sens de la jurisprudence. Ces doutes sont renforcés par le fait que La Poste semble avoir par le passé bénéficié de mesures compensatoires destinées à couvrir les coûts supplémentaires de son régime dérogatoire. Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures examinées contiennent des éléments d'aides d'État, elle n'est pas à ce stade à même de conclure que la mesure est nécessaire pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux.

7.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes à ce stade que les mesures en cause ne constituent pas des aides d'État et, le cas échéant, que celles-ci sont compatibles avec le marché commun. Par conséquent, conformément à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.“

---

(1)  Metoda vyrovnání výše povinných odvodů na sociální zabezpečení a daní je založena na vytvoření potenciálních mzdových nákladů konkurenčního podniku zaměstnávajícího pracovníky, pro které se uplatňují obecná pravidla o příspěvcích na sociální zabezpečení (včetně důchodů), přičemž zaměstnanci mají stejnou výši čistého platu jako úředníci společnosti La Poste, a podnik má stejnou zaměstnaneckou strukturu a oblast činností.

1

(2)  Rozsudek ze dne 16. března 2004, Danske Busvognmćnd v. Komise, T-157/01.

2

(3)  Společnost Combus, pověřená státem k provozování činnosti v oblasti hromadné dánské autobusové dopravy, zaměstnávala úředníky, jejichž pracovní vztahy se státem byly zachovány, přestože tito byli v rámci režimu vyslání plně k dispozici společnosti Combus. Vzhledem k tomu, že úředníci pracovali pro společnost Combus, musela tato společnost státu uhradit platy a důchody, které jim stát vyplácel. V září roku 1998 stát s touto společností uzavřel dohodu týkající se úředníků zaměstnaných společností Combus o podmínkách přechodu z postavení úředníka na postavení smluvního pracovníka. Dohoda v podstatě spočívala v tom, že úředníci si od 1. dubna 1999 mohli vybrat, zda-li chtějí pracovat jako smluvní pracovníci pro společnost Combus, nebo být přiděleni na jiné odpovídající místo v rámci dánské železniční společnosti. Dotyční úředníci požadovali jako náhradu za zřeknutí se svých práv vyplývajících z postavení úředníka v rámci změny postavení na smluvního pracovníka společnosti Combus jednotnou odměnu, jejíž přibližná výše dosahovala 100 milionů dánských korun. Tato částka byla dotyčným úředníkům vyplacena v roce 1998.

3

(4)  Státní podpora může být podle tohoto článku prohlášena za slučitelnou se zásadami společného trhu, pokud je určena na rozvoj určitých aktivit nebo určitých regionů a pokud nejsou dotčeny podmínky obchodu narušením společného zájmu.

4

(5)  Úř. věst. L 49 ze dne 22. února 2005, rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2003 o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (2005/145/ES).

5

(6)  Loi du 2 juillet 1990 relative à l'organisation du service public de La Poste et des Télécommunications.

6

(7)  L'article 30 de la loi du 2 juillet 1990 dispose: “la liquidation et le service des pensions allouées, en application du code des pensions civiles et militaires de retraite, aux fonctionnaires de La Poste sont effectués par l'État”.

7

(8)  Par fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, on entend la population des fonctionnaires de l'État qui sont soit en service à La Poste soit retraités de La Poste ou de l'administration des postes.

8

(9)  Le montant total de la charge des retraites pris en charge par l'État entre 1998 et 2005 s'élève à [...] (*) au 30 juin 2006.

9

(*) Information couverte par le secret professionnel.

(10)  Recrutement de fonctionnaires par La Poste entre 1990 et 2005:

10

| 1990 | 91 | 92 | 93 | 94 | 95 | 96 | 97 | 98 | 99 | 2000 | 01 | 02 | 03 | 04 | 05 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

1990

91

92

93

94

95

96

97

98

99

2000

01

02

03

04

05

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(11)  Les autorités françaises ont évalué à [...] le montant des engagements de retraite envers les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste qui s'ajouteraient en l'absence de réforme.

11

(12)  Le traitement indiciaire brut est le principal élément de la rémunération des fonctionnaires et dépend de leur indice qui est lui-même fonction de leur ancienneté dans leur corps. Les composantes de la rémunération des agents fonctionnaires sont définies par l'article 20 de la loi no 83-634 du 13 juillet 1983 portant droits et obligations des fonctionnaires.

12

o

(13)  La comparaison comprend le complément bancaire, qui est une sur-cotisation retraite payée par les banques (4 % de la masse salariale).

13

(14)  Voir note de bas de page 29.

14

(15)  Il convient de noter que le taux applicable au sous-périmètre “bancaire” n'évoluera pas à la baisse dès lors qu'il aura atteint le taux d'équité concurrentielle “secteur bancaire” (estimé à 40,9 % sur la base des données 2005).

15

(16)  Chiffres d'exécution budgétaire.

16

(17)  Le surcoût cumulé supporté par La Poste sur la période 1991-2005 est estimé par les autorités françaises à [...]. Cette estimation est obtenue en rétropolant le TEC calculé sur la base de données 2005 (égal à 37,2 %) et en l'appliquant aux traitements indiciaires bruts versés chaque année depuis 1991.

17

(18)  Voir par ex. l'arrêt de la Cour du 15 mars 1994, Banco Extérieur de Espana, C-387-92.

18

(19)  Arrêt du Tribunal de première instance du 16 mars 2004, Danske Busvognmaend (“Combus”), aff. 157/01.

19

(20)  Arrêt du 27 janvier 1998, Ladbroke/Commission, T-67/94, Rec., pp II-1, point 109.

20

Ladbroke/Commission

Rec

(21)  Arrêt du 14 février 1990, France/Commission, C-301/87, Rec., pp.1-307, point 41.

21

France/Commission

Rec

(22)  Voir point 63 des lignes directrices communautaires concernant les aides d'État au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (2004/C 244/02).

22

(23)  Voir en particulier la décision de la Commission du 28 mars 2003 concernant le cas N483/2000 — Pays-Bas.

23

(24)  Arrêt du 16 mars 2004, Danske Busvognmænd / Commission, T-175/01.

24

(25)  Combus, entreprise chargée par l'État de gérer l'activité de transport en commun par autobus au Danemark, employait des fonctionnaires qui conservaient leur relation de travail avec l'État, tout en se mettant à la disposition de Combus dans le cadre d'un régime de détachement. Puisque les fonctionnaires travaillaient pour Combus, cette société était obligée d'indemniser l'État pour les traitements et les pensions qu'il leur versait. L'état a, en septembre 1998, conclu avec l'entreprise un accord relatif aux conditions de passage du statut de fonctionnaire à celui d'agent contractuel pour les fonctionnaires employés par Combus. L'accord consistait pour l'essentiel à donner aux fonctionnaires le choix, à compter du 1er avril 1999, entre un engagement en qualité d'agent contractuel auprès de Combus ou l'affectation à un autre emploi adéquat au sein des Chemins de Fer danois. En compensation de leur renonciation aux droits découlant de leur statut de fonctionnaire lors de leur passage au statut d'agent contractuel auprès de Combus, les fonctionnaires concernés avaient exigé une rémunération unique, évaluée à 100 millions DKK. Cette somme a été versée, en 1998, aux fonctionnaires concernés.

25

er

(26)  Voir par exemple la décision de la Commission du 10 mai 1995 dans le cas Lufthansa SG(95) D/6040.

26

(27)  Décision 2005/145/CE de la Commission du 16 décembre 2003 relative aux aides d'État accordées par la France à EDF et au secteur des industries électriques et gazières (JO L 49 du 22.2.2005, p. 9).

27

---

ANNEXE 1

Description du calcul du taux d'équité concurrentielle

| (1) | La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire. |
| --- | --- |

(1)

La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire.

| (2) | Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques. |
| --- | --- |

(2)

Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques.

| (3) | Le tableau ci-dessous illustre la méthode de calcul. |
| --- | --- |

(3)

Le tableau ci-dessous illustre la méthode de calcul.

Image

1.   Calcul de la masse des rémunérations nettes des fonctionnaires

| (4) | La masse des rémunérations nettes des fonctionnaires correspond à la masse des rémunérations brutes de ces fonctionnaires, de laquelle on soustrait les montants de cotisations salariales. Ces montants sont obtenus en appliquant les taux de cotisations salariales sociales et fiscales (1) en vigueur à la masse des rémunérations brutes compte tenu de la structure cadres/non cadres ainsi que des tranches de rémunération A, B et C (voir annexe 2). |
| --- | --- |

(4)

La masse des rémunérations nettes des fonctionnaires correspond à la masse des rémunérations brutes de ces fonctionnaires, de laquelle on soustrait les montants de cotisations salariales. Ces montants sont obtenus en appliquant les taux de cotisations salariales sociales et fiscales (1) en vigueur à la masse des rémunérations brutes compte tenu de la structure cadres/non cadres ainsi que des tranches de rémunération A, B et C (voir annexe 2).

2.   Calcul du coût salarial total, hors retraites, supporté par La Poste au titre des fonctionnaires qui lui sont affectés

| (5) | Le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste au titre des fonctionnaires qui lui sont affectés est la somme des composantes suivantes:






  (i) | la masse des rémunérations brutes des fonctionnaires en service à La Poste (en ce compris les traitements indiciaires bruts, les primes et indemnités) et; |
| --- | --- | --- |

(5)

Le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste au titre des fonctionnaires qui lui sont affectés est la somme des composantes suivantes:

(i)

la masse des rémunérations brutes des fonctionnaires en service à La Poste (en ce compris les traitements indiciaires bruts, les primes et indemnités) et;

| (ii) | les cotisations «employeur» versées par La Poste pour ces fonctionnaires (hors retraites) (voir annexe 3). Le montant de ces cotisations est obtenu en appliquant aux rémunérations brutes par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de charges patronales. |
| --- | --- |

(ii)

les cotisations «employeur» versées par La Poste pour ces fonctionnaires (hors retraites) (voir annexe 3). Le montant de ces cotisations est obtenu en appliquant aux rémunérations brutes par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de charges patronales.

| (iii) | les prestations en espèces au titre du capital décès et des prestations en nature d'accidents du travail versés directement aux fonctionnaires. Ces prestations sociales sont assurées directement par La Poste alors qu'elles sont assurées pour les employés des concurrents de La Poste par les organismes sociaux et donnent lieu à cotisations patronales. Pour ces deux risques, il est tenu compte de la valeur réelle des prestations prises en charge par La Poste. Il n'a pas été tenu compte en revanche des prestations en espèces assurées par La Poste au titre des arrêts de travail résultant de maladie et accident du travail. |
| --- | --- |

(iii)

les prestations en espèces au titre du capital décès et des prestations en nature d'accidents du travail versés directement aux fonctionnaires. Ces prestations sociales sont assurées directement par La Poste alors qu'elles sont assurées pour les employés des concurrents de La Poste par les organismes sociaux et donnent lieu à cotisations patronales. Pour ces deux risques, il est tenu compte de la valeur réelle des prestations prises en charge par La Poste. Il n'a pas été tenu compte en revanche des prestations en espèces assurées par La Poste au titre des arrêts de travail résultant de maladie et accident du travail.

3.   Reconstitution du coût salarial total, y compris retraites, que supporterait une entreprise privée

| (6) | Les autorités françaises procèdent à la reconstitution de ce que serait le coût salarial total d'un concurrent pour une masse de rémunérations nettes identique à celle versée par La Poste aux fonctionnaires qui lui sont affectés, avec la même structure d'emploi [cadres/non cadres (2)]. |
| --- | --- |

(6)

Les autorités françaises procèdent à la reconstitution de ce que serait le coût salarial total d'un concurrent pour une masse de rémunérations nettes identique à celle versée par La Poste aux fonctionnaires qui lui sont affectés, avec la même structure d'emploi [cadres/non cadres (2)].

| (7) | Cette reconstitution s'effectue en deux étapes:






  (i) | reconstitution de la masse des rémunérations brutes d'un concurrent soumis au droit commun pour les mêmes rémunérations nettes (et avec la même structure cadres/non cadres).
  Cette reconstitution s'effectue en appliquant à la masse des rémunérations nettes des fonctionnaires calculée sous 1 par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de cotisations salariales sociales et fiscales de droit commun (voir annexe 2). |
| --- | --- | --- |

(7)

Cette reconstitution s'effectue en deux étapes:

(i)

reconstitution de la masse des rémunérations brutes d'un concurrent soumis au droit commun pour les mêmes rémunérations nettes (et avec la même structure cadres/non cadres).

