# Úradný vestník C 51/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 51 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 506. marca 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 51

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 506. marca 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Návrhy právnych aktov |
| | Výbor regiónov |
| | 66. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. októbra 2006 |
| 2007/C 051/01 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii | 1 |
| 2007/C 051/02 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania | 7 |
| 2007/C 051/03 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Balík rozširovania 2005 2005/ELAR/001 a na tému Oznámenie Komisie: Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity | 16 |
| 2007/C 051/04 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku a Oznámenie Komisie – Akčný plán o biomase ako aj Oznámenie Komisie – Stratégia EÚ v oblasti biopalív | 23 |
| 2007/C 051/05 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o verejno-súkromných partnerstvách a právnych predpisoch Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania a koncesií | 27 |
| 2007/C 051/06 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Vytvorenie európskych územných dohôd návrh na preskúmanie tripartitných zmlúv a dohôd | 31 |
| 2007/C 051/07 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Situácia maloletých cudzincov bez sprievodu – úloha a návrhy miestnych a regionálnych orgánov | 35 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

66. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. októbra 2006

2007/C 051/01

Stanovisko Výboru regiónov na tému Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii

1

2007/C 051/02

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania

7

2007/C 051/03

Stanovisko Výboru regiónov na tému Balík rozširovania 2005 2005/ELAR/001 a na tému Oznámenie Komisie: Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity

16

2007/C 051/04

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku a Oznámenie Komisie – Akčný plán o biomase ako aj Oznámenie Komisie – Stratégia EÚ v oblasti biopalív

23

2007/C 051/05

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o verejno-súkromných partnerstvách a právnych predpisoch Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania a koncesií

27

2007/C 051/06

Stanovisko Výboru regiónov na tému Vytvorenie európskych územných dohôd návrh na preskúmanie tripartitných zmlúv a dohôd

31

2007/C 051/07

Stanovisko Výboru regiónov na tému Situácia maloletých cudzincov bez sprievodu – úloha a návrhy miestnych a regionálnych orgánov

35

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

66. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. októbra 2006

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii

(2007/C 51/01)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii, KOM(2006) 91, konečné znenie – 2006/0033 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 27. marca 2006 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 22. februára 2006 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie „Reštrukturalizácia a zamestnanosť – Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť– je úlohou Európskej únie“ (KOM(2005) 120, konečné znenie (CdR 148/2005 fin),

so zreteľom na svoje uznesenie na tému „Priority Výboru regiónov na rok 2006“ (CdR 275/2005 fin),

so zreteľom na návrh stanoviska prijatý 3. júla 2006 (CdR 137/2006 rev. 1), spravodajkyňa: Irene Oldfather, poslankyňa Škótskeho parlamentu (UK/SES)),

prijal na svojom 66. plenárnom zasadnutí 11. – 12. októbra 2006 (schôdza z 11. októbra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 1.1 | Je presvedčený, že základný sociálny charakter európskeho hospodárstva – dostatočné sociálne zabezpečenie v oblasti nezamestnanosti, dôchodkového systému a vyplácania iných sociálnych dávok a určitý stupeň bezpečnosti pracovných miest – by mal byť zachovaný, no zmodernizovaný na príslušnej európskej, národnej alebo regionálnej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity, aby bolo možné zabezpečiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a jeho schopnosť odolať demografickým tlakom v budúcnosti a zvládnuť výzvu, ktorú predstavuje globalizácia. |
| --- | --- |

1.1

Je presvedčený, že základný sociálny charakter európskeho hospodárstva – dostatočné sociálne zabezpečenie v oblasti nezamestnanosti, dôchodkového systému a vyplácania iných sociálnych dávok a určitý stupeň bezpečnosti pracovných miest – by mal byť zachovaný, no zmodernizovaný na príslušnej európskej, národnej alebo regionálnej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity, aby bolo možné zabezpečiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a jeho schopnosť odolať demografickým tlakom v budúcnosti a zvládnuť výzvu, ktorú predstavuje globalizácia.

| 1.2 | Víta návrh zriadiť Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), prostredníctvom ktorého by Spoločenstvo mohlo prejaviť solidaritu s pracovníkmi, ktorí pre zmeny v štruktúre svetového obchodu prišli o zamestnanie. Je presvedčený, že pomoc jednotlivým pracovníkom pri rekvalifikácii neznamená „dotovanie pracovného miesta“, ale zmierňuje ťarchu nezamestnanosti, ktorá dopadá na jednotlivca a štát, maximalizuje využívanie dôležitého hospodárskeho zdroja a podporuje lepšie povedomie o globalizácii a flexibilite trhu práce a ich akceptovanie. Uznáva, že v mnohých prípadoch je reštrukturalizácia v EÚ odozvou buď na technologické zmeny alebo zmeny spotrebiteľských preferencií, ktoré nijako nesúvisia so svetovým obchodom, v dôsledku čoho nevzniká nárok na pomoc z EGF. Návrh Komisie teda obmedzuje rozsah pôsobnosti EGF na prípady, kde je preukázateľná súvislosť medzi rušením pracovných miest a výraznými štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu. VR je presvedčený, že v súvislosti s využívaním prostriedkov zo štrukturálnych fondov by sa mali využívať existujúce nástroje, ktoré by sa zaoberali najmä rušením pracovných miest, vyplývajúcim z relokácií v rámci EÚ. VR sa taktiež domnieva, že zásada spolufinancovania by sa mala vzťahovať aj na EGF, aby sa v žiadostiach zabezpečila prítomnosť skutočnej motivácie na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.2

Víta návrh zriadiť Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), prostredníctvom ktorého by Spoločenstvo mohlo prejaviť solidaritu s pracovníkmi, ktorí pre zmeny v štruktúre svetového obchodu prišli o zamestnanie. Je presvedčený, že pomoc jednotlivým pracovníkom pri rekvalifikácii neznamená „dotovanie pracovného miesta“, ale zmierňuje ťarchu nezamestnanosti, ktorá dopadá na jednotlivca a štát, maximalizuje využívanie dôležitého hospodárskeho zdroja a podporuje lepšie povedomie o globalizácii a flexibilite trhu práce a ich akceptovanie. Uznáva, že v mnohých prípadoch je reštrukturalizácia v EÚ odozvou buď na technologické zmeny alebo zmeny spotrebiteľských preferencií, ktoré nijako nesúvisia so svetovým obchodom, v dôsledku čoho nevzniká nárok na pomoc z EGF. Návrh Komisie teda obmedzuje rozsah pôsobnosti EGF na prípady, kde je preukázateľná súvislosť medzi rušením pracovných miest a výraznými štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu. VR je presvedčený, že v súvislosti s využívaním prostriedkov zo štrukturálnych fondov by sa mali využívať existujúce nástroje, ktoré by sa zaoberali najmä rušením pracovných miest, vyplývajúcim z relokácií v rámci EÚ. VR sa taktiež domnieva, že zásada spolufinancovania by sa mala vzťahovať aj na EGF, aby sa v žiadostiach zabezpečila prítomnosť skutočnej motivácie na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

| 1.3 | Domnieva sa, že správne očakávanie, plánovanie a náležité investičné stratégie, vrátane investícií do ľudského kapitálu, predstavujú vhodné dlhodobé stratégie zamerané na naplnenie výzvy globalizácie, keďže ciele a finančný rámec EGF (ako boli stanovené na summite pod vedením britského predsedníctva Rady EÚ v decembri 2005) sa obmedzujú na negatívne dôsledky štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu prostredníctvom intervencií a posteriori. |
| --- | --- |

1.3

Domnieva sa, že správne očakávanie, plánovanie a náležité investičné stratégie, vrátane investícií do ľudského kapitálu, predstavujú vhodné dlhodobé stratégie zamerané na naplnenie výzvy globalizácie, keďže ciele a finančný rámec EGF (ako boli stanovené na summite pod vedením britského predsedníctva Rady EÚ v decembri 2005) sa obmedzujú na negatívne dôsledky štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu prostredníctvom intervencií a posteriori.

| 1.4 | Zdôrazňuje celkový pozitívny účinok globalizácie na rast a zamestnanosť v Spoločenstve, a preto podčiarkuje, že fond na zmiernenie negatívnych účinkov globalizácie by mal mať k dispozícii patričné zdroje. Výbor regiónov teda navrhuje, aby maximálna výška ročných výdavkov bola stanovená na 1 miliardu EUR, pokiaľ je to v súlade s ustanoveniami finančného výhľadu na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

1.4

Zdôrazňuje celkový pozitívny účinok globalizácie na rast a zamestnanosť v Spoločenstve, a preto podčiarkuje, že fond na zmiernenie negatívnych účinkov globalizácie by mal mať k dispozícii patričné zdroje. Výbor regiónov teda navrhuje, aby maximálna výška ročných výdavkov bola stanovená na 1 miliardu EUR, pokiaľ je to v súlade s ustanoveniami finančného výhľadu na roky 2007 – 2013.

| 1.5 | Zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány zohrávajú aktívnu úlohu pri riešení situácie po masovom prepúšťaní. Preto je presvedčený, že miestne a regionálne orgány by mali byť zapojené do procesu prideľovania prostriedkov z fondu. Avšak pripúšťa, že požadované schválenie členskými štátmi bude považované za tiché uznanie vážnosti situácie a bude zaväzovať členský štát, aby prevzal zodpovednosť za situáciu. EGF nesmie narúšať zodpovednosť členských štátov pri hľadaní spôsobov zvládania hospodárskej reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

1.5

Zdôrazňuje, že regionálne a miestne orgány zohrávajú aktívnu úlohu pri riešení situácie po masovom prepúšťaní. Preto je presvedčený, že miestne a regionálne orgány by mali byť zapojené do procesu prideľovania prostriedkov z fondu. Avšak pripúšťa, že požadované schválenie členskými štátmi bude považované za tiché uznanie vážnosti situácie a bude zaväzovať členský štát, aby prevzal zodpovednosť za situáciu. EGF nesmie narúšať zodpovednosť členských štátov pri hľadaní spôsobov zvládania hospodárskej reštrukturalizácie.

| 1.6 | Uznáva, že prekrývanie sa so štrukturálnymi fondmi nie je zamýšľané, možné ani žiadúce (vzhľadom na ťažkopádne a zdĺhavé postupy vypracovania programov a riadenia/kontroly) a že členské štáty budú musieť vo svojich žiadostiach dokázať, že jednotlivé finančné nástroje sa ani neprekrývajú, ani nedopĺňajú. Uznáva, že zámerom EGF nie je prispieť k celkovému rozvoju regiónu, ale riešiť otázku hromadného prepúšťania v konkrétnom podniku, a zároveň chápe, že takého udalosti sa môžu výraznejšie odraziť na prosperite daného regiónu prostredníctvom reťazového účinku na dodávateľov, ktorí ako celok môžu mať rozhodujúci vplyv na regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

1.6

Uznáva, že prekrývanie sa so štrukturálnymi fondmi nie je zamýšľané, možné ani žiadúce (vzhľadom na ťažkopádne a zdĺhavé postupy vypracovania programov a riadenia/kontroly) a že členské štáty budú musieť vo svojich žiadostiach dokázať, že jednotlivé finančné nástroje sa ani neprekrývajú, ani nedopĺňajú. Uznáva, že zámerom EGF nie je prispieť k celkovému rozvoju regiónu, ale riešiť otázku hromadného prepúšťania v konkrétnom podniku, a zároveň chápe, že takého udalosti sa môžu výraznejšie odraziť na prosperite daného regiónu prostredníctvom reťazového účinku na dodávateľov, ktorí ako celok môžu mať rozhodujúci vplyv na regionálny rozvoj.

| 1.7 | Uznáva, že na rozdiel od štrukturálnych fondov sa prostriedky z EGF nebudú prideľovať podľa princípu „primeraného podielu“ na základe relatívnej úrovne rozvoja, ale sústredia sa na miesta, kde skutočne dochádza k prepúšťaniu. |
| --- | --- |

1.7

Uznáva, že na rozdiel od štrukturálnych fondov sa prostriedky z EGF nebudú prideľovať podľa princípu „primeraného podielu“ na základe relatívnej úrovne rozvoja, ale sústredia sa na miesta, kde skutočne dochádza k prepúšťaniu.

| 1.8 | Uznáva, že hoci konečnými príjemcami sú jednotliví pracovníci, činnosti EGF (napr. zriaďovanie poradenských centier) sa nebude realizovať prostredníctvom zapájania jednotlivých pracovníkov, ale prostredníctvom miestnych/regionálnych/národných orgánov alebo spoločností. |
| --- | --- |

1.8

Uznáva, že hoci konečnými príjemcami sú jednotliví pracovníci, činnosti EGF (napr. zriaďovanie poradenských centier) sa nebude realizovať prostredníctvom zapájania jednotlivých pracovníkov, ale prostredníctvom miestnych/regionálnych/národných orgánov alebo spoločností.

| 1.9 | Pripomína vyhlásenie Komisie, že EGF „musí byť nástrojom pre rýchly nebyrokratický zásah“. Preto vyjadruje poľutovanie, že navrhované rozhodovacie postupy, ktoré vyžadujú, aby každú intervenciu v rámci EGF schvaľoval rozpočtový orgán (Rada a EP) osobitne a v sériách, bránia rýchlej reakcii, ktorá je morálne a fakticky potrebná. |
| --- | --- |

1.9

Pripomína vyhlásenie Komisie, že EGF „musí byť nástrojom pre rýchly nebyrokratický zásah“. Preto vyjadruje poľutovanie, že navrhované rozhodovacie postupy, ktoré vyžadujú, aby každú intervenciu v rámci EGF schvaľoval rozpočtový orgán (Rada a EP) osobitne a v sériách, bránia rýchlej reakcii, ktorá je morálne a fakticky potrebná.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) | Na operáciu financovanú v rámci tohto nariadenia by sa nemala poskytnúť finančná pomoc z iných finančných nástrojov Spoločenstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(5)

Na operáciu financovanú v rámci tohto nariadenia by sa nemala poskytnúť finančná pomoc z iných finančných nástrojov Spoločenstva.

| (6) | Na operáciu financovanú v rámci tohto nariadenia by sa nemala
  mohla poskytnúť doplnková finančná pomoc z iných finančných nástrojov Spoločenstva. |
| --- | --- |

(6)

Na operáciu financovanú v rámci tohto nariadenia by sa nemala
  mohla poskytnúť doplnková finančná pomoc z iných finančných nástrojov Spoločenstva.

Zdôvodnenie

| — | Štrukturálne fondy poskytujú mechanizmom na národnej úrovni prostriedky na spolufinancovanie, čo členským štátom umožňuje podniknúť kroky v prípade hromadného prepúšťania. Avšak tieto mechanizmy nemajú vždy podobu krátkodobých alebo dlhodobých opatrení. V súlade s uvedeným by mali byť umožnené opatrenia financované v rámci EGF ako doplnok pomoci poskytnutej v rámci iných finančných nástrojov Spoločenstva v krátkodobom horizonte. |
| --- | --- |

—

Štrukturálne fondy poskytujú mechanizmom na národnej úrovni prostriedky na spolufinancovanie, čo členským štátom umožňuje podniknúť kroky v prípade hromadného prepúšťania. Avšak tieto mechanizmy nemajú vždy podobu krátkodobých alebo dlhodobých opatrení. V súlade s uvedeným by mali byť umožnené opatrenia financované v rámci EGF ako doplnok pomoci poskytnutej v rámci iných finančných nástrojov Spoločenstva v krátkodobom horizonte.

| — | Okrem toho pôvodné znenie 5. odôvodnenia sa zdá byť v rozpore s článkom 5, odsekom 2, písmenom d), kde sa uvádza, že žiadosť o príspevok z EGF „obsahuje tieto informácie: d) Špecifické činnosti, ktoré sa majú financovať, a rozpis odhadovaných nákladov, vrátane ich komplementárnosti s činnosťami financovanými v rámci štrukturálnych fondov“. |
| --- | --- |

—

Okrem toho pôvodné znenie 5. odôvodnenia sa zdá byť v rozpore s článkom 5, odsekom 2, písmenom d), kde sa uvádza, že žiadosť o príspevok z EGF „obsahuje tieto informácie: d) Špecifické činnosti, ktoré sa majú financovať, a rozpis odhadovaných nákladov, vrátane ich komplementárnosti s činnosťami financovanými v rámci štrukturálnych fondov“.

Odporúčanie 2

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6) | Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť len na žiadosť príslušného členského štátu. Komisia by mala zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(6)

Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť len na žiadosť príslušného členského štátu. Komisia by mala zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi.

| (6) | Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť len na žiadosť príslušného členského štátu, ktorý koná po konzultácii s dotknutými miestnymi a/alebo regionálnymi orgánmi v súlade s vnútorný
  mi ústavnými opatreniami daného členského štátu. Komisia by mala zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi, avšak celkové geografické rozmiestnenie prostriedkov pridelených z fondu sa nebude zohľadňovať. |
| --- | --- |

(6)

Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť len na žiadosť príslušného členského štátu, ktorý koná po konzultácii s dotknutými miestnymi a/alebo regionálnymi orgánmi v súlade s vnútorný
  mi ústavnými opatreniami daného členského štátu. Komisia by mala zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi, avšak celkové geografické rozmiestnenie prostriedkov pridelených z fondu sa nebude zohľadňovať.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány, ako aj členské štáty zohrávajú aktívnu úlohu pri zmierňovaní negatívnych dôsledkov globalizácie. Keďže nariadenie pri zvažovaní oprávnenosti čerpania prostriedkov z EGF posudzuje dôsledky pre regióny, miestne a regionálne orgány by mali byť, v súlade so zásadou subsidiarity, zapojené do procesu prideľovania prostriedkov z EGF.

Pomoc by sa mala prideľovať podľa potreby, ktorú určujú kritériá oprávnenosti. Komisia by mala odolať tlakom zo strany členských štátov, žiadajúcich „primeraný podiel“.

Odporúčanie 3

Článok 2

Intervenčné kritériá

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finančný príspevok z EGF sa poskytuje v prípade, že veľké štrukturálne zmeny v usporiadaní svetového obchodu vedú k závažnému narušeniu ekonomiky, najmä k značnému nárastu dovozu do EÚ alebo k postupnému znižovaniu podielu EÚ na trhu v danom sektore, či k premiestneniu do tretích krajín, s týmito dôsledkami:






  (a) | najmenej 1 000 prepustených pracovníkov v jednom podniku, vrátane pracovníkov prepustených u jeho dodávateľov alebo u nadväzujúcich výrobcov, v regióne, v ktorom je nezamestnanosť meraná na úrovni NUTS III vyššia ako v EÚ alebo ako národný priemer,
  alebo |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Finančný príspevok z EGF sa poskytuje v prípade, že veľké štrukturálne zmeny v usporiadaní svetového obchodu vedú k závažnému narušeniu ekonomiky, najmä k značnému nárastu dovozu do EÚ alebo k postupnému znižovaniu podielu EÚ na trhu v danom sektore, či k premiestneniu do tretích krajín, s týmito dôsledkami:

(a)

najmenej 1 000 prepustených pracovníkov v jednom podniku, vrátane pracovníkov prepustených u jeho dodávateľov alebo u nadväzujúcich výrobcov, v regióne, v ktorom je nezamestnanosť meraná na úrovni NUTS III vyššia ako v EÚ alebo ako národný priemer,

alebo

| (b) | najmenej 1 000 prepustených pracovníkov v období šiestich mesiacov v jednom podniku alebo vo viacerých podnikoch v jednom sektore, merané na úrovni NACE 2, čo predstavuje najmenej 1 % zamestnanosti v regióne meranej na úrovni NUTS II. |
| --- | --- |

(b)

najmenej 1 000 prepustených pracovníkov v období šiestich mesiacov v jednom podniku alebo vo viacerých podnikoch v jednom sektore, merané na úrovni NACE 2, čo predstavuje najmenej 1 % zamestnanosti v regióne meranej na úrovni NUTS II.

Finančný príspevok z EGF sa poskytuje v prípade, že veľké štrukturálne zmeny v usporiadaní svetového obchodu vedú k závažnému narušeniu ekonomiky, najmä k značnému nárastu dovozu do EÚ alebo k postupnému znižovaniu podielu EÚ na trhu v danom sektore, či k premiestneniu do tretích krajín, s týmito dôsledkami:

| (a) | najmenej 1 000
  500 prepustených pracovníkov v jednom podniku, vrátane pracovníkov prepustených u jeho dodávateľov alebo u nadväzujúcich výrobcov, v regióne, v ktorom je nezamestnanosť meraná na úrovni NUTS III vyššia ako v EÚ alebo ako národný priemer,
  alebo |
| --- | --- |

(a)

najmenej 1 000
  500 prepustených pracovníkov v jednom podniku, vrátane pracovníkov prepustených u jeho dodávateľov alebo u nadväzujúcich výrobcov, v regióne, v ktorom je nezamestnanosť meraná na úrovni NUTS III vyššia ako v EÚ alebo ako národný priemer,

alebo

| (b) | najmenej 1 000
  500 prepustených pracovníkov v období dvanástich
  šiestich mesiacov v jednom podniku alebo vo viacerých podnikoch v jednom sektore, merané na úrovni NACE 2, čo predstavuje najmenej 1 % zamestnanosti v regióne alebo kde regionálna zamestnanosť meraná
  meranej na úrovni NUTS II klesla za rovnaké obdobie najmenej o 10 %. |
| --- | --- |

(b)

najmenej 1 000
  500 prepustených pracovníkov v období dvanástich
  šiestich mesiacov v jednom podniku alebo vo viacerých podnikoch v jednom sektore, merané na úrovni NACE 2, čo predstavuje najmenej 1 % zamestnanosti v regióne alebo kde regionálna zamestnanosť meraná
  meranej na úrovni NUTS II klesla za rovnaké obdobie najmenej o 10 %.

| (c) | pri nesplnení kvantitatívnych kritérií uvedených v bodoch a) a b) môže Komisia za výnimočných a riadne odôvodnených okolností zvážiť požiadavku členského štátu na poskytnutie príspevku z EGF. |
| --- | --- |

(c)

pri nesplnení kvantitatívnych kritérií uvedených v bodoch a) a b) môže Komisia za výnimočných a riadne odôvodnených okolností zvážiť požiadavku členského štátu na poskytnutie príspevku z EGF.

Zdôvodnenie

Je potrebné zmeniť kritériá, aby sa dosiahla vyššia pružnosť pri predkladaní žiadostí o poskytnutie prostriedkov z fondu. Taktiež je veľmi dôležité, aby bola v nariadení zahrnutá ochranná doložka obsahujúca politické kritérium na posúdenie spôsobilosti žiadateľov o príspevok z fondu.

Odporúčanie 4

Článok 5 ods. 1

Žiadosti

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty predkladajú Komisii žiadosť o príspevok z EGF
  ... | 1.   Členské štáty, po konzultácii s relevantnými miestnymi a/alebo regionálnymi orgánmi a sociálnymi partnermi, predkladajú Komisii žiadosť o príspevok z EGF
  ... |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty predkladajú Komisii žiadosť o príspevok z EGF

...

1.   Členské štáty, po konzultácii s relevantnými miestnymi a/alebo regionálnymi orgánmi a sociálnymi partnermi, predkladajú Komisii žiadosť o príspevok z EGF

...

Zdôvodnenie

Miestne a regionálne orgány a obce spadajúce pod ich právomoc budú postihnuté dôsledkami relokácií a zatvárania podnikov, a mali by byť zapojené do navrhovania nápravných stratégií. Z tohto dôvodu by mali byť zapojené do procesu podávania žiadostí, a to nielen kvôli zabezpečeniu komplementárnosti medzi jednotlivými krokmi prijatými na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni.

Odporúčanie 5

Článok 5 ods. 6

Žiadosti

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6.   Komisia zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi. | 6.   Komisia zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi, avšak celkové geografické rozmiestnenie prostriedkov pridelených z fondu sa nebude zohľadňovať. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

6.   Komisia zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi.

6.   Komisia zabezpečuje rovnaké zaobchádzanie so žiadosťami predloženými členskými štátmi, avšak celkové geografické rozmiestnenie prostriedkov pridelených z fondu sa nebude zohľadňovať.

Zdôvodnenie

Pomoc by sa mala prideľovať podľa potreby, ktorú určujú kritériá oprávnenosti. Komisia by mala odolať tlakom zo strany členských štátov, žiadajúcich „primeraný podiel“.