Cette reconstitution s'effectue en appliquant à la masse des rémunérations nettes des fonctionnaires calculée sous 1 par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de cotisations salariales sociales et fiscales de droit commun (voir annexe 2).

| (ii) | reconstitution des cotisations employeur (y compris retraites) d'un concurrent soumis au droit commun en fonction du secteur d'activités (banques/courrier-colis) pour une masse de rémunération brute égale à (i) et pour les mêmes risques. Les entreprises concurrentes de La Poste bénéficient des allègements de cotisation sur les bas salaires, alors que La Poste n'en bénéficie pas pour les fonctionnaires. Il est tenu compte de ces allégements dans la reconstitution de ce que seraient les charges de droit commun appliquées à la rémunération nette des fonctionnaires (voir annexe 3). |
| --- | --- |

(ii)

reconstitution des cotisations employeur (y compris retraites) d'un concurrent soumis au droit commun en fonction du secteur d'activités (banques/courrier-colis) pour une masse de rémunération brute égale à (i) et pour les mêmes risques. Les entreprises concurrentes de La Poste bénéficient des allègements de cotisation sur les bas salaires, alors que La Poste n'en bénéficie pas pour les fonctionnaires. Il est tenu compte de ces allégements dans la reconstitution de ce que seraient les charges de droit commun appliquées à la rémunération nette des fonctionnaires (voir annexe 3).

| (8) | Le coût salarial total reconstitué des fonctionnaires en droit commun (y compris retraites) par secteur d'activités est égal à la somme de (i) et (ii) calculé par secteur d'activités. |
| --- | --- |

(8)

Le coût salarial total reconstitué des fonctionnaires en droit commun (y compris retraites) par secteur d'activités est égal à la somme de (i) et (ii) calculé par secteur d'activités.

4.   Calcul du taux d'équité concurrentielle

| (9) | La Poste étant active principalement dans deux secteurs, le secteur postal et les services financiers, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, une cotisation libératoire par secteur sera calculée:






  — | l'une applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises du transport; |
| --- | --- | --- |

(9)

La Poste étant active principalement dans deux secteurs, le secteur postal et les services financiers, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, une cotisation libératoire par secteur sera calculée:

—

l'une applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises du transport;

| — | l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (3), calculé par référence aux cotisations des banques. Ainsi, la totalité de la masse salariale des personnels fonctionnaires assurant des activités exclusivement dédiées à La Banque Postale sert d'assiette au taux d'équité concurrentielle services financiers (s'y ajoute la masse salariale des [...] fonctionnaires détachés à La Banque Postale). |
| --- | --- |

—

l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (3), calculé par référence aux cotisations des banques. Ainsi, la totalité de la masse salariale des personnels fonctionnaires assurant des activités exclusivement dédiées à La Banque Postale sert d'assiette au taux d'équité concurrentielle services financiers (s'y ajoute la masse salariale des [...] fonctionnaires détachés à La Banque Postale).

| (10) | Les cotisations libératoires sont définies comme la différence entre, d'une part, le coût salarial total reconstitué (y compris retraites) et d'autre part, le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste pour l'emploi de fonctionnaires. |
| --- | --- |

(10)

Les cotisations libératoires sont définies comme la différence entre, d'une part, le coût salarial total reconstitué (y compris retraites) et d'autre part, le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste pour l'emploi de fonctionnaires.

| (11) | Ces cotisations libératoires sont ensuite rapportées aux traitements indiciaires bruts pour définir le taux d'équité concurrentielle par secteur d'activités. |
| --- | --- |

(11)

Ces cotisations libératoires sont ensuite rapportées aux traitements indiciaires bruts pour définir le taux d'équité concurrentielle par secteur d'activités.

| (12) | Elles seront calculées chaque année pour tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et de celle des niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de La Poste et de ses concurrents. |
| --- | --- |

(12)

Elles seront calculées chaque année pour tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et de celle des niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de La Poste et de ses concurrents.

---

(1)  C'est-à-dire pension civile (7,85 %), retraite additionnelle de la fonction publique (0,79 %) et contribution sociale généralisée/contribution au remboursement de la dette sociale (7,76 %).

(2)  Sachant que le niveau des charges sociales n'est pas le même pour les cadres et les non cadres.

(3)  Aux termes des conventions de services existant entre La Poste et La Banque Postale, deux grands types de relations peuvent être identifiées:

| — | Celles au titre desquelles La Poste fournit des moyens dédiés à La Banque Postale (centres d'exploitation des services financiers, informatique des services financiers, moyens commerciaux dédiés y compris l'encadrement de ceux-ci...). Les dépenses engagées par La Poste à ce titre sont remboursées par La Banque Postale à l'euro/l'euro. Les personnels visés par ces conventions disposent de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis en fonction des besoins et demandes exprimés par La Banque Postale. |
| --- | --- |

—

Celles au titre desquelles La Poste fournit des moyens dédiés à La Banque Postale (centres d'exploitation des services financiers, informatique des services financiers, moyens commerciaux dédiés y compris l'encadrement de ceux-ci...). Les dépenses engagées par La Poste à ce titre sont remboursées par La Banque Postale à l'euro/l'euro. Les personnels visés par ces conventions disposent de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis en fonction des besoins et demandes exprimés par La Banque Postale.

| — | Celles au titre desquelles La Poste fournit à La Banque des prestations de service. Ces services sont facturés à La Banque à un prix unitaire déterminé pour chaque prestation rendue. Les personnels visés par ces prestations ne disposent pas de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis par La Poste. |
| --- | --- |

—

Celles au titre desquelles La Poste fournit à La Banque des prestations de service. Ces services sont facturés à La Banque à un prix unitaire déterminé pour chaque prestation rendue. Les personnels visés par ces prestations ne disposent pas de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis par La Poste.

---

ANNEXE 2

Comparaison des cotisations salariales s'appliquant aux fonctionnaires et aux employés de droit commun

Cotisations salariales retenues dans le calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| CSG, CRDS | 7,76 % | Rémunération brute (1) | | 7,76 % | Rémunération brute (3) | |
| Maladie, maternité, invalidité, décès | NÉANT | | | 0,75 % | Rémunération brute (3) | |
| RETRAITE: |
| Pension civile | 7,85 % | TIB (2) | | NÉANT | | |
| CNAV | NÉANT | | | 6,55 % (TA) - 0,1 % (totalité de la rémunération brute) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA | Assurance vieillesse de la sécurité sociale |
| ARRCO | NÉANT | | | 3 % (T1) - 8 % (non cadres T2) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2 | |
| AGIRC | NÉANT | | | 7,5 % (TB et TC cadres) | partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC | |
| Contribution exceptionnelle et temporaire (participants AGIRC) | NÉANT | | | 0,13 % (cadres) | Rémunération brute (2) | |
| Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF) | NÉANT | | | 0,8 % (TA pour les cadres, T1 pour les non cadres) -0,9 % (TB pour les cadres, T2 pour les non cadres) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 — partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2 | |
| Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP) | 5,0 % | Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (2) | Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005 | NÉANT | | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

CSG, CRDS

7,76 %

Rémunération brute (1)

7,76 %

Rémunération brute (3)

Maladie, maternité, invalidité, décès

NÉANT

0,75 %

Rémunération brute (3)

RETRAITE:

Pension civile

7,85 %

TIB (2)

NÉANT

CNAV

NÉANT

6,55 % (TA) - 0,1 % (totalité de la rémunération brute)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA

Assurance vieillesse de la sécurité sociale

ARRCO

NÉANT

3 % (T1) - 8 % (non cadres T2)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2

AGIRC

NÉANT

7,5 % (TB et TC cadres)

partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC

Contribution exceptionnelle et temporaire (participants AGIRC)

NÉANT

0,13 % (cadres)

Rémunération brute (2)

Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF)

NÉANT

0,8 % (TA pour les cadres, T1 pour les non cadres) -0,9 % (TB pour les cadres, T2 pour les non cadres)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 — partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2

Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP)

5,0 %

Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (2)

Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005

NÉANT

Cotisations salariales exclues du calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| Chômage: |
| 1% solidarité | 1,00 % | Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale | | NÉANT | NÉANT | |
| ASSEDIC | NÉANT | | | 2,4 % (TA et TB) | Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB | |
| APEC | NÉANT | | | 0,024 % (TB des cadres) | partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Chômage:

1% solidarité

1,00 %

Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale

NÉANT

NÉANT

ASSEDIC

NÉANT

2,4 % (TA et TB)

Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB

APEC

NÉANT

0,024 % (TB des cadres)

partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS

---

(1)  Rémunération brute: fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(2)  Traitement indiciaire brut

(3)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

(4)  Traitement indiciaire brut

(5)  Rémunération brute fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(6)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

---

ANNEXE 3

Comparaison des cotisations patronales La Poste/employeur de droit privé

Cotisations patronales retenues dans le calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| Maladie, maternité, invalidité, décès | 9,7 % | TIB (1) | Prestations en espèces au titre des capitaux décès | 12,8 % | Rémunération brute (3) | |
| Accidents du travail | | | Prestations en nature | Le taux est de 3,44 % dans le secteur postal (cotisations des entreprises de transport) et de 1 % dans le secteur bancaire | Rémunération brute (3) | |
| Solidarité autonomie (CSAPAH) | 0,3 % | TIB (1) | | 0,3 % | Rémunération brute (3) | |
| Allocations familiales | 5,2 % | TIB (1) | | 5,4 % | Rémunération brute (3) | |
| Prévoyance assurance décès obligatoire des cadres | NÉANT | | | 1,5 % (TA des cadres) | Pour les cadres: partie de la rémunération brute (3) <= plafond SS | |
| Fonds national d'aide au logement (FNAL) | 0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité du TIB*) | partie du TIB (1) <=plafond SS pour TA | | 0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité de la rémunération brute) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA | |
| Participation employeur effort construction logement | 0,45 % | Rémunération brute (2) | | 0,45 % | Rémunération brute (3) | |
| Taxe d'apprentissage | 0,5 % | Rémunération brute (2) | | 0,50 % | Rémunération brute (3) | |
| Taxe additionnelle à la taxe d'apprentissage | 0,12 % | Rémunération brute (2) | | 0,12 % | Rémunération brute (3) | |
| Formation professionnelle continue | 1,60 % | Rémunération brute (2) | | 1,60 % | Rémunération brute (3) | |
| Versement transport | 1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres) | TIB (1) | | 1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres) | Rémunération brute (3) | |
| Allègements de charges sur les bas salaires | | | La Poste ne bénéficie pas pour les fonctionnaires qui lui sont affectés de mesures équivalentes aux mesures générales de réductions de charges sociales patronales applicables aux salariés du privé (art L 241-13 code de la Sécurité Sociale) | | | Application du barème des allègements de charges sur les bas salaires |
| RETRAITE: |
| Vieillesse | | | Pas de cotisation libératoire. Remboursement à l'État des pensions versées | 8,2 % (TA) — 1,6 % (totalité de la rémunération brute) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA | |
| Retraite complémentaire obligatoire | | | | | |
| ARCO | | | 4,5 % (T1) — 12 % (non cadres T2) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2 | |
| AGIRC | | | 12,5 % (cadres TB et TC) | partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC | |
| Contribution exceptionnelle et temporaire (CET) | | | 0,22 % (cadres) | Rémunération brute (3) | |
| Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF) | | | 1,2 % (TA pour les cadres et T1 pour les non cadres) — 1,3 % (TB pour les cadres et T2 pour les non cadres) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2 | |
| Complément bancaire | | | 4 % | Rémunération brute (3) | Cotisation retenue dans le cadre du calcul du TEC «secteur bancaire» |
| Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP) | 5,0 % | Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (1) | Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005 | NÉANT | | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Maladie, maternité, invalidité, décès