Odporúčanie 6

Článok 6

Komplementárnosť, dodržiavanie predpisov a koordinácia

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Členský štát zabezpečuje, aby sa na špecifické činnosti, na ktoré sa poskytuje príspevok z EGF, neposkytovala pomoc aj z iných finančných nástrojov Spoločenstva. | 5.   Členský štát zabezpečuje, aby sa na špecifické činnosti, na ktoré sa poskytuje príspevok z EGF, neposkytovala
  mohla poskytovať pomoc aj z iných finančných nástrojov Spoločenstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

5.   Členský štát zabezpečuje, aby sa na špecifické činnosti, na ktoré sa poskytuje príspevok z EGF, neposkytovala pomoc aj z iných finančných nástrojov Spoločenstva.

5.   Členský štát zabezpečuje, aby sa na špecifické činnosti, na ktoré sa poskytuje príspevok z EGF, neposkytovala
  mohla poskytovať pomoc aj z iných finančných nástrojov Spoločenstva.

Zdôvodnenie

V článku 15 ods. 1 návrhu Komisie sa vyslovene uvádza možnosť „dopĺňania sa“ s finančnými nástrojmi Spoločenstva (t. j. štrukturálnymi fondmi a ESF), ktoré sa môžu využívať v prípade hromadného prepúšťania.

Odporúčanie 7

Článok 12

Rozpočtový postup

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Ak Komisia príde k záveru, že by sa finančný príspevok z EGF mal poskytnúť, predkladá rozpočtovému orgánu návrh na schválenie rozpočtových prostriedkov, ktoré zodpovedajú sume stanovenej v súlade s článkom 10.
  ...
  2.   Rozpočtovému orgánu predkladá Komisia návrhy v sériách.
  ...
  3.   Hneď ako dá rozpočtový orgán rozpočtové prostriedky k dispozícii, prijíma Komisia rozhodnutie o finančnom príspevku. | 1.   Ak Komisia príde k záveru, že by sa finančný príspevok z EGF mal poskytnúť, predkladá rozpočtovému orgánu návrh na schválenie rozpočtových prostriedkov
  schváli rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú sume stanovenej v súlade s článkom 10.
  ...
  2.   Rozpočtovému orgánu predkladá Komisia návrhy v sériách.
  Komisia informuje rozpočtový orgán.

  ...
  3.   Hneď ako dá rozpočtový orgán rozpočtové prostriedky k dispozícii, prijíma Komisia príjme rozhodnutie o finančnom príspevku. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Ak Komisia príde k záveru, že by sa finančný príspevok z EGF mal poskytnúť, predkladá rozpočtovému orgánu návrh na schválenie rozpočtových prostriedkov, ktoré zodpovedajú sume stanovenej v súlade s článkom 10.

...

2.   Rozpočtovému orgánu predkladá Komisia návrhy v sériách.

...

3.   Hneď ako dá rozpočtový orgán rozpočtové prostriedky k dispozícii, prijíma Komisia rozhodnutie o finančnom príspevku.

1.   Ak Komisia príde k záveru, že by sa finančný príspevok z EGF mal poskytnúť, predkladá rozpočtovému orgánu návrh na schválenie rozpočtových prostriedkov
  schváli rozpočtové prostriedky, ktoré zodpovedajú sume stanovenej v súlade s článkom 10.

...

2.   Rozpočtovému orgánu predkladá Komisia návrhy v sériách.
  Komisia informuje rozpočtový orgán.

...

3.   Hneď ako dá rozpočtový orgán rozpočtové prostriedky k dispozícii, prijíma Komisia príjme rozhodnutie o finančnom príspevku.

Zdôvodnenie

Potreba žiadať o schválenie každej žiadosti ako Európsky parlament, tak aj Radu bude viesť k prieťahom v konaní, ktorého cieľom je poskytnúť okamžitú, krátkodobú podporu. Zámer zhromažďovať žiadosti až dovtedy, kým by mohli byť predložené v sérii, tieto prieťahy ešte predĺži. Komisia by mala byť oprávnená prijímať rozhodnutia samostatne a informovať rozpočtový orgán o rozdeľovaní prostriedkov z fondu.

Odporúčanie 8

Článok 16 ods. 2

Výročná správa

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Správa bude doručená sociálnym partnerom na účely informovania. | 2.   Správa bude doručená sociálnym partnerom, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a  Výboru regiónov na účely informovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Správa bude doručená sociálnym partnerom na účely informovania.

2.   Správa bude doručená sociálnym partnerom, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a  Výboru regiónov na účely informovania.

Zdôvodnenie

Činnosť fondu, ktorý sa priamo týka miestnych a regionálnych orgánov, je predmetom záujmu aj Výboru regiónov. Je potrebné zachovať postup rozsiahlych konzultácií, ako aj transparentnosť vo vzťahu k európskym inštitúciám a sociálnym partnerom, ktorí prispejú k úspešnosti projektu.

Odporúčanie 9

Článok 17 ods. 2

Hodnotenie

| Text predložený Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Výsledky hodnotenia budú doručené rozpočtovému orgánu a sociálnym partnerom na účely informovania. | 2.   Výsledky hodnotenia budú doručené rozpočtovému orgánu
  Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a sociálnym partnerom na účely informovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Výsledky hodnotenia budú doručené rozpočtovému orgánu a sociálnym partnerom na účely informovania.

2.   Výsledky hodnotenia budú doručené rozpočtovému orgánu
  Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a sociálnym partnerom na účely informovania.

Zdôvodnenie

Výkonnosť fondu, ktorá sa priamo týka miestnych a regionálnych orgánov, je následne otázkou záujmu VR. V tomto odvetví sú dôležité rozsiahle konzultácie a transparentnosť voči európskym inštitúciám a sociálnym partnerom zainteresovaným na úspešnosti tohto projektu.

Odporúčanie 10

Rozpočet

Suma výdavkov z fondu predstavuje v súčasných cenách 500 miliónov
  1 miliardu EUR ročne, pokiaľ je to v súlade s ustanoveniami finančného výhľadu na roky 2007 – 2013.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na odhadovaný počet pracovníkov každoročne postihnutých dôsledkami relokácií súvisiacich so zmenami v štruktúre svetového obchodu je nepravdepodobné, že by bola plánovaná výška rozpočtu dostatočná. Dvojnásobok maximálnej výšky výdavkov sa zdá byť opodstatneným a nachádza sa pod hranicou bežných nevyčerpaných prostriedkov z rozpočtu Spoločenstva.

V Bruseli 11. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/7

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania“

(2007/C 51/02)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania“, KOM(2005) 646, konečné znenie 2005/0260 (COD);

so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 7. februára 2006 požiadať ho v súlade s článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o vypracovanie stanoviska na túto tému;

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu zo 16. februára 2006 poveriť komisiu pre kultúru, vzdelávanie a výskum vypracovaním stanoviska na túto tému;

so zreteľom na smernicu Rady 89/552/EHS z 3. októbra 1989 o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania, zmenenej a doplnenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 97/36/ES z 30. júna 1997;

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o budúcnosti európskej regulačnej politiky v audiovizuálnej oblasti (1) (CdR 67/2004 fin) (2);

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Štvrtá správa Komisie o uplatňovaní smernice 89/552/EHS o televízii bez hraníc“ (3) (CdR 90/2003 fin) (4);

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o „Televízii bez hraníc“ (2003/2033(INI));

so zreteľom na piatu správu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní smernice 89/552/EHS o televízii bez hraníc, KOM(2006) 49, konečné znenie;

so zreteľom na siedme oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uplatňovaní článku 4 a 5 smernice 89/552/EHS „Televízia bez hraníc“ – v znení smernice 97/36/ES, na obdobie rokov 2003 – 2004, KOM(2006) 459, konečné znenie;

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o preskúmaní interoperability služieb digitálnej interaktívnej televízie podľa oznámenia Komisie KOM(2004) 541 z 30. júla 2004, KOM(2006) 37, konečné znenie;

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému Regulácia a trhy európskych elektronických komunikácií 2005 (11. správa), KOM(2006) 68, konečné znenie;

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 106/2006 rev. 2), ktorý schválila 20. júna 2006 komisia pre kultúru, vzdelávanie a výskum (spravodajca pán LAMBERTZ, predseda vlády nemeckej komunity Belgicka (BE/PSE));

keďže:

| 1) | Od vydania smernice o televíznom vysielaní v roku 1989 a jej zmeny v roku 1997 technologický vývoj napreduje. Najmä z dôvodu digitalizácie a konvergencie médií je nutné upraviť platný právny rámec. V budúcnosti bude možné šíriť digitalizovaný komunikačný obsah rôznymi prenosovými cestami a tým poskytnúť príjemcom s ľubovoľným koncovým zariadením rozsiahlu ponuku informácií a zábavy. |
| --- | --- |

1)

Od vydania smernice o televíznom vysielaní v roku 1989 a jej zmeny v roku 1997 technologický vývoj napreduje. Najmä z dôvodu digitalizácie a konvergencie médií je nutné upraviť platný právny rámec. V budúcnosti bude možné šíriť digitalizovaný komunikačný obsah rôznymi prenosovými cestami a tým poskytnúť príjemcom s ľubovoľným koncovým zariadením rozsiahlu ponuku informácií a zábavy.

| 2) | Tomuto vývoju sa právo musí prispôsobiť už aj preto, aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže medzi klasickými službami televízneho vysielania a inými mediálnymi službami. Výbor regiónov a Európsky parlament opakovane podporili prispôsobenie súčasnej smernice o televíznom vysielaní štrukturálnym zmenám a technologickému rozvoju a požadovali zavedenie základných pravidiel pre všetky mediálne služby. |
| --- | --- |

2)

Tomuto vývoju sa právo musí prispôsobiť už aj preto, aby sa zabránilo narušeniu hospodárskej súťaže medzi klasickými službami televízneho vysielania a inými mediálnymi službami. Výbor regiónov a Európsky parlament opakovane podporili prispôsobenie súčasnej smernice o televíznom vysielaní štrukturálnym zmenám a technologickému rozvoju a požadovali zavedenie základných pravidiel pre všetky mediálne služby.

| 3) | Z dôvodu hlavného významu, ktorý majú audiovizuálne médiá pre zachovanie kultúrnej rozmanitosti a rozvoj pluralistickej spoločnosti v Európe, musí byť európsky právny rámec upravený tak, aby bol umožnený a podporovaný ich ďalší pozitívny vývoj. Médiá sú celkovo veľmi dôležité pre zachovanie regionálnej a miestnej kultúrnej rozmanitosti a identity. Existencia regionálnych a miestnych médií tiež prispieva k šíreniu zodpovedajúceho obsahu a často aj jazykov menšín. |
| --- | --- |

3)

Z dôvodu hlavného významu, ktorý majú audiovizuálne médiá pre zachovanie kultúrnej rozmanitosti a rozvoj pluralistickej spoločnosti v Európe, musí byť európsky právny rámec upravený tak, aby bol umožnený a podporovaný ich ďalší pozitívny vývoj. Médiá sú celkovo veľmi dôležité pre zachovanie regionálnej a miestnej kultúrnej rozmanitosti a identity. Existencia regionálnych a miestnych médií tiež prispieva k šíreniu zodpovedajúceho obsahu a často aj jazykov menšín.

| 4) | Rôzne elektronické ponuky, s ktorými sú používatelia mnohorakým spôsobom ustavične konfrontovaní, viedli k zmenenému vnímaniu komerčnej komunikácie. Preto by bolo namieste prispôsobiť kvantitatívne obmedzenie reklamy v zmene smernice tak, aby bolo primerané a aktuálne. Určité kvalitatívne obmedzenia však musia zaručiť, že bude zachovaná redakčná a programová nezávislosť audiovizuálnych mediálnych služieb, ktorá je pre demokratický rozhodovací proces na národnej a regionálnej úrovni nevyhnutná. Pritom je potrebné dostatočne zohľadniť aj záujmy ochrany mládeže a spotrebiteľa. |
| --- | --- |

4)

Rôzne elektronické ponuky, s ktorými sú používatelia mnohorakým spôsobom ustavične konfrontovaní, viedli k zmenenému vnímaniu komerčnej komunikácie. Preto by bolo namieste prispôsobiť kvantitatívne obmedzenie reklamy v zmene smernice tak, aby bolo primerané a aktuálne. Určité kvalitatívne obmedzenia však musia zaručiť, že bude zachovaná redakčná a programová nezávislosť audiovizuálnych mediálnych služieb, ktorá je pre demokratický rozhodovací proces na národnej a regionálnej úrovni nevyhnutná. Pritom je potrebné dostatočne zohľadniť aj záujmy ochrany mládeže a spotrebiteľa.