9,7 %

TIB (1)

Prestations en espèces au titre des capitaux décès

12,8 %

Rémunération brute (3)

Accidents du travail

Prestations en nature

Le taux est de 3,44 % dans le secteur postal (cotisations des entreprises de transport) et de 1 % dans le secteur bancaire

Rémunération brute (3)

Solidarité autonomie (CSAPAH)

0,3 %

TIB (1)

0,3 %

Rémunération brute (3)

Allocations familiales

5,2 %

TIB (1)

5,4 %

Rémunération brute (3)

Prévoyance assurance décès obligatoire des cadres

NÉANT

1,5 % (TA des cadres)

Pour les cadres: partie de la rémunération brute (3) <= plafond SS

Fonds national d'aide au logement (FNAL)

0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité du TIB*)

partie du TIB (1) <=plafond SS pour TA

0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité de la rémunération brute)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA

Participation employeur effort construction logement

0,45 %

Rémunération brute (2)

0,45 %

Rémunération brute (3)

Taxe d'apprentissage

0,5 %

Rémunération brute (2)

0,50 %

Rémunération brute (3)

Taxe additionnelle à la taxe d'apprentissage

0,12 %

Rémunération brute (2)

0,12 %

Rémunération brute (3)

Formation professionnelle continue

1,60 %

Rémunération brute (2)

1,60 %

Rémunération brute (3)

Versement transport

1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres)

TIB (1)

1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres)

Rémunération brute (3)

Allègements de charges sur les bas salaires

La Poste ne bénéficie pas pour les fonctionnaires qui lui sont affectés de mesures équivalentes aux mesures générales de réductions de charges sociales patronales applicables aux salariés du privé (art L 241-13 code de la Sécurité Sociale)

Application du barème des allègements de charges sur les bas salaires

RETRAITE:

Vieillesse

Pas de cotisation libératoire. Remboursement à l'État des pensions versées

8,2 % (TA) — 1,6 % (totalité de la rémunération brute)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA

Retraite complémentaire obligatoire

ARCO

4,5 % (T1) — 12 % (non cadres T2)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2

AGIRC

12,5 % (cadres TB et TC)

partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC

Contribution exceptionnelle et temporaire (CET)

0,22 % (cadres)

Rémunération brute (3)

Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF)

1,2 % (TA pour les cadres et T1 pour les non cadres) — 1,3 % (TB pour les cadres et T2 pour les non cadres)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2

Complément bancaire

4 %

Rémunération brute (3)

Cotisation retenue dans le cadre du calcul du TEC «secteur bancaire»

Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP)

5,0 %

Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (1)

Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005

NÉANT

Cotisations salariales exclues du calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| Chômage: |
| 1 % solidarité | 1,00 % | Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale | | NÉANT | NÉANT | |
| ASSEDIC | NÉANT | | | 2,4 % (TA et TB) | Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB | |
| APEC | NÉANT | | | 0,024 % (TB des cadres) | partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Chômage:

1 % solidarité

1,00 %

Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale

NÉANT

NÉANT

ASSEDIC

NÉANT

2,4 % (TA et TB)

Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB

APEC

NÉANT

0,024 % (TB des cadres)

partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS

---

(1)  Traitement indiciaire brut

(2)  Rémunération brute fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(3)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

(4)  Traitement indiciaire brut

(5)  Rémunération brute fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(6)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/25

---

Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření

(2006/C 296/04)

| 1. | Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 (1) o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum. |
| --- | --- |

1.

Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 (1) o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.

2.   Postup

Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum. Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.

Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.

3.   Lhůta

Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels (2), kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.

| 4. | Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.









  Produkt | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum ukončení platnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli | Thajsko
  Turecko
  Ukrajina | Antidumpingové clo | Nařízení Rady (ES) č. 1697/2002 (Úř. věst. L 259, 27.9.2002, s. 8) | 28. 9. 2007 |

4.

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.

Produkt

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum ukončení platnosti

Svařované trubky a duté profily ze železa nebo nelegované oceli

Thajsko

Turecko

Ukrajina

Antidumpingové clo

Nařízení Rady (ES) č. 1697/2002 (Úř. věst. L 259, 27.9.2002, s. 8)

28. 9. 2007

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12. 2005, s. 17).

(2)  Telefax : (32-2) 295 65 05.

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/26

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 296/05)

| Podpora č. | XS 18/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Molise |
| Název režimu podpory | „Záruční fond“ na základě opatření 4.1.4 POR Molise 2000-2006 |
| Právní základ | POR Molise 2000-2006 — Azione 4.1.4. Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 30 luglio 2004 n. 1105, cosi come modificata ed integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 27 agosto 2004 n. 1122 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | 4 713 503 EUR na celou dobu uskutečňování režimu |
| Maximální míra podpory | Podpora bude poskytnuta v čistém i hrubém ekvivalentu podpory s ohledem na maximální míry platné v oblastech 87.3.C a v oblastech přechodné podpory regionu Molise.
  Podniky se i nadále mohou rozhodnout požádat o podporu podle pravidla režimu „de minimis“ |
| Datum uskutečnění | Od 1. prosince 2004 (datum předpokládaného nabídkového řízení v rámci výběru provozovatelů a souvisejícího uskutečnění režimu) |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | prosinec 2008 |
| Cíl podpory | Malým a středním podnikům, které nemají finanční a hospodářské problémy, usnadnit přístup ke střednědobým a dlouhodobým úvěrům tím, že se jim poskytnou záruky na půjčky a/nebo prostřednictvím jiných režimu financování, jejichž cílem je realizace investice |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Průmysl |

Podpora č.

XS 18/05

Členský stát

Itálie

Region

Molise

Název režimu podpory

„Záruční fond“ na základě opatření 4.1.4 POR Molise 2000-2006

Právní základ

POR Molise 2000-2006 — Azione 4.1.4. Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 30 luglio 2004 n. 1105, cosi come modificata ed integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 27 agosto 2004 n. 1122

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

4 713 503 EUR na celou dobu uskutečňování režimu

Maximální míra podpory

Podpora bude poskytnuta v čistém i hrubém ekvivalentu podpory s ohledem na maximální míry platné v oblastech 87.3.C a v oblastech přechodné podpory regionu Molise.

Podniky se i nadále mohou rozhodnout požádat o podporu podle pravidla režimu „de minimis“

Datum uskutečnění

Od 1. prosince 2004 (datum předpokládaného nabídkového řízení v rámci výběru provozovatelů a souvisejícího uskutečnění režimu)

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

prosinec 2008

Cíl podpory

Malým a středním podnikům, které nemají finanční a hospodářské problémy, usnadnit přístup ke střednědobým a dlouhodobým úvěrům tím, že se jim poskytnou záruky na půjčky a/nebo prostřednictvím jiných režimu financování, jejichž cílem je realizace investice

Dotčená hospodářská odvětví

—

Průmysl

| — | Obchod |
| --- | --- |

—

Obchod

| — | Cestovní ruch |
| --- | --- |

—

Cestovní ruch

| — | Řemeslná výroba |
| --- | --- |

—

Řemeslná výroba

| — | Služby podnikům s odkazem na seznam uvedený v oběžníku ministerstva průmyslu, obchodu a řemeslné výroby č. 900315 ze dne 14. července 2000, ve znění pozdějších předpisů, kterým se provádí zákon 488/92 |
| --- | --- |

—

Služby podnikům s odkazem na seznam uvedený v oběžníku ministerstva průmyslu, obchodu a řemeslné výroby č. 900315 ze dne 14. července 2000, ve znění pozdějších předpisů, kterým se provádí zákon 488/92

Poznámky

Program se netýká činností, jež jsou spjaty s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze Smlouvy o EU, jakož i činností spjatých s vývozem a podpor, jež jsou podmíněny přednostním využitím tuzemských výrobků před výrobky dovezenými

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Molise

Assessorato alla Attività Produttive — Settore Industria

| Via Roma, 84 |
| --- |
| I-86100 Campobasso |
| Tel. 0874-429825 |
| Fax 0874-429853 |
| Referente: Dr. Elvio Carugno |

Via Roma, 84

I-86100 Campobasso

Tel. 0874-429825

Fax 0874-429853

Referente: Dr. Elvio Carugno

Další informace

| 1. | Další odkazy normativního charakteru v rámci uskutečňování tohoto režimu: | Nařízení ES č. 1260/1999, č. 1783/1999, č. 69/2001, č. 70/2001, č. 448/2004; |
| --- | --- | --- |

1.

Další odkazy normativního charakteru v rámci uskutečňování tohoto režimu:

Nařízení ES č. 1260/1999, č. 1783/1999, č. 69/2001, č. 70/2001, č. 448/2004;

| | Rozhodnutí Evropské komise C(2000)2371 ze dne 8. srpna 2000; |
| --- | --- |

Rozhodnutí Evropské komise C(2000)2371 ze dne 8. srpna 2000;

| | Sdělení ES 2000/C7I/07; Zákon 326 ze dne 24. listopadu 2003; D. Lgs. č. 385/1993; D. Lgs. 157/1995. |
| --- | --- |

Sdělení ES 2000/C7I/07; Zákon 326 ze dne 24. listopadu 2003; D. Lgs. č. 385/1993; D. Lgs. 157/1995.

| 2. | Metodika pro výpočet ekvivalentudotace přijatá v rámci tohoto režimu přejímá obsah části VII operačních ustanovení záručního fondu pro malé a střední podniky uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) zákona 662/1996, článku 15 zákona 266/1997 a ministerské vyhlášce 248/1999. |
| --- | --- |

2.

Metodika pro výpočet ekvivalentudotace přijatá v rámci tohoto režimu přejímá obsah části VII operačních ustanovení záručního fondu pro malé a střední podniky uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) zákona 662/1996, článku 15 zákona 266/1997 a ministerské vyhlášce 248/1999.

| 3. | Předpokládá se, že záruční fond bude rozdělen na sekce, a to na základě počtu provozovatelů, jež budou vybráni ve výběrovém řízení. |
| --- | --- |

3.

Předpokládá se, že záruční fond bude rozdělen na sekce, a to na základě počtu provozovatelů, jež budou vybráni ve výběrovém řízení.

| 4. | Subjekty vybrané pro správu fondu uhradí do sekce fondu, která jim bude přidělena, podíl na spolufinancování ze soukromých zdrojů odpovídající alespoň20 % veřejných zdrojů, jež jim jsou přiděleny. |
| --- | --- |

4.

Subjekty vybrané pro správu fondu uhradí do sekce fondu, která jim bude přidělena, podíl na spolufinancování ze soukromých zdrojů odpovídající alespoň20 % veřejných zdrojů, jež jim jsou přiděleny.

| 5. | Výběrové řízení na provozovatele a příslušné přílohy byly schváleny v rozhodnutích regionální rady, jež jsou právním základem tohoto režimu a jež jsou uvedena výše; byla zveřejněna v Úř. věst. ze dne 16.9.2004 (příloha č. 118dokument č. 155086) a v Úř. věstníku regionu Moliseč. 19 ze dne 23.9.2004. |
| --- | --- |

5.

Výběrové řízení na provozovatele a příslušné přílohy byly schváleny v rozhodnutích regionální rady, jež jsou právním základem tohoto režimu a jež jsou uvedena výše; byla zveřejněna v Úř. věst. ze dne 16.9.2004 (příloha č. 118dokument č. 155086) a v Úř. věstníku regionu Moliseč. 19 ze dne 23.9.2004.

| 6. | Záruční fond uvedený v opatření 4.1.4 POR Molise bude znovu obsažen v novém opatření POR (opatření 4.4) po upřesnění cíle období, jenž bude přijat v rámci nového rozhodnutí Evropské komise. Obsahy opatření 4.1.4 se však nemění |
| --- | --- |

6.