schválil nasledujúce stanovisko na svojom 66. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo dňa 11. a 12. októbra 2006 (schôdza z 11. októbra):

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

v súvislosti s rozsahom pôsobnosti smernice

| 1.1 | víta rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice. S ohľadom na rastúcu konvergenciu je vhodné stanoviť pre všetky mediálne služby určité minimálne normy v oblasti ochrany neplnoletých osôb, ochrany ľudskej dôstojnosti pri podporovaní európskych a nezávislých diel a poskytnúť im právo na krátke spravodajstvo k udalostiam verejného významu; |
| --- | --- |

1.1

víta rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice. S ohľadom na rastúcu konvergenciu je vhodné stanoviť pre všetky mediálne služby určité minimálne normy v oblasti ochrany neplnoletých osôb, ochrany ľudskej dôstojnosti pri podporovaní európskych a nezávislých diel a poskytnúť im právo na krátke spravodajstvo k udalostiam verejného významu;

| 1.2 | zastáva však názor, že návrh Komisie v tomto ohľade nie je dostačujúci a považuje za nutné z dôvodu technickej konvergencie, ktorá má stále viac za následok aj obsahovú konvergenciu, intenzívnejšie pretvoriť smernicu o televíznom vysielaní na smernicu neutrálnu z hľadiska platformy, ktorá by zahrnula všetky druhy elektronicky šíreného obsahu, v ktorom sa používajú pohyblivé obrazy; |
| --- | --- |

1.2

zastáva však názor, že návrh Komisie v tomto ohľade nie je dostačujúci a považuje za nutné z dôvodu technickej konvergencie, ktorá má stále viac za následok aj obsahovú konvergenciu, intenzívnejšie pretvoriť smernicu o televíznom vysielaní na smernicu neutrálnu z hľadiska platformy, ktorá by zahrnula všetky druhy elektronicky šíreného obsahu, v ktorom sa používajú pohyblivé obrazy;

| 1.3 | sa vyslovuje za to, aby mediálne služby, ktoré okrem zvuku alebo textu používajú aj pohyblivé obrazy, podliehali minimálnym normám v oblasti ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a nie iba skôr čisto predpisom hospodárskeho práva ako napr. smernici o elektronickom obchodnom styku; |
| --- | --- |

1.3

sa vyslovuje za to, aby mediálne služby, ktoré okrem zvuku alebo textu používajú aj pohyblivé obrazy, podliehali minimálnym normám v oblasti ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a nie iba skôr čisto predpisom hospodárskeho práva ako napr. smernici o elektronickom obchodnom styku;

v súvislosti s odstupňovanou úpravou

| 1.4 | považuje odstupňovanú úpravu rozlišujúcu medzi lineárnymi a nelineárnymi audiovizuálnymi mediálnymi službami, ktorú schválila Komisia, z hľadiska prístupnosti výberu a ovládania pre používateľa za primeranú a súhlasí s tým, aby všetky audiovizuálne mediálne služby podliehali určitým základným štandardom; |
| --- | --- |

1.4

považuje odstupňovanú úpravu rozlišujúcu medzi lineárnymi a nelineárnymi audiovizuálnymi mediálnymi službami, ktorú schválila Komisia, z hľadiska prístupnosti výberu a ovládania pre používateľa za primeranú a súhlasí s tým, aby všetky audiovizuálne mediálne služby podliehali určitým základným štandardom;

v súvislosti so zásadou vysielajúceho štátu

| 1.5 | víta, že sa Komisia pridŕža zásady vysielajúceho štátu, požaduje však efektívnejšie možnosti konania pre prijímajúci členský štát v prípade, keď poskytovateľ mediálnych služieb zameriava svoju činnosť výhradne alebo prevažne na územie iného členského štátu mimo vysielajúceho členského štátu; |
| --- | --- |

1.5

víta, že sa Komisia pridŕža zásady vysielajúceho štátu, požaduje však efektívnejšie možnosti konania pre prijímajúci členský štát v prípade, keď poskytovateľ mediálnych služieb zameriava svoju činnosť výhradne alebo prevažne na územie iného členského štátu mimo vysielajúceho členského štátu;

v súvislosti s mechanizmami samoregulácie

| 1.6 | víta, že sa Komisia hlási k zavedeniu mechanizmov samoregulácie a vyzýva členské štáty, aby podporili zodpovedajúce predpisy; |
| --- | --- |

1.6

víta, že sa Komisia hlási k zavedeniu mechanizmov samoregulácie a vyzýva členské štáty, aby podporili zodpovedajúce predpisy;

| 1.7 | odporúča však pri tejto úprave ostať už z kompetenčných dôvodov. S ohľadom na kultúrnu rozmanitosť a subsidiaritu je potrebné upustiť od predpisov o obsahu pre mechanizmy samoregulácie v členských štátoch a regiónoch; |
| --- | --- |

1.7

odporúča však pri tejto úprave ostať už z kompetenčných dôvodov. S ohľadom na kultúrnu rozmanitosť a subsidiaritu je potrebné upustiť od predpisov o obsahu pre mechanizmy samoregulácie v členských štátoch a regiónoch;

v súvislosti s právom na krátke spravodajstvo

| 1.8 | podporuje, aby na zabezpečenie medzinárodného informačného toku a neobmedzeného prístupu k informáciám bolo v budúcnosti ustanovené právo na krátke spravodajstvo. Toto významne prispieva k názorovej rôznorodosti a k medzinárodným informáciám o významných udalostiach z iných regiónov; Okrem toho sa tým uskutoční ďalšie prispôsobenie regulačných oblastí súvisiacich s televíznym vysielaním príslušnej dohode Rady Európy; |
| --- | --- |

1.8

podporuje, aby na zabezpečenie medzinárodného informačného toku a neobmedzeného prístupu k informáciám bolo v budúcnosti ustanovené právo na krátke spravodajstvo. Toto významne prispieva k názorovej rôznorodosti a k medzinárodným informáciám o významných udalostiach z iných regiónov; Okrem toho sa tým uskutoční ďalšie prispôsobenie regulačných oblastí súvisiacich s televíznym vysielaním príslušnej dohode Rady Európy;

| 1.9 | opäť sa vyjadruje za to, aby právo na krátke spravodajstvo bolo obzvlášť zaručené aj poskytovateľom vysielajúcim v jazykoch menšín; |
| --- | --- |

1.9

opäť sa vyjadruje za to, aby právo na krátke spravodajstvo bolo obzvlášť zaručené aj poskytovateľom vysielajúcim v jazykoch menšín;

v súvislosti s podporou európskej a nezávislej produkcie

| 1.10 | výslovne víta zachovanie systému kvót na podporu európskej produkcie, pretože významne prispievajú k zachovaniu a rozvoju regionálnej identity, žiada však prísnejšie a jednotnejšie uplatňovanie tohto systému; |
| --- | --- |

1.10

výslovne víta zachovanie systému kvót na podporu európskej produkcie, pretože významne prispievajú k zachovaniu a rozvoju regionálnej identity, žiada však prísnejšie a jednotnejšie uplatňovanie tohto systému;

| 1.11 | považuje za nutné, aby členské štáty primeranými prostriedkami a tam, kde je to možné zabezpečili, aby poskytovatelia nelineárnych mediálnych služieb spadajúci pod ich právomoc podporovali výrobu európskych a nezávislých diel a prístup k nim; |
| --- | --- |

1.11

považuje za nutné, aby členské štáty primeranými prostriedkami a tam, kde je to možné zabezpečili, aby poskytovatelia nelineárnych mediálnych služieb spadajúci pod ich právomoc podporovali výrobu európskych a nezávislých diel a prístup k nim;

v súvislosti s ustanoveniami o reklame

| 1.12 | zastáva názor, že uvoľnenia pri umiestňovaní produktov, ktoré návrh smernice prvýkrát povolil, zachádzajú priďaleko a to so sebou prináša viditeľne značné nebezpečenstvo pre redakčnú nezávislosť, i keď to článok 3h ods. 1 písm. a) návrhu chce vylúčiť; |
| --- | --- |

1.12

zastáva názor, že uvoľnenia pri umiestňovaní produktov, ktoré návrh smernice prvýkrát povolil, zachádzajú priďaleko a to so sebou prináša viditeľne značné nebezpečenstvo pre redakčnú nezávislosť, i keď to článok 3h ods. 1 písm. a) návrhu chce vylúčiť;

| 1.13 | zastáva názor, že ustanovenia článku 11 o oddeľovaní jednotlivých reklamných blokov časovým intervalom a článku 18 o obmedzení reklamy v rámci každej hodiny už nie sú primerané a preto navrhuje kvantitatívne ustanovenia o reklame pre poskytovateľov lineárnych služieb viac liberalizovať; |
| --- | --- |

1.13

zastáva názor, že ustanovenia článku 11 o oddeľovaní jednotlivých reklamných blokov časovým intervalom a článku 18 o obmedzení reklamy v rámci každej hodiny už nie sú primerané a preto navrhuje kvantitatívne ustanovenia o reklame pre poskytovateľov lineárnych služieb viac liberalizovať;

| 1.14 | považuje ale za nutné, aby sa pri prípadnom vyškrtnutí ustanovení v záujme ochrany neplnoletých osôb a spotrebiteľov zaviedol zákaz prerušovania detských programov a spravodajstva reklamou; |
| --- | --- |

1.14

považuje ale za nutné, aby sa pri prípadnom vyškrtnutí ustanovení v záujme ochrany neplnoletých osôb a spotrebiteľov zaviedol zákaz prerušovania detských programov a spravodajstva reklamou;

| 1.15 | odporúča zmeniť ustanovenie, podľa ktorého samostatné reklamné šoty musia zostať výnimkou tak, aby bolo možné sa od neho z vecných dôvodov odchýliť. |
| --- | --- |

1.15

odporúča zmeniť ustanovenie, podľa ktorého samostatné reklamné šoty musia zostať výnimkou tak, aby bolo možné sa od neho z vecných dôvodov odchýliť.

v súvislosti s nezávislosťou vnútroštátnych regulačných orgánov

| 1.16 | podporuje navrhovanú nezávislosť vnútroštátnych regulačných orgánov, zastáva však názor, že musí zostať záležitosťou členských štátov a prípadne regiónov s legislatívnou právomocou, ako si vytvoria dohľad nad médiami, najmä vtedy, ak je ich vnútorná organizácia verejnoprávneho rozhlasu pluralistická. |
| --- | --- |

1.16

podporuje navrhovanú nezávislosť vnútroštátnych regulačných orgánov, zastáva však názor, že musí zostať záležitosťou členských štátov a prípadne regiónov s legislatívnou právomocou, ako si vytvoria dohľad nad médiami, najmä vtedy, ak je ich vnútorná organizácia verejnoprávneho rozhlasu pluralistická.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Bod 2, nové znenie čl. 1, písmeno a)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (2) | Článok 1 sa nahrádza takto:
  „Článok 1
  Na účely tejto smernice:






  a) | ‚audiovizuálna mediálna služba’ znamená službu, ako sa definuje v článkoch 49 a 50 zmluvy, ktorej hlavným účelom je poskytovanie pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať širokú verejnosť elektronickými komunikačnými sieťami v zmysle článku 2(a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES,“ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(2)

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Na účely tejto smernice:

a)

‚audiovizuálna mediálna služba’ znamená službu, ako sa definuje v článkoch 49 a 50 zmluvy, ktorej hlavným účelom je poskytovanie pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať širokú verejnosť elektronickými komunikačnými sieťami v zmysle článku 2(a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES,“

| (2) | Článok 1 sa nahrádza takto:
  „Článok 1
  Na účely tejto smernice:






  a) | ‚audiovizuálna mediálna služba’ znamená službu, ako sa definuje v článkoch 49 a 50 zmluvy, ktorej hlavným účelom je tiež poskytovanie pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať širokú verejnosť elektronickými komunikačnými sieťami v zmysle článku 2(a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES, vrátane sprievodného teletextu. Nezahŕňa výherné súťaže s vkladmi predstavujúcimi peňažné hodnoty pri h
  azardných hrách, vrátane lotérií a stávok.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Na účely tejto smernice:

a)

‚audiovizuálna mediálna služba’ znamená službu, ako sa definuje v článkoch 49 a 50 zmluvy, ktorej hlavným účelom je tiež poskytovanie pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku s cieľom informovať, zabávať alebo vzdelávať širokú verejnosť elektronickými komunikačnými sieťami v zmysle článku 2(a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES, vrátane sprievodného teletextu. Nezahŕňa výherné súťaže s vkladmi predstavujúcimi peňažné hodnoty pri h
  azardných hrách, vrátane lotérií a stávok.“

Zdôvodnenie

Práve z dôvodu technickej konvergencie, ktorá má stále viac za následok aj obsahovú konvergenciu, nevedie k cieľu zahŕňať iba také audiovizuálne mediálne služby, ktorých hlavným účelom je šíriť pohybujúce sa obrazy so zvukom alebo bez neho. Vzhľadom na nenarušovanie hospodárskej súťaže je skôr vhodné podrobiť všetky mediálne služby, ktoré využívajú aj pohybujúce sa obrazy, minimálnym normám podľa čl. 3d – 3h. Za to hovorí aj skutočnosť, že hranice medzi mediálnymi službami, ktorých hlavným účelom je ponuka pohybujúcich sa obrazov so zvukom alebo bez zvuku a mediálnymi službami, ktoré ako vedľajší účel používajú aj pohybujúce sa obrazy so zvukom alebo bez zvuku (napr. elektronická tlač alebo Internetom šírený rozhlas) stále viac splývajú. Tiež sa nedá zdôvodniť, prečo mediálne služby, ktoré okrem pohybujúcich sa obrazov stavajú hlavne na zvuku alebo texte, nepodliehajú minimálnym štandardom kvality v oblasti ochrany neplnoletých osôb a ľudskej dôstojnosti a mali by podliehať iba skôr čisto ekonomicko-právnym predpisom ako napr. smernici o elektronickom obchodnom styku.

Smernica by mala zahŕňať aj sprievodný teletext audiovizuálnych mediálnych služieb. Teletext je už zahrnutý v platnej smernici, preto by sa sprievodný teletext mal v článku 1 písm. a) spomenúť.

Z dôvodu verejnej bezpečnosti a verejného poriadku, zamedzenia trestným činom a ochrany spotrebiteľov nie je oblasť hazardných hier normálna hospodárska činnosť. V súlade s ustanoveniami smernice o elektronickom obchode je preto nevyhnutné, aby sa aj v smernici o audiovizuálnych mediálnych službách uviedlo, že ustanovenia smernice na uľahčenie cezhraničnej činnosti sa nevzťahujú na výherné súťaže. V smernici o audiovizuálnych mediálnych službách sa výherné súťaže síce výslovne nespomínajú, ale predpokladaným rozšírením uplatňovania na nelineárne audiovizuálne mediálne služby nemožno vylúčiť, že služby výherných súťaží budú spadať pod ustanovenia smernice. Preto by sa v článku 1 písm. a) mal doplniť text zodpovedajúci výnimke z uplatňovania upravenej v článku 1 odsek 5 smernice o elektronickom obchode.

Odporúčanie 2

Bod 2, nové znenie čl. 1, písmeno c)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 1 písm. c)







  „c) | ‚televízne vysielanie’ alebo ‚televízna relácia’ znamená lineárnu audiovizuálnu mediálnu službu, pri ktorej poskytovateľ mediálnych služieb rozhoduje o okamihu v čase, kedy sa bude vysielať špecifický program, a vytvára plán programov,“. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 1 písm. c)

„c)

‚televízne vysielanie’ alebo ‚televízna relácia’ znamená lineárnu audiovizuálnu mediálnu službu, pri ktorej poskytovateľ mediálnych služieb rozhoduje o okamihu v čase, kedy sa bude vysielať špecifický program, a vytvára plán programov,“.

Článok 1 písm. c)

| „c) | ‚televízne vysielanie’ alebo ‚televízna relácia’ znamená lineárnu audiovizuálnu mediálnu službu, pri ktorej poskytovateľ mediálnych služieb rozhoduje o okamihu v čase, kedy sa bude vysielať špecifický program, a vytvára plán programov,.
  ‚lineárna služba’ (t. j. televízne
  vysielanie alebo televízna relácia) je audiovizuálna mediálna služba, ktorá spočíva v nezakódovanom alebo zakódovanom prvotnom vysielaní televíznych programov pre neurčitý počet možných televíznych divákov, ktorým sa súčasne prenášajú alebo sprostredkováva
  jú tie isté obrazy nezávisle od techniky prenosu.“ |
| --- | --- |

„c)

Zdôvodnenie

Presnejšia definícia pojmu „lineárna služba“ je možná vďaka výkladu pojmu „televízne vysielanie“, ktorý uviedol Súdny dvor ES vo svojom rozsudku o mediálnych káblových službách. Na lepšie vymedzenie pojmov „lineárna služba“ a „nelineárna služba“ by sa okrem toho mali ako normované príklady uviesť príklady, ktoré samotná Európska komisia spomína v dôvodovej správe k návrhu smernice [pozri „Stručné vysvetlenie návrhu“ v bode 5 v dokumente KOM(2005) 646] a príklady vymedzení, ktoré uvádza vo svojom neoficiálnom dokumente z februára 2006

Odporúčanie 3

Bod 2, nové znenie čl. 1, písmeno h)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 1 písm. h)







  „h) | ‚skrytá reklama’ znamená slovnú alebo obrazovú informáciu o tovaroch, službách, názve, ochrannej známke alebo činnostiach výrobcu tovarov alebo poskytovateľa služieb v programoch, ak prevádzkovateľ vysielania má zámer takúto informáciu použiť na reklamu a ak by vzhľadom na svoju povahu mohla uviesť verejnosť do omylu. Takéto zobrazenie sa považuje za zámerné najmä v prípade, ak sa vykoná za platbu alebo za podobnú náhradu,“ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 1 písm. h)

„h)

‚skrytá reklama’ znamená slovnú alebo obrazovú informáciu o tovaroch, službách, názve, ochrannej známke alebo činnostiach výrobcu tovarov alebo poskytovateľa služieb v programoch, ak prevádzkovateľ vysielania má zámer takúto informáciu použiť na reklamu a ak by vzhľadom na svoju povahu mohla uviesť verejnosť do omylu. Takéto zobrazenie sa považuje za zámerné najmä v prípade, ak sa vykoná za platbu alebo za podobnú náhradu,“

Článok 1 písm. h)

| „h) | ‚skrytá reklama’ znamená slovnú alebo obrazovú informáciu o tovaroch, službách, názve, ochrannej známke alebo činnostiach výrobcu tovarov alebo poskytovateľa služieb v programoch, ak prevádzkovateľ vysielania
  má
  poskytovateľ audiovizuálnej mediálnej služby má zámer takúto informáciu použiť na reklamu a ak by vzhľadom na svoju povahu mohla uviesť verejnosť do omylu. Takéto zobrazenie sa považuje za zámerné najmä v prípade, ak sa vykoná za platbu alebo za podobnú náhradu, alebo ak sa nejaký tovar, služba, meno, značka alebo nejaká činnosť neprípustne vyzdvihuje.“ Vyzdvihovanie je neprípustné,
  ak nie je odôvodnené redakčnými požiadavkami programu, predovšetkým na znázornenie životnej reality.
  “ |
| --- | --- |

„h)

‚skrytá reklama’ znamená slovnú alebo obrazovú informáciu o tovaroch, službách, názve, ochrannej známke alebo činnostiach výrobcu tovarov alebo poskytovateľa služieb v programoch, ak prevádzkovateľ vysielania
  má
  poskytovateľ audiovizuálnej mediálnej služby má zámer takúto informáciu použiť na reklamu a ak by vzhľadom na svoju povahu mohla uviesť verejnosť do omylu. Takéto zobrazenie sa považuje za zámerné najmä v prípade, ak sa vykoná za platbu alebo za podobnú náhradu, alebo ak sa nejaký tovar, služba, meno, značka alebo nejaká činnosť neprípustne vyzdvihuje.“ Vyzdvihovanie je neprípustné,
  ak nie je odôvodnené redakčnými požiadavkami programu, predovšetkým na znázornenie životnej reality.
  “

Zdôvodnenie

Po rozšírení rozsahu pôsobnosti by mal zákaz skrytej reklamy zodpovedajúcim spôsobom zahŕňať všetkých poskytovateľov audiovizuálnych mediálnych služieb a nielen prevádzkovateľov televízneho vysielania. Preto chceme v článku 1 písm. h) nahradiť spojenie „prevádzkovateľ vysielania“ spojením „poskytovateľ audiovizuálnej mediálnej služby.“

Na tento účel treba upresniť definíciu zakázanej skrytej reklamy v článku 1 písm. h) pričom možno vychádzať z bodu 33 interpretačného oznámenia Európskej komisie k televíznej reklame (kritérium neprípustného vyzdvihovania). Potom sú rozšírením článku 3 písm.h odsek 1 presne stanovené sprísnené predpoklady, za ktorých je prípustné poskytovanie produktov na audiovizuálne produkcie.

Odporúčanie 4

Bod 4 – doplnenie nového písmena c)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | c) | Do článku 2a sa dopĺňa nasledujúci odsek 4:

  „
  Pri nelineárnych službách môžu členské štáty urobiť opatrenia podľa článku 3 ods. 3 až 5 a článku 12 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (smernica o elektronickom obchode).
  “ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

c)

c)

Do článku 2a sa dopĺňa nasledujúci odsek 4:

„
  Pri nelineárnych službách môžu členské štáty urobiť opatrenia podľa článku 3 ods. 3 až 5 a článku 12 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (smernica o elektronickom obchode).
  “

„

Pri nelineárnych službách môžu členské štáty urobiť opatrenia podľa článku 3 ods. 3 až 5 a článku 12 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES (smernica o elektronickom obchode).

“

Zdôvodnenie

Výbor regiónov súhlasí so zásadou krajiny pôvodu ako so základnou zásadou smernice. Členské štáty by však naďalej mali mať možnosť zakázať vysielanie, napr. pravicovo-extrémistické obsahy. Členský štát by síce proti takýmto obsahom v lineárnych službách mohol postupovať na základe článku 2a ods. 2 písm. a), avšak pri nelineárnych službách by vznikla medzera v predpisoch, pretože doterajšie možnosti zásahu na základe smernice o elektronickom obchode boli potlačené smernicou o audiovizuálnych mediálnych službách. Preto treba členským štátom poskytnúť možnosť, aby pri nelineárnych službách mohli uvaľovať zákazy tak ako doteraz na základe smernice o elektronickom obchode. Na to by sa mal do nového článku 2a ods. 4 zapracovať výslovný odkaz, že členské štáty môžu pri nelineárnych službách urobiť opatrenia podľa článku 3 ods. 3 až 5 a článku 12 ods. 3 smernice o elektronickom obchode.

Odporúčanie 5

Bod 5, nové znenie čl. 3, ods 3

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 3 ods. 3
  Členské štáty podporia koregulačné režimy v oblastiach koordinovaných touto smernicou. Takéto režimy musia byť všeobecne prijaté hlavnými zúčastnenými a musia poskytovať možnosť účinného presadzovania. | Článok 3 ods. 3

  Členské štáty podporia koregulačné režimy v oblastiach koordinovaných touto smernicou.
  Na uplatňovanie a vykonávanie ustanovení tejto smernice podporia členské štáty systémy samoregulácie a koregulácie.
  Takéto režimy musia byť všeobecne prijaté hlavnými zúčastnenými
  Tieto systémy musia byť také, aby ich v jednotlivých členských štátoch všeobecne prijali všetci zúčastnení a musia poskytovať možnosť účinného presadzovania. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 3 ods. 3

Členské štáty podporia koregulačné režimy v oblastiach koordinovaných touto smernicou. Takéto režimy musia byť všeobecne prijaté hlavnými zúčastnenými a musia poskytovať možnosť účinného presadzovania.

Článok 3 ods. 3

Členské štáty podporia koregulačné režimy v oblastiach koordinovaných touto smernicou.
  Na uplatňovanie a vykonávanie ustanovení tejto smernice podporia členské štáty systémy samoregulácie a koregulácie.
  Takéto režimy musia byť všeobecne prijaté hlavnými zúčastnenými
  Tieto systémy musia byť také, aby ich v jednotlivých členských štátoch všeobecne prijali všetci zúčastnení a musia poskytovať možnosť účinného presadzovania.