Záruční fond uvedený v opatření 4.1.4 POR Molise bude znovu obsažen v novém opatření POR (opatření 4.4) po upřesnění cíle období, jenž bude přijat v rámci nového rozhodnutí Evropské komise. Obsahy opatření 4.1.4 se však nemění

| Podpora č. | XS 62/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Regione Marche |
| Název režimu podpory | JPD cíl 2 2000-2006 – Opatření 1.1 Podpora výrobním investicím a investicím do životního prostředí malých a středních průmyslových a řemeslných podniků, podopatření 1.1.1 Podpora výrobním investicím malých a středních průmyslových podniků, zásah b3 „Článek 11 zákon č. 598/94 ve znění článku 54 zákona 488/99 a článku 15 zákona 57/2001:podpory na průmyslový výzkum a předkonkurenční vývoj“ |
| Právní základ | Docup Ob. 2 2000-2006 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | V rámci podpory se počítá s následující finanční dotací:
  Běžná podpora:
  1 609 201 EUR na rok 2004
  695 399,50 EUR (odhad na rok 2005)
  695 399,50 EUR (odhad na rok 2006)
  celkem 3 000 000 EUR
  Přechodná podpora:
  200 000 EUR na rok 2004
  celkem 200 000 EUR |
| Druhy investic a způsobilé výdaje: | Projekty průmyslového výzkumu a/nebo předkonkurenčního vývoje, jejichž doba trvání je vyšší než 18 měsíců. Náklady na projekt nebudou být moci nižší než 100 000 EUR a vyšší než 1 000 000 EUR.
  Pro podporu jsou způsobilé výdaje v těchto oblastech:






  — | výdaje za zaměstnance, a to výhradně za činnosti uskutečněné v rámci projektu; |

Podpora č.

XS 62/05

Členský stát

Itálie

Region

Regione Marche

Název režimu podpory

JPD cíl 2 2000-2006 – Opatření 1.1 Podpora výrobním investicím a investicím do životního prostředí malých a středních průmyslových a řemeslných podniků, podopatření 1.1.1 Podpora výrobním investicím malých a středních průmyslových podniků, zásah b3 „Článek 11 zákon č. 598/94 ve znění článku 54 zákona 488/99 a článku 15 zákona 57/2001:podpory na průmyslový výzkum a předkonkurenční vývoj“

Právní základ

Docup Ob. 2 2000-2006

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

V rámci podpory se počítá s následující finanční dotací:

Běžná podpora:

1 609 201 EUR na rok 2004

695 399,50 EUR (odhad na rok 2005)

695 399,50 EUR (odhad na rok 2006)

celkem 3 000 000 EUR

Přechodná podpora:

200 000 EUR na rok 2004

celkem 200 000 EUR

Druhy investic a způsobilé výdaje:

Projekty průmyslového výzkumu a/nebo předkonkurenčního vývoje, jejichž doba trvání je vyšší než 18 měsíců. Náklady na projekt nebudou být moci nižší než 100 000 EUR a vyšší než 1 000 000 EUR.

Pro podporu jsou způsobilé výdaje v těchto oblastech:

—

výdaje za zaměstnance, a to výhradně za činnosti uskutečněné v rámci projektu;

| — | obecné výdaje přímo spjaté s výzkumnou a vývojovou činností; |
| --- | --- |

—

obecné výdaje přímo spjaté s výzkumnou a vývojovou činností;

| — | náklady na nové vybavení a zařízení, jež budou využita na projekt a po dobu jeho trvání; |
| --- | --- |

—

náklady na nové vybavení a zařízení, jež budou využita na projekt a po dobu jeho trvání;

| — | výdaje za poradenství a podobné služby, jež budou využívány výhradně za účelem výzkumné a/nebo vývojové činnosti; |
| --- | --- |

—

výdaje za poradenství a podobné služby, jež budou využívány výhradně za účelem výzkumné a/nebo vývojové činnosti;

| — | náklady na materiály přímo spjaté s výzkumnou činností |
| --- | --- |

—

náklady na materiály přímo spjaté s výzkumnou činností

Maximální míra podpory

Podpora se poskytuje jednou z následujících forem:

| a) | nevratný příspěvek odpovídající:






  — | 25 % nákladů na projekt, jemuž může být poskytnuta podpora na předkonkurenční vývoj; |
| --- | --- | --- |

a)

nevratný příspěvek odpovídající:

—

25 % nákladů na projekt, jemuž může být poskytnuta podpora na předkonkurenční vývoj;

| — | 50 % nákladů na projekt, jemuž může být poskytnuta podpora na průmyslový výzkum, |
| --- | --- |

—

50 % nákladů na projekt, jemuž může být poskytnuta podpora na průmyslový výzkum,

| b) | příspěvek na úroky (navíc k nevratnému příspěvku) na financování bankami, jež bude mít následující charakteristiky: doba jeho trvání nepřesáhne 10 let, včetně doby s odkladem splátek nepřekračující 18 měsíců a ne kratší než je doba trvání projektu; částka nepřesáhne 75 % nákladů na projekt, na nějž lze poskytnout podporu, a nebude nižší než celková částka příspěvku uvedená v písm. a); příspěvek na úroky odpovídá:






  — | 80 % referenční sazby, jež je platná ke dni předložení žádosti o podporu pro malé a střední podniky s výrobními jednotkami, v nichž se projekt realizuje v oblastech, pro které platí výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES; |
| --- | --- | --- |

b)

příspěvek na úroky (navíc k nevratnému příspěvku) na financování bankami, jež bude mít následující charakteristiky: doba jeho trvání nepřesáhne 10 let, včetně doby s odkladem splátek nepřekračující 18 měsíců a ne kratší než je doba trvání projektu; částka nepřesáhne 75 % nákladů na projekt, na nějž lze poskytnout podporu, a nebude nižší než celková částka příspěvku uvedená v písm. a); příspěvek na úroky odpovídá:

—

80 % referenční sazby, jež je platná ke dni předložení žádosti o podporu pro malé a střední podniky s výrobními jednotkami, v nichž se projekt realizuje v oblastech, pro které platí výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES;

| — | 50 % referenční sazby pro malé a střední podniky s výrobními jednotkami, v nichž se projekt realizuje a jež se nacházejí ve zbývajících oblastech regionu. Příspěvek v žádném případě nemůže překročit maximální míry pro podpory na výzkum a vývoj stanovené v nařízení (ES) č. 364/2004. Zejména v případě projektů, jež zahrnují průmyslový výzkum i předkonkurenční vývoj, nemůže míra podpory překročit průměr měr podpory stanovených pro oba druhy činností; zvažuje se s ohledem na náklady vynaložené na každý druh činnosti. |
| --- | --- |

—

50 % referenční sazby pro malé a střední podniky s výrobními jednotkami, v nichž se projekt realizuje a jež se nacházejí ve zbývajících oblastech regionu. Příspěvek v žádném případě nemůže překročit maximální míry pro podpory na výzkum a vývoj stanovené v nařízení (ES) č. 364/2004. Zejména v případě projektů, jež zahrnují průmyslový výzkum i předkonkurenční vývoj, nemůže míra podpory překročit průměr měr podpory stanovených pro oba druhy činností; zvažuje se s ohledem na náklady vynaložené na každý druh činnosti.

Datum uskutečnění

Podpora může být přiznána výhradně na investice uskutečněné po datu podání žádosti o podporu.

Doba trvání režimu podpory

Doba trvání režimu podpory je stejná jako doba trvání režimu podpory JPD 2 2000 – 2006

Cíl podpory

Podpora výzkumu v průmyslových malých a středních podnicích v regionu Marche, které spadají do oblasti cíle 2 a do oblasti přechodné podpory, poskytnutím finančních podpor na průmyslový výzkum a předkonkurenční vývoj, jak jsou stanoveny v předpisech Společenství. Cílem je zejména podpořit takové činnosti, jejichž prostřednictvín lze získat nové poznatky, jež by bylo možné přenést do výrobních postupů a jež by mohly být využity při vývoji nových výrobků určených ke zvyšování konkurenceschopnosti podniků

Dotčená hospodářská odvětví

Odvětví C, D, E, F (klasifikace italského statistického úřadu Istat z r. 1991) s vyloučeními a omezeními stanovenými předpisy Společenství v oblasti státních podpor (, mezi než patří podpory vývozu a podpory automobilovému průmyslu). Z režimu podpory jsou vyloučeny činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Marche, Servizio Industria, Artigianato, Energia

| Via Tiziano 44 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 8061 |

Via Tiziano 44

I-60100 Ancona

Tel. 071 8061

| Podpora č. | XS 65/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Dánsko |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Pilotní program pro dočasné zaměstnání vysokoškolsky vzdělaných poradců malými a středními podniky, které jsou vzdálené od velkých měst (Regionale videnpiloter) |
| Právní základ | Lov om Teknologi og Innovation |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | V roce 2005 představuje roční finanční rámec 12,9 milionu DKK (1,2 milionu EUR). V letech 2006, 2007 a 2008 tato částka překročí 15 milionů DKK (1,4 milionu EUR) |
| Maximální míra podpory | Maximální míra podpory je 50 %, přičemž maximální částka na projekt představuje 145 000 DKK (20 000 EUR) |
| Datum uskutečnění | Zaměření projektu bylo ukončeno v roce 2005; od roku 2005 budou poskytnuty první podpory. |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Podpora bude zahrnována do rozpočtu až do roku 2008. Doba trvání jednotlivých podpor je 6 až 12 měsíců |
| Cíl podpory | Zvýšit počet pracovníků s vyšším vzděláním v malých podnicích (do 100 zaměstnanci), které nikdy před tím dovedností těchto pracovníků nevyužívaly. Jedná se rovněž o posílení spolupráce mezi těmito podniky a veřejnými výzkumnými instituty |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Videnskab |
| Bredgade 43 |
| DK-1260 København K |

Podpora č.

XS 65/05

Členský stát

Dánsko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Pilotní program pro dočasné zaměstnání vysokoškolsky vzdělaných poradců malými a středními podniky, které jsou vzdálené od velkých měst (Regionale videnpiloter)

Právní základ

Lov om Teknologi og Innovation

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

V roce 2005 představuje roční finanční rámec 12,9 milionu DKK (1,2 milionu EUR). V letech 2006, 2007 a 2008 tato částka překročí 15 milionů DKK (1,4 milionu EUR)

Maximální míra podpory

Maximální míra podpory je 50 %, přičemž maximální částka na projekt představuje 145 000 DKK (20 000 EUR)

Datum uskutečnění

Zaměření projektu bylo ukončeno v roce 2005; od roku 2005 budou poskytnuty první podpory.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Podpora bude zahrnována do rozpočtu až do roku 2008. Doba trvání jednotlivých podpor je 6 až 12 měsíců

Cíl podpory

Zvýšit počet pracovníků s vyšším vzděláním v malých podnicích (do 100 zaměstnanci), které nikdy před tím dovedností těchto pracovníků nevyužívaly. Jedná se rovněž o posílení spolupráce mezi těmito podniky a veřejnými výzkumnými instituty

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Videnskab

Bredgade 43

DK-1260 København K

Další informace

Jedná se o podporu na zaměstnávání osob s vyšším vzděláním a o podoru na získání poznatků, které mají k dispozici výzkumné instituce a které se využijí v rámci projektu realizovaného těmito osobami. Jednotlivé projekty musí dopředu schválit příslušné orgány

| Podpora č. | XS 142/06 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Směrnice saského státního ministerstva životního prostředí a zemědělství na podporu podle agrárního investičního programu (AFP);
  Směrnice č. 21/2005 ze dne 15. června 2005; Bod 2.1.3 ve spojení s bodem 5.1
  http://www.saxonia-verlag.de/recht-sachsen/08540bs.pdf |
| Právní základ | Rahmenplan nach dem Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ vom 3. September 1969, neu gefasst durch Bekanntmachung vom 21. Juli 1988 (BGBl. I S. 1055), zuletzt geändert durch Art. 2 des Gesetzes vom 2. Mai 2005 (BGBl. I S. 1527) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 0,8 milionu EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano |
| Datum uskutečnění | 2006 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Landesanstalt für Landwirtschaft |
| Sörbigener Straße 3a |
| D-01326 Dresden |

Podpora č.