Členské štáty podporia koregulačné režimy v oblastiach koordinovaných touto smernicou.

Na uplatňovanie a vykonávanie ustanovení tejto smernice podporia členské štáty systémy samoregulácie a koregulácie.

Takéto režimy musia byť všeobecne prijaté hlavnými zúčastnenými

Tieto systémy musia byť také, aby ich v jednotlivých členských štátoch všeobecne prijali všetci zúčastnení a

Zdôvodnenie

Naďalej by malo zostať možné uplatňovať smernicu prostredníctvom systémov samoregulácie a samokontroly. V tej časti smernice, ktorá obsahuje samotné nariadenia, prípadne aj v odôvodneniach, by sa malo jasne vyjadriť, že zahŕňa aj samoreguláciu, ak je spojená so zodpovednosťou štátu ako poslednej inštancie a zodpovedajúcimi štátnymi možnosťami intervencie. Okrem toho by sa malo objasniť, že pojmom „všeobecné prijatie“ sa myslí všeobecné prijatie v príslušnom členskom štáte a nie v celom Spoločenstve.

Odporúčanie 6

Bod 6, vloženie článku 3b)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článok 3 b
  1.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľom vysielania usadeným v iných členských štátoch prevádzkovatelia vysielania spadajúci pod ich právomoc neodpierali prístup pre potreby krátkeho spravodajstva k udalostiam, ktoré vyvolávajú vysoký záujem verejnosti, na spravodlivom, primeranom a nediskriminujúcom základe.
  2.   Prevádzkovatelia vysielania môžu voľne vyberať krátke spravodajstvo zo signálu prevádzkovateľa vysielania, pričom musia prinajmenšom uviesť svoj zdroj.“ | „Článok 3 b
  1.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľom vysielania, ktorí majú sídlo v iných členských štátoch alebo ktorých program je vysielaný v jazyku menšín, prevádzkovatelia vysielania spadajúci pod ich právomoc neodpierali prístup pre potreby krátkeho spravodajstva k udalostiam, ktoré vyvolávajú vysoký záujem verejnosti, na spravodlivom, primeranom a nediskriminujúcom základe.
  2.   Prevádzkovatelia vysielania môžu voľne vyberať krátke spravodajstvo zo signálu prevádzkovateľa vysielania, pričom musia prinajmenšom uviesť svoj zdroj.“ Alebo sa im podľa právneho poriadku členského štátu umožní na účely prenosu prís
  tup k udalosti.“ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„Článok 3 b

1.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľom vysielania usadeným v iných členských štátoch prevádzkovatelia vysielania spadajúci pod ich právomoc neodpierali prístup pre potreby krátkeho spravodajstva k udalostiam, ktoré vyvolávajú vysoký záujem verejnosti, na spravodlivom, primeranom a nediskriminujúcom základe.

2.   Prevádzkovatelia vysielania môžu voľne vyberať krátke spravodajstvo zo signálu prevádzkovateľa vysielania, pričom musia prinajmenšom uviesť svoj zdroj.“

„Článok 3 b

1.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovateľom vysielania, ktorí majú sídlo v iných členských štátoch alebo ktorých program je vysielaný v jazyku menšín, prevádzkovatelia vysielania spadajúci pod ich právomoc neodpierali prístup pre potreby krátkeho spravodajstva k udalostiam, ktoré vyvolávajú vysoký záujem verejnosti, na spravodlivom, primeranom a nediskriminujúcom základe.

2.   Prevádzkovatelia vysielania môžu voľne vyberať krátke spravodajstvo zo signálu prevádzkovateľa vysielania, pričom musia prinajmenšom uviesť svoj zdroj.“ Alebo sa im podľa právneho poriadku členského štátu umožní na účely prenosu prís
  tup k udalosti.“

Zdôvodnenie

Pre regionálnu a kultúrnu rozmanitosť je veľmi dôležité, aby aj domáci prevádzkovatelia vysielania, ktorí používajú jazyk menšín, získali prístup k udalostiam, ktoré vyvolávajú veľký záujem verejnosti. Ich situácia je porovnateľná so situáciou prevádzkovateľov vysielania, ktorí majú sídlo v inom členskom štáte.

Z hľadiska rozmanitosti názorov sa javí forma, ktorá zaručuje iba prístupové právo k existujúcemu vysielaciemu signálu, ako nedostatočná. Smernica by mala skôr ponechať na rozhodnutie členského štátu, či právo na krátke spravodajstvo poskytne prostredníctvom fyzického prístupového práva alebo práva prístupu k signálu. Článok 3b ods. 2 preto treba doplniť o fyzické prístupové právo podľa právneho poriadku príslušného členského štátu.

Odporúčanie 7

Bod 6, doplniť článok 3e

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 3e
  Členské štáty primeranými prostriedkami zabezpečia, aby audiovizuálne mediálne služby a audiovizuálne komerčné oznámenia poskytované poskytovateľmi spadajúcimi pod ich právomoc nepodnecovali k nenávisti z dôvodu pohlavia, rasy, etnického pôvodu, náboženstva alebo svetonázoru, zdravotnej nespôsobilosti, veku alebo sexuálnej orientácie. | Článok 3e
  Členské štáty primeranými prostriedkami zabezpečia, aby audiovizuálne mediálne služby a audiovizuálne komerčné oznámenia poskytované poskytovateľmi spadajúcimi pod ich právomoc nepodnecovali k nenávisti z dôvodu pohlavia, rasy, etnického pôvodu, náboženstva alebo svetonázoru, zdravotnej nespôsobilosti, veku alebo sexuálnej orientácie, ani iným spôsobom nezraňovali ľudskú dôstojnosť. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 3e

Členské štáty primeranými prostriedkami zabezpečia, aby audiovizuálne mediálne služby a audiovizuálne komerčné oznámenia poskytované poskytovateľmi spadajúcimi pod ich právomoc nepodnecovali k nenávisti z dôvodu pohlavia, rasy, etnického pôvodu, náboženstva alebo svetonázoru, zdravotnej nespôsobilosti, veku alebo sexuálnej orientácie.

Článok 3e

Členské štáty primeranými prostriedkami zabezpečia, aby audiovizuálne mediálne služby a audiovizuálne komerčné oznámenia poskytované poskytovateľmi spadajúcimi pod ich právomoc nepodnecovali k nenávisti z dôvodu pohlavia, rasy, etnického pôvodu, náboženstva alebo svetonázoru, zdravotnej nespôsobilosti, veku alebo sexuálnej orientácie, ani iným spôsobom nezraňovali ľudskú dôstojnosť.

ani iným spôsobom nezraňovali ľudskú dôstojnosť

Zdôvodnenie

V záujme jednotnej normy ochrany sa snažíme o harmonizáciu s primárnymi právnymi požiadavkami v zmysle článku 13 Zmluvy o založení ES. Okrem toho treba v každom prípade zahrnúť všetkému nadradenú požiadavku ochrany ľudskej dôstojnosti, ktorá je obsiahnutá aj v článku 1 Charty základných práv Európskej únie.

Odporúčanie 8

Bod 6, vloženie článku 3h

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článok 3h
  1.   Audiovizuálne mediálne služby, ktoré sú sponzorované alebo pri nich dochádza k umiestňovaniu produktov, musia spĺňať nasledujúce požiadavky:
  (...)






  c) | diváci musia byť jasne informovaní o existencii sponzorskej zmluvy alebo existencii umiestňovania produktov. Sponzorované programy musia byť jasne označené ako také názvom, logom alebo akýmkoľvek iným symbolom sponzora ako napríklad odkazom na jeho výrobok (výrobky) alebo službu (služby) alebo na ich rozlišovací znak spôsobom vhodným pre programy na začiatku, v priebehu alebo na konci programov. Programy obsahujúce umiestňovanie produktov musia byť primerane identifikované na začiatku programu, aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam zo strany diváka. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„Článok 3h

1.   Audiovizuálne mediálne služby, ktoré sú sponzorované alebo pri nich dochádza k umiestňovaniu produktov, musia spĺňať nasledujúce požiadavky:

(...)

c)

diváci musia byť jasne informovaní o existencii sponzorskej zmluvy alebo existencii umiestňovania produktov. Sponzorované programy musia byť jasne označené ako také názvom, logom alebo akýmkoľvek iným symbolom sponzora ako napríklad odkazom na jeho výrobok (výrobky) alebo službu (služby) alebo na ich rozlišovací znak spôsobom vhodným pre programy na začiatku, v priebehu alebo na konci programov. Programy obsahujúce umiestňovanie produktov musia byť primerane identifikované na začiatku programu, aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam zo strany diváka.

(...)

4.   Správy a súčasné udalosti sa nesponzorujú a neobsahujú umiestňovanie produktov. Detské audiovizuálne mediálne služby a dokumentárne programy nesmú obsahovať umiestňovanie produktov.“

„Článok 3h

1.   Audiovizuálne mediálne služby, ktoré sú sponzorované alebo pri nich dochádza k umiestňovaniu produktov, musia spĺňať nasledujúce požiadavky:

(...)

| c) | diváci musia byť jasne informovaní o existencii sponzorskej zmluvy alebo existencii umiestňovania produktov. Sponzorované programy musia byť jasne označené ako také názvom, logom alebo akýmkoľvek iným symbolom sponzora ako napríklad odkazom na jeho výrobok (výrobky) alebo službu (služby) alebo na ich rozlišovací znak spôsobom vhodným pre programy na začiatku, v priebehu alebo na konci programov. Programy obsahujúce umiestňovanie produktov musia byť primerane
  jasne identifikované na začiatku, počas aj na konci programu, aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam zo strany diváka. |
| --- | --- |

c)

diváci musia byť jasne informovaní o existencii sponzorskej zmluvy alebo existencii umiestňovania produktov. Sponzorované programy musia byť jasne označené ako také názvom, logom alebo akýmkoľvek iným symbolom sponzora ako napríklad odkazom na jeho výrobok (výrobky) alebo službu (služby) alebo na ich rozlišovací znak spôsobom vhodným pre programy na začiatku, v priebehu alebo na konci programov. Programy obsahujúce umiestňovanie produktov musia byť primerane
  jasne identifikované na začiatku, počas aj na konci programu, aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam zo strany diváka.

(...)

4.   Správy a súčasné udalosti sa nesponzorujú a neobsahujú umiestňovanie produktov. Detské audiovizuálne mediálne služby a dokumentárne programy nesmú obsahovať umiestňovanie produktov.
  Umiestňovanie produktov sa môže uskutočňovať iba v kinematografických dielach a v televíznych filmoch a v zábavných seriáloch, ktoré nie sú určené pre deti.
  “

Zdôvodnenie

Návrh smernice umožňuje na rozdiel od doterajšej právnej situácie po prvýkrát zaradiť umiestňovanie produktov formou audiovizuálnych komerčných oznámení. Toto uvoľnenie pôvodne prísneho príkazu oddeľovať reklamu od programu zachádza príliš ďaleko. Nebezpečenstvo pre programovú autonómiu a redakčnú nezávislosť, ktoré je s tým spojené, sa tu nedostatočne zohľadňuje. Návrh smernice síce vylučuje umiestňovanie produktov pri určitých programoch, platí to však iba pre vysielanie správ a aktuálnych udalostí, detské a dokumentárne filmy. Tým je povolené umiestňovať produkty napr. v programoch, ktoré sa zaoberajú ochranou spotrebiteľov alebo informujú o cestovaní alebo výrobkoch. Z toho vyplývajúce nebezpečenstvá sa nedajú vylúčiť ani ustanovením čl. 3h ods. 1 písm. a) návrhu. Doterajšia prax dokázala, že tí, ktorí produkty do programu umiestňujú, majú tiež vplyv na stvárnenie programu. Na druhej strane je nesporné, že klasická reklama naráža na svoje hranice a že umiestňovanie produktov v určitých programoch, ako napr. hraných filmoch, už dlhú dobu vo veľkom rozsahu prebieha. Preto sa odporúča obmedzená forma umiestňovania produktov v kinematografických dielach a v televíznych filmoch. Tieto už teraz, pokiaľ boli vyrobené napr. v USA, pravidelne obsahujú umiestnenie produktu.