XS 142/06

Členský stát

Německo

Region

Freistaat Sachsen

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Směrnice saského státního ministerstva životního prostředí a zemědělství na podporu podle agrárního investičního programu (AFP);

Směrnice č. 21/2005 ze dne 15. června 2005; Bod 2.1.3 ve spojení s bodem 5.1

http://www.saxonia-verlag.de/recht-sachsen/08540bs.pdf

Právní základ

Rahmenplan nach dem Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ vom 3. September 1969, neu gefasst durch Bekanntmachung vom 21. Juli 1988 (BGBl. I S. 1055), zuletzt geändert durch Art. 2 des Gesetzes vom 2. Mai 2005 (BGBl. I S. 1527)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

0,8 milionu EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Landesanstalt für Landwirtschaft

Sörbigener Straße 3a

D-01326 Dresden

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/30

---

Oznámení o antidumpingových opatřeních týkajících se dovozu parakresolu pocházejícího z Čínské lidové republiky

(2006/C 296/06)

Rozsudkem ze dne 13. července 2006 ve věci T-413/03 Soud prvního stupně Evropských společenství zrušil nařízení (ES) č. 1656/2003 (1) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu parakresolu pocházejícího z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla, pokud jde o dovozy parakresolu vyrobeného společností Shandong Reipu Biochemicals Co. Ltd (2) do Evropského společenství.

Konečná antidumpingová cla zaplacená podle výše zmíněného nařízení z dovozu parakresolu kódu KN ex 2907 12 00 vyrobeného výše uvedenou společností (pod doplňkovým kódem TARIC A435) do Společenství, včetně prozatímních cel vybraných s konečnou platností podle článku 2 uvedeného nařízení, by proto měla být vrácena. O vrácení by měly být požádány vnitrostátní celní orgány v souladu s platnými celními předpisy Společenství.

V důsledku uvedeného rozsudku ze dne 13. července 2006 výše zmíněná společnost již nepodléhá antidumpingovým opatřením uloženým nařízením (ES) č. 1656/2003 ze dne 11. září 2003.

---

(1)  Úř. věst. L 234, 20.9.2003, s. 1.

(2)  Společnost je uvedena v článku 1 nařízení (ES) č. 1656/2003 pod názvem „Shandong Reipu Chemicals Co. Ltd“.

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/31

---

Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 296/07)

Číslo XA: XA 97/06

Členský stát: Itálie

Region: Friuli Venezia Giulia

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Strukturální opatření pro horské pastviny a jejich příslušné přístupové cesty: Financování ve prospěch Associazione Friulana Tenutari Stazioni Taurine ed Operatori Fecondazione Animale di Udine.

Právní základ:

| — | Legge regionale n. 1/2005, articolo 6, comma 48 «Disposizioni per la formazione del bilancio pluriennale e annuale della Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia (Legge finanziaria 2005)» |
| --- | --- |

—

Legge regionale n. 1/2005, articolo 6, comma 48 «Disposizioni per la formazione del bilancio pluriennale e annuale della Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia (Legge finanziaria 2005)»

| — | Delibera di Giunta Regionale del 17.3.2006 n. 556 |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Regionale del 17.3.2006 n. 556

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Plánovaný rozpočet: 23 010,75 EUR

Maximální míra podpory: 75 % způsobilých výdajů na investice nebo práce určené k zachování prvků kulturního dědictví, které jsou součástí pastvin, pokud z dotyčné investice neplyne zvýšení produkce těchto pastvin.

Datum uskutečnění: 10 pracovních dnů po dni odeslání tohoto formuláře, jak je stanoveno v čl. 19 odst. 1 nařízení ES č. 1/2004.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory:

Cíl podpory: Podpora se poskytuje ve prospěch pastvin, pro financování výstavby, oprav a údržby přístupových cest, staveb a zařízení pro produkci, skladování a distribuci krmiva, úpravy a vybavení pastvin, dále pro náklady spojené se zásobování vodou a s výstavbou přístřešků pro stáda.

Podpora spadá pod článek 10 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003, které bylo vydáno v Úředním věstníku L 1 dne 3. ledna 2004, s. 1.

Dotčené odvětví/dotčená odvětví: Podpora souvisí se zachováním a zhodnocením krajiny a kulturního dědictví na pastvinách, které bylo vybudováno podniky působícími v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Regione autonoma Friuli Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione centrale risorse agricole, naturali, forestali e montagna |
| Servizio investimenti aziendali e sviluppo agricolo |
| Via Caccia, 17 |
| I-33100 — Udine |

Regione autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale risorse agricole, naturali, forestali e montagna

Servizio investimenti aziendali e sviluppo agricolo

Via Caccia, 17

I-33100 — Udine

Adresa internetových stránek: www.regione.fvg.it

Podpora číslo: XA 93/06

Členský stát: Polská republika

Region: Północno – Zachodni (Pl 4), Województwo Wielkopolskie (Pl 41; 3.30)

Podoblast: Kaliski (3.30.40)

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Przedsiębiorstwo Produkcji, Handlu i Usług „Gruntpol“ Sp. z o.o. in Kalisz, ul. Gościnna 23/25, PL-62-800 Kalisz

Právní základ:

| — | art. 9 ust. 5 ustawy z dnia 27 lipca 2001 r. o wprowadzeniu ustawy Prawo ochrony środowiska, ustawy o odpadach oraz o zmianie niektórych ustaw (Dz.U. z 2001 r., nr 100 poz. 1085 ze zm.) |
| --- | --- |

—

art. 9 ust. 5 ustawy z dnia 27 lipca 2001 r. o wprowadzeniu ustawy Prawo ochrony środowiska, ustawy o odpadach oraz o zmianie niektórych ustaw (Dz.U. z 2001 r., nr 100 poz. 1085 ze zm.)

| — | art. 281 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (tekst jednolity: Dz.U. z 2006 r., nr 129 poz. 902) |
| --- | --- |

—

art. 281 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (tekst jednolity: Dz.U. z 2006 r., nr 129 poz. 902)

| — | art. 67a § 1 pkt 2 i pkt 3 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (tekst jednolity Dz.U. z 2005r., nr 8 poz. 60 ze zm.) |
| --- | --- |

—

art. 67a § 1 pkt 2 i pkt 3 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (tekst jednolity Dz.U. z 2005r., nr 8 poz. 60 ze zm.)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté subjektu: Celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti: 145 171,66 PLN (sto čtyřicet pět tisíc sto sedmdesát jeden zlotý a šedesát šest grošů) – částka představuje hrubou výši podpory a byla vypočtena souladu s nařízením Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 sierpnia 2004 r. w sprawie szczegółowego sposobu obliczania wartości pomocy publicznej udzielanej w różnych formach (nařízení Rady ministrů ze dne 11. srpna 2004 o způsobech výpočtu výše veřejné podpory udělované v různých podobách) (polská sbírka zákonů č. 194, položka 1983). Podpora se poskytuje v podobě odpisu plateb za hospodářské využití prostředí a v podobě odkladu splatnosti výše uvedené platby.

Maximální míra podpory: 145 224,92 PLN (sto čtyřicet pět tisíc dvě stě dvacet čtyři zloté a devadesát dva grošů). Náklady způsobilé pro podporu: 290 449,85 PLN. Hrubá míra podpory činí 49,98 %

Datum použitelnosti: Po obdržení potvrzení ve formě oznámení včetně identifikačního čísla, kterým se dává na vědomí, že Evropská komise obdržela tyto souhrnné informace.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory:

| — | umoření plateb: září 2006 |
| --- | --- |

—

umoření plateb: září 2006

| — | odklad plateb: 1 rok |
| --- | --- |

—

odklad plateb: 1 rok

Cíl podpory: Investice, která je předmětem podpory, má za cíl zlepšit jakost skladovaných zemědělských produktů, konkrétně cibule a obilovin. (čl. 4 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (Úř. věst. L 1/1, 3.1.2004). Výše uvedeného cíle se má dosáhnout přeměnou a modernizací zemědělské budovy na sklad cibule a zemědělských produktů (čl. 4 odst. 4 písm. a) výše uvedeného nařízení).

Dotčená odvětví: Podpora se uděluje hospodářskému subjektu působícímu v odvětví rostlinné výroby.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Marszałek Województwa Wielkopolskiego |
| --- |
| Al. Niepodległości 18 |
| PL-61-713 Poznań |

Marszałek Województwa Wielkopolskiego

Al. Niepodległości 18

PL-61-713 Poznań

Webová stránka: www.umww.pl

Podpora číslo: XA 94/2006

Členský stát: Polská republika

Region: Celá země

Název režimu podpory: Podpora malým a středním podnikům, které žádají o registraci názvu produktu v souladu s nařízením Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality a nařízením Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin.

Právní základ: Ustawa z dnia 28 czerwca 2006 r. o zmianie ustawy o utworzeniu Agencji Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté subjektu: Výše celkových výdajů závisí na počtu žádostí o registraci přijatých na vnitrostátní úrovni a předložených Evropské komisi.

Maximální míra podpory: Podpora se poskytne do výše 100 % vynaložených prostředků, nepřesáhne však 10 000 PLN pro celé uskupení žádající o registraci.

Datum použitelnosti: Pro podporu jsou způsobilé žádosti o registraci, u nichž rozhodnutí o předložení Evropské komisi bylo přijato po dni vstupu v platnost novely zákona o vzniku Agentury pro restrukturalizaci a modernizaci zemědělství (Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa). Platbu lze provést po obdržení potvrzení ve formě oznámení včetně identifikačního čísla, kterým se dává na vědomí, že Evropská komise obdržela tyto souhrnné informace.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podpora není časově omezena a souvisí s počtem předložených žádostí a s ročním omezení rozpočtových prostředků na tuto činnost.

Cíl podpory: Podpora malým a středním podnikům, které žádají o registraci názvu produktu v souladu s nařízením Rady (ES) č. 509/2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality a nařízením Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin se zakládá na financování výdajů vynaložených na přípravu údajů potřebných pro žádost o registraci. Cílem podpory je podpořit ochranu, registraci a produkci vysoce kvalitních potravin – článek 13 nařízení Komise (ES) č. 1/2004.

Dotčená odvětví: Režim se týká všech pododvětví. Členy uskupení podávajících žádost o registraci mohou být subjekty, které působí v produkci, zpracování i uvádění na trh.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa |
| --- |
| Al. Jana Pawła II 70 |
| PL-00-175 Warszawa |

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

Al. Jana Pawła II 70

PL-00-175 Warszawa

Webová stránka: www.armir.gov.pl

Příjemci podpory: Uskupení výrobců, kteří splňují definici malého a středního podniku podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.

Způsobilé náklady: Náklady způsobilé pro podporu zahrnují výdaje vynaložené na přípravu údajů potřebných pro žádost o registraci, pokud jde o tradici, historii a původ produktu, souvislost produktu s regionem a přípravu důkazů o původu, údaje týkající se popisu, produkce a označování produktu.

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/33

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 296/08)

| Datum přijetí rozhodnutí | 7. 6. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 118/06 |
| Členský stát | Lotyšsko |
| Název | Platjoslas komunikācijas tīklu attīstība lauku apvidos |
| Právní základ | Latvijas Attīstības plāns (Vienotais programmdokuments) 1. mērķa programma 2004.–2006. gadam |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Regionální rozvoj, Rozvoj odvětví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 5 729 540 LVL |
| Míra podpory | 35 % |
| Délka trvání programu | 31. prosinec 2008 |
| Hospodářská odvětví | Pošty a telekomunikace |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Satiksmes Ministrija, Gogola iela 3, Riga, LV-1743 |

Datum přijetí rozhodnutí

7. 6. 2006

Podpora č.

N 118/06

Členský stát

Lotyšsko

Název

Platjoslas komunikācijas tīklu attīstība lauku apvidos

Právní základ

Latvijas Attīstības plāns (Vienotais programmdokuments) 1. mērķa programma 2004.–2006. gadam

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Regionální rozvoj, Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 5 729 540 LVL

Míra podpory

35 %

Délka trvání programu

31. prosinec 2008

Hospodářská odvětví

Pošty a telekomunikace

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Satiksmes Ministrija, Gogola iela 3, Riga, LV-1743

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 4. 7. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 201/06 |
| Členský stát | Řecko |
| Název | Ανάπτυξη ευρυζωνικής πρόσβασης σε υποεξυπηρετούμενες περιοχές |
| Právní základ | νόμος 2860/2000 («Διαχείριση, παρακολούθηση και έλεγχος του Κοινοτικού Πλαισίου Στήριξης» για την εφαρμογή καθεστώτων κρατικών ενισχύσεων που χρηματοδοτούνται από το ΚΠΣ 2000-2006) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Regionální rozvoj, Rozvoj odvětví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 160 000 000 EUR |
| Míra podpory | 50 % |
| Délka trvání programu | 31. prosinec 2008 |
| Hospodářská odvětví | Pošty a telekomunikace |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε |

Datum přijetí rozhodnutí

4. 7. 2006

Podpora č.