Zároveň s čiastočným otvorením týkajúcim sa umiestňovania produktov, by sa ustanovenia o „identifikácii“ relácií, v ktorých sa s takýmto umiestňovaním produktov pracuje, mali zostriť tak, že trvalým upozornením budú o reklamných praktikách informovaní aj diváci, ktorí uvidia iba časť takejto relácie. Za takých okolností je potom možné pripustiť umiestňovanie produktov aj v zábavných seriáloch, pokiaľ nie sú určené pre deti.

Odporúčanie 9

Bod 10, nové znenie článku 11

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 10. | Článok 11 sa nahrádza takto:
  „Článok 11
  2.   Vysielanie filmov vyrobených pre televíziu (okrem viacdielnych sérií, seriálov, ľahkých zábavných programov a dokumentárnych programov) kinematografických diel, detských programov a spravodajstva je možné prerušovať reklamou alebo televíznou ponukou tovarov (teleshoppingom) jedenkrát počas každého časového úseku 35 minút.
  Nijaké reklamy ani televíznu ponuku tovarov (teleshopping) nemožno zaraďovať počas bohoslužieb.“ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

10.

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

2.   Vysielanie filmov vyrobených pre televíziu (okrem viacdielnych sérií, seriálov, ľahkých zábavných programov a dokumentárnych programov) kinematografických diel, detských programov a spravodajstva je možné prerušovať reklamou alebo televíznou ponukou tovarov (teleshoppingom) jedenkrát počas každého časového úseku 35 minút.

Nijaké reklamy ani televíznu ponuku tovarov (teleshopping) nemožno zaraďovať počas bohoslužieb.“

| 10 | Článok 11 sa nahrádza takto:
  „Článok 11
  2.   Vysielanie filmov vyrobených pre televíziu (okrem viacdielnych sérií, seriálov, ľahkých zábavných programov a dokumentárnych programov) a kinematografických diel, detských programov a spravodajstva je možné prerušovať reklamou alebo televíznou ponukou tovarov (teleshoppingom) jedenkrát počas každého časového úseku 3530 minút.
  Nijaké reklamy ani televíznu ponuku tovarov (teleshopping) nemožno zaraďovať počas náboženských, detských programov a spravodajstva.“ |
| --- | --- |

10

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

2.   Vysielanie filmov vyrobených pre televíziu (okrem viacdielnych sérií, seriálov, ľahkých zábavných programov a dokumentárnych programov) a kinematografických diel, detských programov a spravodajstva je možné prerušovať reklamou alebo televíznou ponukou tovarov (teleshoppingom) jedenkrát počas každého časového úseku 3530 minút.

, detských programov a spravodajstva

35

Nijaké reklamy ani televíznu ponuku tovarov (teleshopping) nemožno zaraďovať počas náboženských, detských programov a spravodajstva.“

, detských programov a spravodajstva

Zdôvodnenie

Navrhovaním zmiernením obmedzenia budú však mať poskytovatelia mediálnych služieb väčšiu flexibilitu pri tvorbe svojich programov. Je však potrebné doplniť návrh Komisie o zákaz prerušovať aj programy pre deti a spravodajstvo reklamou. Pri programoch pre deti je to potrebné z dôvodu ochrany neplnoletých osôb, pretože deti ešte nie sú schopné dostatočne odlíšiť reklamu od programu a správne vyhodnotiť jej odkaz. Pri spravodajstve je to potrebné s ohľadom na jeho zvláštnu funkciu vytvárania nezávislej mienky.

Odporúčanie 10

Bod 20, vloženie článku 23b

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (20) | Vkladá sa tento článok 23b:
  „Článok 23b
  1.   Členské štáty zaručujú nezávislosť vnútroštátnych regulačných orgánov a zabezpečia, aby uplatňovali svoje právomoci nestranne a transparentne.
  2.    Vnútroštátne regulačné orgány poskytujú sebe navzájom aj Komisii informácie potrebné na uplatňovanie podmienok tejto smernice.“ |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

(20)

Vkladá sa tento článok 23b:

„Článok 23b

1.   Členské štáty zaručujú nezávislosť vnútroštátnych regulačných orgánov a zabezpečia, aby uplatňovali svoje právomoci nestranne a transparentne.

2.    Vnútroštátne regulačné orgány poskytujú sebe navzájom aj Komisii informácie potrebné na uplatňovanie podmienok tejto smernice.“

| (20) | Vkladá sa tento článok 23b:
  „Článok 23b
  1.   Členské štáty, bez toho, aby boli dotknuté ich predpisy o verejnoprá
  vnych poskytovateľoch mediálnych služieb, zaručujú nezávislosť vnútroštátnych, resp. regionálnych regulačných orgánov a zabezpečia, aby uplatňovali svoje právomoci nestranne a transparentne.
  2.   Vnútroštátne regulačné orgány poskytujú sebe navzájom aj Komisii informácie potrebné na uplatňovanie podmienok tejto smernice.“ |
| --- | --- |

(20)

Vkladá sa tento článok 23b:

„Článok 23b

1.   Členské štáty, bez toho, aby boli dotknuté ich predpisy o verejnoprá
  vnych poskytovateľoch mediálnych služieb, zaručujú nezávislosť vnútroštátnych, resp. regionálnych regulačných orgánov a zabezpečia, aby uplatňovali svoje právomoci nestranne a transparentne.

bez toho, aby boli dotknuté ich predpisy o verejnoprá

vnych poskytovateľoch mediálnych služieb,

resp. regionálnych

2.   Vnútroštátne regulačné orgány poskytujú sebe navzájom aj Komisii informácie potrebné na uplatňovanie podmienok tejto smernice.“

Zdôvodnenie

Nezávislosť národných regulačných úradov má síce zásadný význam a je potrebné ju uvítať. I naďalej však musí zostať záležitosťou členských štátov a prípadne regiónov s legislatívnou právomocou, ako si vytvoria dohľad nad médiami. Okrem toho článok 23b nesmie negatívne ovplyvniť postavenie verejnoprávneho rozhlasu a musí stanoviť externú kontrolu všetkých prevádzkovateľov vysielania. Platí to hlavne pre rôzne členské štáty a regióny, ktorých vnútorná organizácia verejnoprávneho rozhlasu je na základe ich ústavy pluralistická, teda interne kontrolovaná a podlieha iba obmedzenému štátnemu dohľadu.

Zámerom pozmeňovacieho návrhu je rozšíriť záruky nestrannosti a transparentnosti aj na prípadné regionálne regulačné orgány, ktoré sú, alebo by mohli byť vytvorené v tých regiónoch, ktoré majú legislatívne právomoci v oblasti komunikácií alebo v štátoch, kde existuje federatívne zriadenie alebo autonómne spoločenstvá. Tento pozmeňovací návrh nemení právomoci vnútroštátnych regulačných orgánov, len sa zameriava na rozšírenie rovnakých záruk nestrannosti a transparentnosti aj na miestnej úrovni pri rešpektovaní zásady subsidiarity v súlade s ustanoveniami Maastrichtskej zmluvy.

V Bruseli 11. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2003) 784, konečné znenie

1

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 30.

2

(3)  KOM(2002) 778, konečné znenie

3

(4)  Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2003, s. 85.

4

---

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/16

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Balík rozširovania 2005 2005/ELAR/001 a na tému Oznámenie Komisie: „Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity“

(2007/C 51/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie „Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity“, KOM(2006) 27, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 27. januára 2006 konzultovať s ním v tejto veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení ES,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 28. februára 2006, ktoré ukladá komisii pre vonkajšie vzťahy a decentralizovanú spoluprácu vypracovať stanovisko k stratégii Európskej komisie vzhľadom na pokrok dosiahnutý v rámci procesu rozširovania,

so zreteľom na„Balík rozširovania 2005“ (2005/ELAR/001),

so zreteľom na svoje stanovisko k Návrhu rozhodnutia Rady o zásadách, prioritách a podmienkach obsiahnutých v európskom partnerstve s Chorvátskom, s cieľom zamerať sa na štáty, ktoré sa zúčastňujú stabilizačného a asociačného procesu (SAP): Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, ako aj Srbsko a Čierna Hora, vrátane Kosova – s výnimkou Chorvátska (CdR 499/2004 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Úloha regionálnych a miestnych orgánov Európskej únie v demokratickom konsolidačnom procese na západnom Balkáne (CdR 101/2003 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Dialóg s občianskou spoločnosťou medzi EÚ a kandidátskymi krajinami“ (CdR 50/2006 rev. 1),

so zreteľom na„Spoločné tlačové vyhlásenie EÚ-Balkán“ ministrov zahraničných vecí členských štátov EÚ, vstupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín západného Balkánu v Soľnohrade 11. marca 2006, ktoré zdôraznilo európske perspektívy štátov západného Balkánu v súlade s výsledkami vrcholného stretnutia EÚ v Solúne z roku 2003 potvrdilo členstvo v EÚ ako konečný cieľ,

so zreteľom na„Pakt stability pre juhovýchodnú Európu“ vytvorený 10. júna 1999 Európskou komisiou a 40 partnerskými krajinami a organizáciami na zamedzenie konfliktom a na obnovu balkánskeho regiónu,

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. marca 2006 o strategickom dokumente Komisie o rozširovaní (2),

so zreteľom na záverečné vyhlásenie konferencie na tému „Úloha miestnych a regionálnych orgánov Európskej únie v procese demokratickej konsolidácie západného Balkánu“, ktorá sa konala v Prištine, 22. júna 2005,

so zreteľom na závery konferencie komisie pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti na tému „Prínos miestnych a regionálnych orgánov k ochrane menšín a k politikám proti diskriminácii“, ktorá sa konala 17. marca 2006 vo Viedni (Rakúsko),

so zreteľom na Európsku chartu pre malé podniky a správu o implementácii Európskej charty pre malé a stredné podniky v Moldavsku a štátoch západného Balkánu, SEK (2006) 283,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska prijatý 22. júna 2006 komisiou pre vonkajšie vzťahy a decentralizovanú spoluprácu, CdR 115/2006 rev. 1, spravodajca: pán Schausberger (AT/EĽS),

keďže:

(1) VR vypracoval stanovisko venované výlučne Chorvátsku, toto stanovisko sa zameria na ostatné krajiny západného Balkánu, t.j. Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, Čiernu Horu, bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko a Srbsko vrátane Kosova,

prijal na svojom 66. plenárnom zasadnutí 11. – 12. októbra 2006 (schôdza z 11. októbra) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Názor Výboru regiónov

1.1   Všeobecné poznámky

Výbor regiónov

| 1.1.1 | považuje ďalší vývoj v štátoch západného Balkánu za spoločný európsky mierový projekt, ktorý úplne zodpovedá zakladajúcej myšlienke Spoločenstva a zdôrazňuje, že štáty západného Balkánu sa majú vo vlastnej zodpovednosti a s podporou Európskej únie ako neoddeliteľná súčasť európskej rodiny natrvalo stať zónou mieru, slobody, bezpečnosti a prosperity; |
| --- | --- |

1.1.1

považuje ďalší vývoj v štátoch západného Balkánu za spoločný európsky mierový projekt, ktorý úplne zodpovedá zakladajúcej myšlienke Spoločenstva a zdôrazňuje, že štáty západného Balkánu sa majú vo vlastnej zodpovednosti a s podporou Európskej únie ako neoddeliteľná súčasť európskej rodiny natrvalo stať zónou mieru, slobody, bezpečnosti a prosperity;

| 1.1.2 | považuje spracovanie minulosti za predpoklad zmierenia medzi štátmi, národmi a etnickými skupinami západného Balkánu; a zdôrazňuje v tejto súvislosti záväzok dotknutých štátov k neobmedzenej spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY); |
| --- | --- |

1.1.2

považuje spracovanie minulosti za predpoklad zmierenia medzi štátmi, národmi a etnickými skupinami západného Balkánu; a zdôrazňuje v tejto súvislosti záväzok dotknutých štátov k neobmedzenej spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY);

| 1.1.3 | potvrdzuje, že členstvo v Európskej únii nezahŕňa len vnútorný trh alebo voľný pohyb osôb, ale rovnako aj hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a zachovávania ľudských práv vrátane práv osôb, ktoré sú príslušníkmi menšín, zdieľané národmi a štátmi Európskej únie; |
| --- | --- |