N 201/06

Členský stát

Řecko

Název

Ανάπτυξη ευρυζωνικής πρόσβασης σε υποεξυπηρετούμενες περιοχές

Právní základ

νόμος 2860/2000 («Διαχείριση, παρακολούθηση και έλεγχος του Κοινοτικού Πλαισίου Στήριξης» για την εφαρμογή καθεστώτων κρατικών ενισχύσεων που χρηματοδοτούνται από το ΚΠΣ 2000-2006)

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Regionální rozvoj, Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 160 000 000 EUR

Míra podpory

50 %

Délka trvání programu

31. prosinec 2008

Hospodářská odvětví

Pošty a telekomunikace

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 13. 9. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 264/06 |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Toscana |
| Název | Banda larga nelle aree rurali della Toscana |
| Právní základ | D. Lgs. n. 259 del 1o agosto 2003, D. Lgs n. 82 del 7 marzo 2005, L.R. 1/2004, decisione della G.R. del 9 gennaio 2006 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Rozvoj odvětví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 20 mil. EUR |
| Míra podpory | 80 % |
| Délka trvání programu | 31. prosinec 2010 |
| Hospodářská odvětví | Pošty a telekomunikace |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Regione Toscana |

Datum přijetí rozhodnutí

13. 9. 2006

Podpora č.

N 264/06

Členský stát

Itálie

Region

Toscana

Název

Banda larga nelle aree rurali della Toscana

Právní základ

D. Lgs. n. 259 del 1o agosto 2003, D. Lgs n. 82 del 7 marzo 2005, L.R. 1/2004, decisione della G.R. del 9 gennaio 2006

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Rozvoj odvětví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 20 mil. EUR

Míra podpory

80 %

Délka trvání programu

31. prosinec 2010

Hospodářská odvětví

Pošty a telekomunikace

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Toscana

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 9. 11. 2005 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 436/05 |
| Členský stát | Španělsko |
| Název | Ayuda a Mauritania (Construcción naval) |
| Právní základ | Disposición adicional vigésima segunda: Fondo de Ayuda al Desarrollo, de la Ley 62/2003, de 30 de diciembre, de medidas fiscales, administrativas y del orden social (BOE 31.12.2003, núm. 313, pags. 46970/46972) |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Rozvojová spolupráce |
| Forma podpory | Půjčka za zvýhodněných podmínek |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory: 50,1 % [...] (1) mil. EUR |
| Délka trvání programu | 20 let |
| Hospodářská odvětví | Stavba lodí |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |

Datum přijetí rozhodnutí

9. 11. 2005

Podpora č.

N 436/05

Členský stát

Španělsko

Název

Ayuda a Mauritania (Construcción naval)

Právní základ

Disposición adicional vigésima segunda: Fondo de Ayuda al Desarrollo, de la Ley 62/2003, de 30 de diciembre, de medidas fiscales, administrativas y del orden social (BOE 31.12.2003, núm. 313, pags. 46970/46972)

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Rozvojová spolupráce

Forma podpory

Půjčka za zvýhodněných podmínek

Rozpočet

Celková částka plánované podpory: 50,1 % [...] (1) mil. EUR

Délka trvání programu

20 let

Hospodářská odvětví

Stavba lodí

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 14. 9. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 443/06 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | Regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES |
| Název | Régimen de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de zonas minera en 2006 |
| Právní základ | Proyecto de orden del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el año 2006 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Regionální rozvoj |
| Forma podpory | Daňová úleva |
| Rozpočet | 130 000 000  EUR |
| Míra podpory | 10 % — 50 % |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2006 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Instituto para la Reestructuración de la Minería del carbón y el Desarrollo Alternativo de las Comarcas Mineras |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana 160, 7o |
| E-28071 Madrid |

Datum přijetí rozhodnutí

14. 9. 2006

Podpora č.

N 443/06

Členský stát

Španělsko

Region

Regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy o ES

Název

Régimen de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de zonas minera en 2006

Právní základ

Proyecto de orden del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el año 2006

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Regionální rozvoj

Forma podpory

Daňová úleva

Rozpočet

130 000 000  EUR

Míra podpory

10 % — 50 %

Délka trvání programu

31. 12. 2006

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Instituto para la Reestructuración de la Minería del carbón y el Desarrollo Alternativo de las Comarcas Mineras

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana 160, 7o

E-28071 Madrid

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum přijetí rozhodnutí | 24. 10. 2006 |
| --- | --- |
| Podpora č. | N 586/06 |
| Členský stát | Polsko |
| Název | Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A. |
| Právní základ | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dziennik Ustaw z 2002 r. nr 171, poz. 1397 ze zmianami) |
| Druh opatření | Jednotlivá podpora |
| Cíl | Podpora na záchranu |
| Forma podpory | Půjčka |
| Rozpočet | 5 000 000 PLN = 1 254 842,11 EUR |
| Doba trvání | Jednorázově |
| Hospodářská odvětví | Doprava |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Agencja Rozwoju Przemyslu S.A. |
| Ul. Domaniewska 41 |
| PL-02-672 Warszawa |

Datum přijetí rozhodnutí

24. 10. 2006

Podpora č.

N 586/06

Členský stát

Polsko

Název

Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A.

Právní základ

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dziennik Ustaw z 2002 r. nr 171, poz. 1397 ze zmianami)

Druh opatření

Jednotlivá podpora

Cíl

Podpora na záchranu

Forma podpory

Půjčka

Rozpočet

5 000 000 PLN = 1 254 842,11 EUR

Doba trvání

Jednorázově

Hospodářská odvětví

Doprava

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Agencja Rozwoju Przemyslu S.A.

Ul. Domaniewska 41

PL-02-672 Warszawa

Další informace

Plán restrukturalizace či likvidace nebo doklad, že půjčka byla splacena, bude zaslán do 6 měsíců od schválení podpory

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

(1)  Důvěrné informace

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/36

---

Závazné informace o sazebním zařazení zboží

(2006/C 296/09)

Seznam celních orgánů určených členskými státy k přijímání žádostí nebo k vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží, přijatý v souladu s čl. 6 odst. 5 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (1), ve znění nařízení (ES) č. 402/2006 (2).

| Členský stát | Celní orgán |
| --- | --- |
| BELGIE | Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží |
| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy – Gebouw A – 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| B-1030 Brussel |

Členský stát

Celní orgán

BELGIE

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy – Gebouw A – 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

B-1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A – 8ième étage |
| 33, Avenue Albert II |
| B-1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A – 8ième étage

33, Avenue Albert II

B-1030 Bruxelles

ČESKÁ REPUBLIKA

Celní orgány určené k vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

Celní orgány určené k přijímání žádostí o vydání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Oddělení závazných informací |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Oddělení závazných informací

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

DÁNSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

Všechny regionální celní a daňové orgány

ESTONSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| EE-15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Narva mnt 9j

EE-15176 Tallinn

FINSKO

Celní orgány určené k vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Tullihallitus – Tariffiyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2, PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |

Tullihallitus – Tariffiyksikkö

Erottajankatu 2, PL 512

FIN-00101 Helsinki

| Tullstyrelsen Tariffenhet |
| --- |
| Skillnadsgatan 2, PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |

Tullstyrelsen Tariffenhet

Skillnadsgatan 2, PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Celní orgány určené k přijímání žádostí o vydání závazných informací o sazebním zařazení zboží

Ústřední celní orgán a všechny celní úřady

FRANCIE

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4, |
| --- |
| 8 rue de la Tour des Dames |
| F-75436 Paris Cédex 09 |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4,

8 rue de la Tour des Dames

F-75436 Paris Cédex 09

IRSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |
| Ireland |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

Ireland

ITÁLIE

Celní orgány určené k vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Agenzia delle Dogane |
| --- |
| Ufficio Applicazione Tributi |
| Via Mario Carucci, 71 |
| I-00143 Roma |

Agenzia delle Dogane

Ufficio Applicazione Tributi

Via Mario Carucci, 71

I-00143 Roma

Celní orgány určené k přijímání žádostí o vydání závazných informací o sazebním zařazení zboží

Všechny celní úřady

KYPR

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| CY-1440 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

CY-1440 Λευκωσία

LITVA

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25, |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25,

LT-01105 Vilnius

LOTYŠSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Galvenā muitas pārvalde |
| 11.novembra krastmala 17 |
| LV-1841 Rīga |

Valsts ieņēmumu dienests

Galvenā muitas pārvalde

11.novembra krastmala 17

LV-1841 Rīga

LUCEMBURSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| L-1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

L-1016 Luxembourg

MAĎARSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Vám- és Pénzügyőrség |
| --- |
| Vegyvizsgáló Intézete |
| H-1163 Budapest |
| Hősök fasora 20-24 |

Vám- és Pénzügyőrség

Vegyvizsgáló Intézete

H-1163 Budapest

Hősök fasora 20-24

MALTA

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs House |
| CMR 02 |
| MT-Valletta |

Binding Tariff Information Unit

Customs House

CMR 02

MT-Valletta

NĚMECKO

Celní orgány určené k vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Oberfinanzdirektion Cottbus |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin |
| Grellstraße 18-24 |
| D-10409 Berlin |

Oberfinanzdirektion Cottbus

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin

Grellstraße 18-24

D-10409 Berlin

pro zboží kapitol 10, 11, 20, 22, 23, jakož i kapitol 86 až 92 a 94 až 97 celní nomenklatury

| Oberfinanzdirektion Hamburg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Baumacker 3 |
| D-22523 Hamburg |

Oberfinanzdirektion Hamburg

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Baumacker 3

D-22523 Hamburg

pro zboží kapitol 2, 3, 5, 9, 12 až 16, 18, 24 a 27, čísel 3505 a 3506, jakož i kapitol 38 až 40, 45 a 46 celní nomenklatury

| Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main |
| Gutleutstraße 185 |
| D-60327 Frankfurt am Main |

Oberfinanzdirektion Koblenz

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main

Gutleutstraße 185

D-60327 Frankfurt am Main

pro zboží kapitol 25, 32, 34 až 37 (s výjimkou čísel 3505 a 3506), 41 až 43 a 50 až 70 celní nomenklatury

| Oberfinanzdirektion Köln |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Merianstraße 110 |
| D-50765 Köln |

Oberfinanzdirektion Köln

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Merianstraße 110

D-50765 Köln

pro zboží kapitol 17, 26, 28 až 31, 33, 47 až 49, 71 až 83 a 93 celní nomenklatury

| Oberfinanzdirektion Nürnberg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München |
| Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben |

Oberfinanzdirektion Nürnberg

Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München

Lilienthalstraße 3, 85570 Markt Schwaben

pro zboží kapitol 1, 4, 7, 8, 19, 21 celní nomenklatury

Sophienstraße 6, 80333 München,

pro zboží kapitol 6, 44, 84 a 85 celní nomenklatury

Celní orgány určené k přijímání žádostí o vydání závazných informací o sazebním zařazení zboží

Všechny celní úřady

NIZOZEMSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid, |
| --- |
| t.a.v. team Expertise Waarde en Tarief, |
| Postbus 50966 |
| 3007 BJ Rotterdam |
| Nederland |

Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid,

t.a.v. team Expertise Waarde en Tarief,

Postbus 50966

3007 BJ Rotterdam

Nederland

POLSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| Ul. Modlińska 4 |
| PL-03-216 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

Ul. Modlińska 4

PL-03-216 Warszawa

PORTUGALSKO

Celní orgány určené k vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua da Alfandega, n.o 5 |
| P-1149-006 Lisboa |

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua da Alfandega, n.o 5

P-1149-006 Lisboa

Celní orgány určené k přijímání žádostí o vydání závazných informací o sazebním zařazení zboží

Všechny celní úřady

RAKOUSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| --- |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| A-1030 Wien |

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

A-1030 Wien

ŘECKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων και Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική ( 17 ) |
| Τμήμα Α ( Δασμολογικό ) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40 |
| GR-Τ.Κ 105 58 Αθηνα |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων και Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική ( 17 )

Τμήμα Α ( Δασμολογικό )

Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40

GR-Τ.Κ 105 58 Αθηνα

SLOVENSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Colný úrad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colných tarif |
| Miletičova 42 |
| SK-824 59 Bratislava |

Colný úrad Bratislava

Oddelenie colných tarif

Miletičova 42

SK-824 59 Bratislava

SLOVINSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Republika Slovenija |
| --- |
| Ministrstvo za finance |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni Carinski Urad |
| Šmartinska 55 |
| SLO-1523 Ljubljana |

Republika Slovenija

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni Carinski Urad

Šmartinska 55

SLO-1523 Ljubljana

ŠPANĚLSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| E-28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

E-28071 Madrid

ŠVÉDSKO

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| S-112 98 Stockholm |

Tullverket

Box 12854

S-112 98 Stockholm

VELKÁ BRITÁNIE

Celní orgány určené k přijímání žádostí a vydávání závazných informací o sazebním zařazení zboží

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Frontiers, Duty Liability Team |
| 2nd Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |
| United Kingdom |

HM Revenue and Customs

Frontiers, Duty Liability Team

2nd Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

United Kingdom

---

(1)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 35 – 39.

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/40

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/396/EHS ze dne 29. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se spotřebičů plynných paliv

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

(2006/C 296/10)

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Průtokové ohřívače vody s atmosférickými hořáky na plynná paliva pro ohřev užitkové (pitné) vody | — | |
| EN 26:1997/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (18. 7. 2001) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-1: Všeobecné požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30. 9. 1999) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (29. 2. 2004) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 12. 2005) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-2: Bezpečnost – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí | — | |
| CEN | EN 30-1-3:2003
  Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-3: Bezpečnost – Spotřebiče se sklokeramickou varnou deskou | — | |
| EN 30-1-3:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-4: Bezpečnost – Spotřebiče s hořákem nebo více hořáky s automatikou | — | |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-1: Hospodárné využití energie – Všeobecně | — | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (10. 12. 2004) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (11. 11. 2005) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-2: Hospodárné využití energie – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí | — | |
| CEN | EN 88:1991
  Regulátory tlaku pro spotřebiče plynných paliv se vstupním přetlakem do 200 mbar | — | |
| EN 88:1991/A1:1996 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (17. 7. 1997) |
| CEN | EN 89:1999
  Zásobníkové ohřívače vody na plynná paliva k přípravě teplé pitné (užitkové) vody | — | |
| EN 89:1999/A1:1999 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (17. 10. 2000) |
| EN 89:1999/A2:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (18. 7. 2001) |
| CEN | EN 125:1991
  Pojistky plamene pro spotřebiče plynných paliv – Termoelektrické pojistky plamene | — | |
| EN 125:1991/A1:1996 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (17. 7. 1997) |
| CEN | EN 126:2004
  Vícefunkční řídicí přístroje spotřebičů na plynná paliva | EN 126:1995 | Datum ukončení platnosti
  (10. 12. 2004) |
| CEN | EN 161:2001
  Samočinné uzavírací ventily pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv | EN 161:1991 | Datum ukončení platnosti
  (31. 5. 2002) |
| CEN | EN 203-1:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost | EN 203-1:1992 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-1: Zvláštní požadavky – Otevřené hořáky a hořáky pro nádoby WOK | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Spotřebiče na plynná paliva pro provozy společného stravování – Část 2-2: Zvláštní požadavky – Pečicí trouby | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-3: Zvláštní požadavky – Varné nádoby | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-4: Zvláštní požadavky – Smažiče | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-6: Zvláštní požadavky – Ohřívače vody pro nápoje | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-8: Zvláštní požadavky – Pečicí a smažicí pánve | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-9: Zvláštní požadavky – Varné desky, ohřívací desky a plotnové opékače | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Spotřebiče na plynná paliva pro provozy společného stravování – Část 2-11: Zvláštní požadavky – Varné nádoby na tepelnou úpravu těstovin | EN 203-2:1995 | 31. 12. 2008 |
| CEN | EN 257:1992
  Mechanické regulátory teploty pro spotřebiče plynných paliv | — | |
| EN 257:1992/A1:1996 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (17. 7. 1997) |
| CEN | EN 297:1994
  Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B11 a B11BS s atmosférickými hořáky a s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW | — | |
| EN 297:1994/A3:1996 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (24. 2. 1998) |
| EN 297:1994/A5:1998 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 12. 1998) |
| EN 297:1994/A2:1996 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (29. 10. 2002) |
| EN 297:1994/A6:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (23. 12. 2003) |
| EN 297:1994/A4:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (11. 6. 2005) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Automatiky hořáků a spotřebičů plynných paliv s ventilátorem a bez ventilátoru | EN 298:1993 | Datum ukončení platnosti
  (30. 9. 2006) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Kotle pro ústřední vytápění – Část 3: Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Sestava kotlového tělesa a hořáku s ventilátorem | — | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (11. 6. 2005) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 377:1993
  Maziva pro aplikace v přístrojích a zařízeních používajících hořlavé plyny kromě těch, které jsou určeny pro použití v průmyslové výrobě | — | |
| EN 377:1993/A1:1996 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (11. 6. 2005) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (18. 7. 2001) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 10. 2002) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Hospodárné využívání energie | — | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (18. 7. 2001) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (9. 9. 2003) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Hospodárné využívání energie | — | |
| CEN | EN 437:2003
  Zkušební plyny – Zkušební přetlaky – Kategorie spotřebičů | EN 437:1993 | Datum ukončení platnosti
  (23. 12. 2003) |
| CEN | EN 449:2002
  Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro domácnost bez připojení ke kouřovodu (včetně spotřebičů s difúzním katalytickým spalováním) | EN 449:1996 | Datum ukončení platnosti
  (2. 7. 2003) |
| CEN | EN 461:1999
  Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění do 10 kW, bez připojení ke kouřovodu, pro všeobecné použití vyjma domácností | — | |
| EN 461:1999/A1:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (10. 12. 2004) |
| CEN | EN 483:1999
  Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení C s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW | — | |
| EN 483:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Varné jednotky včetně varných jednotek s rožněm pro venkovní použití | — | |
| CEN | EN 497:1997
  Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Víceúčelové vařidlové hořáky pro venkovní použití | — | |
| CEN | EN 498:1997
  Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Rožně pro venkovní použití | — | |
| CEN | EN 509:1999
  Dekorační krby na plynná paliva pro tepelnou pohodu | — | |
| EN 509:1999/A1:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 12. 2003) |
| EN 509:1999/A2:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30. 6. 2005) |
| CEN | EN 521:2006
  Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Přenosné spotřebiče využívající tlaku par zkapalněných uhlovodíkových plynů | EN 521:1998 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2006) |
| CEN | EN 525:1997
  Ohřívače vzduchu na plynná paliva s přímým ohřevem a nucenou konvekcí o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů | — | |
| CEN | EN 549:1994
  Pryžové materiály pro těsnění a membrány pro spotřebiče plynných paliv a zařízení na plynná paliva | EN 291:1992
  EN 279:1991 | Datum ukončení platnosti
  (31. 12. 1995) |
| CEN | EN 613:2000
  Konvekční kamna na plynná paliva | — | |
| EN 613:2000/A1:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (23. 12. 2003) |
| CEN | EN 621:1998
  Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů | — | |
| EN 621:1998/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2002) |
| CEN | EN 624:2000
  Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Uzavřené vytápěcí zařízení na zkapalněné uhlovodíkové plyny pro zabudování do vozidel a lodí | — | |
| CEN | EN 625:1995
  Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kombinované kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW provozované za účelem přípravy teplé užitkové vody pro domácnost | — | |
| CEN | EN 656:1999
  Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B s jmenovitým tepelným příkonem nad 70 kW, nejvýše však 300 kW | — | |
| CEN | EN 676:2003
  Hořáky na plynná paliva s ventilátorem a s automatickým řízením | EN 676:1996 | Datum ukončení platnosti
  (8. 4. 2004) |
| CEN | EN 677:1998
  Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kondenzační kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW | — | |
| CEN | EN 732:1998
  Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Absorpční chladničky | — | |
| CEN | EN 751-1:1996
  Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 1: Anaerobní těsnicí prostředky | — | |
| CEN | EN 751-2:1996
  Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 2: Netvrdnoucí těsnicí prostředky | — | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 3: Nespékané pásky z PTFE | — | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Sestava D, požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2001) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 10. 2002) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Sestava E, požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2001) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 10. 2002) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 3: Sestava F, požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2001) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 10. 2002) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 4: Sestava H, požadavky na bezpečnost | — | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2001) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2002) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 10. 2002) |
| CEN | EN 778:1998
  Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů | — | |
| EN 778:1998/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2002) |
| CEN | EN 1020:1997
  Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů | — | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2002) |
| CEN | EN 1106:2001
  Ručně ovládané armatury pro spotřebiče na plynná paliva | — | |
| CEN | EN 1196:1998
  Ohřívače vzduchu na plynná paliva pro vytápění prostorů bytových a nebytových objektů – Doplňující požadavky na kondenzační ohřívače vzduchu | — | |
| CEN | EN 1266:2002
  Konvekční kamna na plynná paliva s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin | — | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (28. 2. 2006) |
| CEN | EN 1319:1998
  Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí a s hořáky s ventilátorem, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů | — | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (17. 10. 2000) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2002) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 1: Bezpečnost | — | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 2: Racionální využití energie | — | |
| CEN | EN 1596:1998
  Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Pojízdné a přenosné ohřívače vzduchu s přímým ohřevem a nucenou konvekcí pro vytápění nebytových prostorů | — | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (10. 12. 2004) |
| CEN | EN 1643:2000
  Soustava k hlídání těsnosti samočinných uzavíracích ventilů pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv | — | |
| CEN | EN 1854:2006
  Hlídače tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv | EN 1854:1997 | Datum ukončení platnosti
  (4. 11. 2006) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv – Část 1: Pneumatické provedení | — | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (23. 12. 2003) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Část 2: Elektronické provedení | — | |
| CEN | EN 12078:1998
  Nulové regulátory tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv | — | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost | — | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie | — | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 1: Bezpečnost | — | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 2: Hospodárné využití energie | — | |
| CEN | EN 12669:2000
  Ohřívače na plynná paliva s ventilátorem a s přímým ohřevem vzduchu pro vytápění skleníků a přídavné vytápění nebytových prostorů | — | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost | — | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie | — | |
| CEN | EN 12864:2001
  Nízkotlaké, nepřestavitelné regulátory tlaku, s největším výstupním přetlakem do 200 mbar včetně, s průtokem do 4 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními | — | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (10. 12. 2004) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (28. 2. 2006) |
| CEN | EN 13278:2003
  Kamna na plynná paliva s otevřenou spalovací komorou | — | |
| CEN | EN 13611:2000
  Bezpečnostní a řídicí přístroje pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Všeobecné požadavky | — | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30. 6. 2005) |
| CEN | EN 13785:2005
  Regulátory tlaku s průtokem do 100 kg/h včetně, s výstupním přetlakem do 4 bar včetně vyjma regulátorů, které jsou předmětem EN 12864, pro butan, propan nebo jejich směsi, a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními | — | |
| CEN | EN 13786:2004
  Automatické přepínací ventily s největším výstupním přetlakem do 4 bar včetně, s průtokem do 100 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními | — | |
| CEN | EN 13836:2006
  Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Kotle provedení B o jmenovitém tepelném příkonu větším než 300 kW, nejvýše však 1 000 kW | — | |
| CEN | EN 14543:2005
  Specifikace pro spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro venkovní použití – Sálavá topidla bez odtahu spalin pro venkovní prostředí nebo pro dostatečně větrané prostory | — | |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

Poznámka 1

CEN

EN 26:1997

Průtokové ohřívače vody s atmosférickými hořáky na plynná paliva pro ohřev užitkové (pitné) vody

—

EN 26:1997/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(18. 7. 2001)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-1: Všeobecné požadavky na bezpečnost

—

EN 30-1-1:1998/A1:1999

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30. 9. 1999)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(29. 2. 2004)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 12. 2005)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-2: Bezpečnost – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí

—

CEN

EN 30-1-3:2003

Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-3: Bezpečnost – Spotřebiče se sklokeramickou varnou deskou

—

EN 30-1-3:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-4:2002

Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-4: Bezpečnost – Spotřebiče s hořákem nebo více hořáky s automatikou

—

CEN

EN 30-2-1:1998

Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-1: Hospodárné využití energie – Všeobecně

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(10. 12. 2004)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(11. 11. 2005)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-2: Hospodárné využití energie – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí

—

CEN

EN 88:1991

Regulátory tlaku pro spotřebiče plynných paliv se vstupním přetlakem do 200 mbar

—

EN 88:1991/A1:1996

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(17. 7. 1997)

CEN

EN 89:1999

Zásobníkové ohřívače vody na plynná paliva k přípravě teplé pitné (užitkové) vody

—

EN 89:1999/A1:1999

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(17. 10. 2000)

EN 89:1999/A2:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(18. 7. 2001)

CEN

EN 125:1991

Pojistky plamene pro spotřebiče plynných paliv – Termoelektrické pojistky plamene

—

EN 125:1991/A1:1996

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(17. 7. 1997)

CEN

EN 126:2004

Vícefunkční řídicí přístroje spotřebičů na plynná paliva

EN 126:1995

Datum ukončení platnosti

(10. 12. 2004)

CEN

EN 161:2001

Samočinné uzavírací ventily pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv

EN 161:1991

Datum ukončení platnosti

(31. 5. 2002)

CEN

EN 203-1:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost

EN 203-1:1992

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-1:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-1: Zvláštní požadavky – Otevřené hořáky a hořáky pro nádoby WOK

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-2:2006

Spotřebiče na plynná paliva pro provozy společného stravování – Část 2-2: Zvláštní požadavky – Pečicí trouby

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-3:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-3: Zvláštní požadavky – Varné nádoby

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-4:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-4: Zvláštní požadavky – Smažiče

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-6:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-6: Zvláštní požadavky – Ohřívače vody pro nápoje

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-8:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-8: Zvláštní požadavky – Pečicí a smažicí pánve

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-9:2005

Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-9: Zvláštní požadavky – Varné desky, ohřívací desky a plotnové opékače

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 203-2-11:2006

Spotřebiče na plynná paliva pro provozy společného stravování – Část 2-11: Zvláštní požadavky – Varné nádoby na tepelnou úpravu těstovin

EN 203-2:1995

31. 12. 2008

CEN

EN 257:1992

Mechanické regulátory teploty pro spotřebiče plynných paliv

—

EN 257:1992/A1:1996

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(17. 7. 1997)

CEN

EN 297:1994

Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B11 a B11BS s atmosférickými hořáky a s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW

—

EN 297:1994/A3:1996

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(24. 2. 1998)

EN 297:1994/A5:1998

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 12. 1998)

EN 297:1994/A2:1996

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(29. 10. 2002)

EN 297:1994/A6:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(23. 12. 2003)

EN 297:1994/A4:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(11. 6. 2005)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Automatiky hořáků a spotřebičů plynných paliv s ventilátorem a bez ventilátoru

EN 298:1993

Datum ukončení platnosti

(30. 9. 2006)

CEN

EN 303-3:1998

Kotle pro ústřední vytápění – Část 3: Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Sestava kotlového tělesa a hořáku s ventilátorem

—

EN 303-3:1998/A2:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(11. 6. 2005)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 377:1993

Maziva pro aplikace v přístrojích a zařízeních používajících hořlavé plyny kromě těch, které jsou určeny pro použití v průmyslové výrobě

—

EN 377:1993/A1:1996

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(11. 6. 2005)

CEN

EN 416-1:1999

Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost

—

EN 416-1:1999/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(18. 7. 2001)

EN 416-1:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 416-1:1999/A3:2002

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 10. 2002)

CEN

EN 416-2:2006

Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Hospodárné využívání energie

—

CEN

EN 419-1:1999

Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost

—

EN 419-1:1999/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(18. 7. 2001)

EN 419-1:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 419-1:1999/A3:2002

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(9. 9. 2003)

CEN

EN 419-2:2006

Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Hospodárné využívání energie

—

CEN

EN 437:2003

Zkušební plyny – Zkušební přetlaky – Kategorie spotřebičů

EN 437:1993

Datum ukončení platnosti

(23. 12. 2003)

CEN

EN 449:2002

Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro domácnost bez připojení ke kouřovodu (včetně spotřebičů s difúzním katalytickým spalováním)

EN 449:1996

Datum ukončení platnosti

(2. 7. 2003)

CEN

EN 461:1999

Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění do 10 kW, bez připojení ke kouřovodu, pro všeobecné použití vyjma domácností

—

EN 461:1999/A1:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(10. 12. 2004)

CEN

EN 483:1999

Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení C s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW

—

EN 483:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Varné jednotky včetně varných jednotek s rožněm pro venkovní použití

—

CEN

EN 497:1997

Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Víceúčelové vařidlové hořáky pro venkovní použití

—

CEN

EN 498:1997

Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Rožně pro venkovní použití

—

CEN

EN 509:1999

Dekorační krby na plynná paliva pro tepelnou pohodu

—

EN 509:1999/A1:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 12. 2003)

EN 509:1999/A2:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30. 6. 2005)

CEN

EN 521:2006

Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Přenosné spotřebiče využívající tlaku par zkapalněných uhlovodíkových plynů

EN 521:1998

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2006)

CEN

EN 525:1997

Ohřívače vzduchu na plynná paliva s přímým ohřevem a nucenou konvekcí o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů

—

CEN

EN 549:1994

Pryžové materiály pro těsnění a membrány pro spotřebiče plynných paliv a zařízení na plynná paliva

EN 291:1992

EN 279:1991

Datum ukončení platnosti

(31. 12. 1995)

CEN

EN 613:2000

Konvekční kamna na plynná paliva

—

EN 613:2000/A1:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(23. 12. 2003)

CEN

EN 621:1998

Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů

—

EN 621:1998/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2002)

CEN

EN 624:2000

Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Uzavřené vytápěcí zařízení na zkapalněné uhlovodíkové plyny pro zabudování do vozidel a lodí

—

CEN

EN 625:1995

Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kombinované kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW provozované za účelem přípravy teplé užitkové vody pro domácnost

—

CEN

EN 656:1999

Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B s jmenovitým tepelným příkonem nad 70 kW, nejvýše však 300 kW

—

CEN

EN 676:2003

Hořáky na plynná paliva s ventilátorem a s automatickým řízením

EN 676:1996

Datum ukončení platnosti

(8. 4. 2004)

CEN

EN 677:1998

Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kondenzační kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW

—

CEN

EN 732:1998

Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Absorpční chladničky

—

CEN

EN 751-1:1996

Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 1: Anaerobní těsnicí prostředky

—

CEN

EN 751-2:1996

Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 2: Netvrdnoucí těsnicí prostředky

—

CEN

EN 751-3:1996

Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 3: Nespékané pásky z PTFE

—

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Sestava D, požadavky na bezpečnost

—

EN 777-1:1999/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2001)

EN 777-1:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 777-1:1999/A3:2002

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 10. 2002)

CEN

EN 777-2:1999

Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Sestava E, požadavky na bezpečnost

—

EN 777-2:1999/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2001)

EN 777-2:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 777-2:1999/A3:2002

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 10. 2002)

CEN

EN 777-3:1999

Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 3: Sestava F, požadavky na bezpečnost

—

EN 777-3:1999/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2001)

EN 777-3:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 777-3:1999/A3:2002

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 10. 2002)

CEN

EN 777-4:1999

Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 4: Sestava H, požadavky na bezpečnost

—

EN 777-4:1999/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2001)

EN 777-4:1999/A2:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2002)

EN 777-4:1999/A3:2002

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 10. 2002)

CEN

EN 778:1998

Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů

—

EN 778:1998/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2002)

CEN

EN 1020:1997

Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů

—

EN 1020:1997/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2002)

CEN

EN 1106:2001

Ručně ovládané armatury pro spotřebiče na plynná paliva

—

CEN

EN 1196:1998

Ohřívače vzduchu na plynná paliva pro vytápění prostorů bytových a nebytových objektů – Doplňující požadavky na kondenzační ohřívače vzduchu

—

CEN

EN 1266:2002

Konvekční kamna na plynná paliva s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin

—

EN 1266:2002/A1:2005

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(28. 2. 2006)

CEN

EN 1319:1998

Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí a s hořáky s ventilátorem, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů

—

EN 1319:1998/A2:1999

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(17. 10. 2000)

EN 1319:1998/A1:2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2002)

CEN

EN 1458-1:1999

Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 1: Bezpečnost

—

CEN

EN 1458-2:1999

Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 2: Racionální využití energie

—

CEN

EN 1596:1998

Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Pojízdné a přenosné ohřívače vzduchu s přímým ohřevem a nucenou konvekcí pro vytápění nebytových prostorů

—

EN 1596:1998/A1:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(10. 12. 2004)

CEN

EN 1643:2000

Soustava k hlídání těsnosti samočinných uzavíracích ventilů pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv

—

CEN

EN 1854:2006

Hlídače tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv

EN 1854:1997

Datum ukončení platnosti

(4. 11. 2006)

CEN

EN 12067-1:1998

Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv – Část 1: Pneumatické provedení

—

EN 12067-1:1998/A1:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(23. 12. 2003)

CEN

EN 12067-2:2004

Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Část 2: Elektronické provedení

—

CEN

EN 12078:1998

Nulové regulátory tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv

—

CEN

EN 12244-1:1998

Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost

—

CEN

EN 12244-2:1998

Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie

—

CEN

EN 12309-1:1999

Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 1: Bezpečnost

—

CEN

EN 12309-2:2000

Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 2: Hospodárné využití energie

—

CEN

EN 12669:2000

Ohřívače na plynná paliva s ventilátorem a s přímým ohřevem vzduchu pro vytápění skleníků a přídavné vytápění nebytových prostorů

—

CEN

EN 12752-1:1999

Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost

—

CEN

EN 12752-2:1999

Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie

—

CEN

EN 12864:2001

Nízkotlaké, nepřestavitelné regulátory tlaku, s největším výstupním přetlakem do 200 mbar včetně, s průtokem do 4 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními

—

EN 12864:2001/A1:2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(10. 12. 2004)

EN 12864:2001/A2:2005

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(28. 2. 2006)

CEN

EN 13278:2003

Kamna na plynná paliva s otevřenou spalovací komorou

—

CEN

EN 13611:2000

Bezpečnostní a řídicí přístroje pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Všeobecné požadavky

—

EN 13611:2000/A1:2004

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30. 6. 2005)

CEN

EN 13785:2005

Regulátory tlaku s průtokem do 100 kg/h včetně, s výstupním přetlakem do 4 bar včetně vyjma regulátorů, které jsou předmětem EN 12864, pro butan, propan nebo jejich směsi, a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními

—

CEN

EN 13786:2004

Automatické přepínací ventily s největším výstupním přetlakem do 4 bar včetně, s průtokem do 100 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními

—

CEN

EN 13836:2006

Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Kotle provedení B o jmenovitém tepelném příkonu větším než 300 kW, nejvýše však 1 000 kW

—

CEN

EN 14543:2005

Specifikace pro spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro venkovní použití – Sálavá topidla bez odtahu spalin pro venkovní prostředí nebo pro dostatečně větrané prostory

—

| Pozn. 1 | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Pozn. 1

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

| Pozn. 3 | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 3

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/.

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 6.12.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 296/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 296/50

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4438 – Macquairie/Thames Water)

(Text s významem pro EHP)

(2006/C 296/11)

Dne 28. listopadu 2006 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32006M4438. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32006M4438. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://eur-lex.europa.eu)

---