1.1.3

potvrdzuje, že členstvo v Európskej únii nezahŕňa len vnútorný trh alebo voľný pohyb osôb, ale rovnako aj hodnoty ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a zachovávania ľudských práv vrátane práv osôb, ktoré sú príslušníkmi menšín, zdieľané národmi a štátmi Európskej únie;

| 1.1.4 | víta pokrok dosiahnutý v politických a hospodárskych reformách, ktoré vyplývajú z európskej perspektívy štátov západného Balkánu nastolenej v Solúne v roku 2003 a opäť potvrdenej 11. marca 2006 v Soľnohrade a hlási sa k veľkej zodpovednosti Spoločenstva a štátov Európy voči týmto štátom; |
| --- | --- |

1.1.4

víta pokrok dosiahnutý v politických a hospodárskych reformách, ktoré vyplývajú z európskej perspektívy štátov západného Balkánu nastolenej v Solúne v roku 2003 a opäť potvrdenej 11. marca 2006 v Soľnohrade a hlási sa k veľkej zodpovednosti Spoločenstva a štátov Európy voči týmto štátom;

| 1.1.5 | víta skutočnosť, že záležitosti štátov západného Balkánu sa prerokovávajú vo všetkých radách ministrov i v Rade pre všeobecné záležitosti a že výsledky sa zhromaždia v júni 2006; |
| --- | --- |

1.1.5

víta skutočnosť, že záležitosti štátov západného Balkánu sa prerokovávajú vo všetkých radách ministrov i v Rade pre všeobecné záležitosti a že výsledky sa zhromaždia v júni 2006;

| 1.1.6 | víta začatie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode s Bosnou a Hercegovinou; |
| --- | --- |

1.1.6

víta začatie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode s Bosnou a Hercegovinou;

| 1.1.7 | vyjadruje nádej, že rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode so Srbskom budú čoskoro pokračovať, akonáhle srbskí rokovací partneri pre to opäť vytvoria predpoklady; |
| --- | --- |

1.1.7

vyjadruje nádej, že rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode so Srbskom budú čoskoro pokračovať, akonáhle srbskí rokovací partneri pre to opäť vytvoria predpoklady;

| 1.1.8 | víta otvorenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode s Čiernou Horou 26. septembra 2006; |
| --- | --- |

1.1.8

víta otvorenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode s Čiernou Horou 26. septembra 2006;

| 1.1.9 | poukazuje na to, že štáty západného Balkánu majú veľmi rozdielne politické a administratívne štruktúry a tradície, sčasti aj na regionálnej a miestnej úrovni, a existujú medzi nimi aj veľké rozdiely vo vývoji, na ktoré sa musí v procese transformácie, stabilizácie a demokratizácie brať dostatočný ohľad; |
| --- | --- |

1.1.9

poukazuje na to, že štáty západného Balkánu majú veľmi rozdielne politické a administratívne štruktúry a tradície, sčasti aj na regionálnej a miestnej úrovni, a existujú medzi nimi aj veľké rozdiely vo vývoji, na ktoré sa musí v procese transformácie, stabilizácie a demokratizácie brať dostatočný ohľad;

| 1.1.10 | uznáva pracovný program Chorvátska ako krajiny predsedajúcej procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP) na obdobie od mája 2006 do mája 2007, ktorého úspech nakoniec závisí od konštruktívnej spolupráce štátov juhovýchodnej Európy a predstavuje dôležitý krok pri uskutočňovaní európskej perspektívy pre túto oblasť; |
| --- | --- |

1.1.10

uznáva pracovný program Chorvátska ako krajiny predsedajúcej procesu spolupráce v juhovýchodnej Európe (SEECP) na obdobie od mája 2006 do mája 2007, ktorého úspech nakoniec závisí od konštruktívnej spolupráce štátov juhovýchodnej Európy a predstavuje dôležitý krok pri uskutočňovaní európskej perspektívy pre túto oblasť;

1.2   Zásadné perspektívy rozšírenia

| 1.2.1 | podčiarkuje jestvujúcu európsku perspektívu pre štáty západného Balkánu s konečným cieľom členstva v EÚ, preto sa aktuálna diskusia o zásadných perspektívach rozšírenia netýka štátov západného Balkánu. Tempo rozširovania bude musieť zohľadňovať prijímaciu kapacitu Únie; |
| --- | --- |

1.2.1

podčiarkuje jestvujúcu európsku perspektívu pre štáty západného Balkánu s konečným cieľom členstva v EÚ, preto sa aktuálna diskusia o zásadných perspektívach rozšírenia netýka štátov západného Balkánu. Tempo rozširovania bude musieť zohľadňovať prijímaciu kapacitu Únie;

| 1.2.2 | uznáva význam, bohatstvo a hodnoty, ktorými západný Balkán, jednotlivé krajiny a národy obohatia Európsku úniu ako celok; |
| --- | --- |

1.2.2

uznáva význam, bohatstvo a hodnoty, ktorými západný Balkán, jednotlivé krajiny a národy obohatia Európsku úniu ako celok;

| 1.2.3 | potvrdzuje svoje stanovisko, že sa musí viesť diskusia o zásadných cieľoch, ako aj o hraniciach Európskej únie vrátane možných foriem spolupráce so susednými štátmi (napr. politika susedstva, resp. privilegované partnerstvá). To znamená, že tým štátom, ktorým sa v súčasnosti neponúka perspektíva vstupu, sa predložia návrhy jasne vymedzeného európskeho hospodárskeho, politického a strategického vzťahu ako stratégia povzbudenia, pričom tieto návrhy budú obsahovať postupné začlenenie do politickej a hospodárskej štruktúry Európy; |
| --- | --- |

1.2.3

potvrdzuje svoje stanovisko, že sa musí viesť diskusia o zásadných cieľoch, ako aj o hraniciach Európskej únie vrátane možných foriem spolupráce so susednými štátmi (napr. politika susedstva, resp. privilegované partnerstvá). To znamená, že tým štátom, ktorým sa v súčasnosti neponúka perspektíva vstupu, sa predložia návrhy jasne vymedzeného európskeho hospodárskeho, politického a strategického vzťahu ako stratégia povzbudenia, pričom tieto návrhy budú obsahovať postupné začlenenie do politickej a hospodárskej štruktúry Európy;

| 1.2.4 | podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby Komisia do 31. decembra 2006 predložila správu o koncepcii prijímacích kapacít vrátane charakteru a zemepisných hraníc Európskej únie a je pripravený prispieť k správe z vlastnej iniciatívy Európskeho parlamentu, ktorá je plánovaná k tejto téme; |
| --- | --- |

1.2.4

podporuje žiadosť Európskeho parlamentu, aby Komisia do 31. decembra 2006 predložila správu o koncepcii prijímacích kapacít vrátane charakteru a zemepisných hraníc Európskej únie a je pripravený prispieť k správe z vlastnej iniciatívy Európskeho parlamentu, ktorá je plánovaná k tejto téme;

| 1.2.5 | zdôrazňuje dôležitosť akceptácie obyvateľmi pre proces rozširovania, a to rovnako v pristupujúcich krajinách ako aj v súčasných členských krajinách EÚ, avšak zdôrazňuje, že uvedené by sa nemalo stať ďalšou podmienkou vstupu. |
| --- | --- |

1.2.5

zdôrazňuje dôležitosť akceptácie obyvateľmi pre proces rozširovania, a to rovnako v pristupujúcich krajinách ako aj v súčasných členských krajinách EÚ, avšak zdôrazňuje, že uvedené by sa nemalo stať ďalšou podmienkou vstupu.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

2.1   Stabilná miestna a regionálna demokracia a pluralistická spoločnosť

| 2.1.1 | zdôrazňuje, že kľúčom k trvalej stabilite je vytvorenie demokraticky legitímnych politických inštitúcií vybavených nevyhnutnými finančnými prostriedkami a výkonnej správy na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré zabezpečujú uplatňovanie zásad subsidiarity, priblíženia sa občianom a partnerstva, ako aj ľudských práv a základných slobôd v živote občanov; |
| --- | --- |

2.1.1

zdôrazňuje, že kľúčom k trvalej stabilite je vytvorenie demokraticky legitímnych politických inštitúcií vybavených nevyhnutnými finančnými prostriedkami a výkonnej správy na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré zabezpečujú uplatňovanie zásad subsidiarity, priblíženia sa občianom a partnerstva, ako aj ľudských práv a základných slobôd v živote občanov;

| 2.1.2 | zdôrazňuje, že stabilizačné a asociačné dohody môžu byť v príprave na budúce členstvo v EÚ trvalo úspešné iba so silnou účasťou regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

2.1.2

zdôrazňuje, že stabilizačné a asociačné dohody môžu byť v príprave na budúce členstvo v EÚ trvalo úspešné iba so silnou účasťou regionálnych a miestnych orgánov;

| 2.1.3 | odporúča štátom západného Balkánu podpísať resp. ratifikovať (3) Európsky rámcový dohovor o cezhraničnej spolupráci, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov a Európsku chartu miestnej samosprávy a zabezpečiť ich zodpovedajúce uplatnenie; to platí aj pre Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín; |
| --- | --- |

2.1.3

odporúča štátom západného Balkánu podpísať resp. ratifikovať (3) Európsky rámcový dohovor o cezhraničnej spolupráci, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov a Európsku chartu miestnej samosprávy a zabezpečiť ich zodpovedajúce uplatnenie; to platí aj pre Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín;

| 2.1.4 | dôrazne žiada štáty západného Balkánu, aby plnili záväzky prijaté na regionálnej ministerskej konferencii o demokratickej vláde na miestnej a regionálnej úrovni (Záhreb, 24. a 25. októbra 2004) a pripravili následnú konferenciu, ktorá sa má uskutočniť 8. a 9. novembra 2006 v Skopje (v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko) pod záštitou Paktu stability pre juhovýchodnú Európu a Rady Európy; |
| --- | --- |

2.1.4

dôrazne žiada štáty západného Balkánu, aby plnili záväzky prijaté na regionálnej ministerskej konferencii o demokratickej vláde na miestnej a regionálnej úrovni (Záhreb, 24. a 25. októbra 2004) a pripravili následnú konferenciu, ktorá sa má uskutočniť 8. a 9. novembra 2006 v Skopje (v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko) pod záštitou Paktu stability pre juhovýchodnú Európu a Rady Európy;

| 2.1.5 | vyzýva štáty západného Balkánu, aby v zmysle princípu subsidiarity posilnili úrovne, ktoré sú nižšie ako celonárodné, vytvorili na to potrebný právny rámec a regiónom a obciam dali k dispozícii potrebné prostriedky na uskutočňovanie ich (rozšírených) kompetencií; |
| --- | --- |

2.1.5

vyzýva štáty západného Balkánu, aby v zmysle princípu subsidiarity posilnili úrovne, ktoré sú nižšie ako celonárodné, vytvorili na to potrebný právny rámec a regiónom a obciam dali k dispozícii potrebné prostriedky na uskutočňovanie ich (rozšírených) kompetencií;

| 2.1.6 | vyzýva vlády a združenia regionálnych a miestnych orgánov v štátoch západného Balkánu k spolupráci a k vývoju iniciatív na budovanie kapacít a zodpovedajúcich programov nevyhnutných pre regióny a územné orgány v záujme optimálneho plnenia úloh, oceňuje iniciatívu Rady Európy zriadiť odborné stredisko reformy miestnej správy a žiada Komisiu, aby preskúmala, či sa v záujme účinného uplatňovania jeho programov pomoci môžu vytvárať partnerstvá s týmto strediskom; |
| --- | --- |

2.1.6

vyzýva vlády a združenia regionálnych a miestnych orgánov v štátoch západného Balkánu k spolupráci a k vývoju iniciatív na budovanie kapacít a zodpovedajúcich programov nevyhnutných pre regióny a územné orgány v záujme optimálneho plnenia úloh, oceňuje iniciatívu Rady Európy zriadiť odborné stredisko reformy miestnej správy a žiada Komisiu, aby preskúmala, či sa v záujme účinného uplatňovania jeho programov pomoci môžu vytvárať partnerstvá s týmto strediskom;

| 2.1.7 | podnecuje k umožňovaniu a podpore účasti všetkých národností a skupín obyvateľstva, obzvlášť tiež menšín (neväčšinových skupín obyvateľstva), na verejnom živote, vo všetkých politických grémiách a administratívnych štruktúrach, ako aj v štátnych podnikoch a k posilňovaniu dialógu a spolupráce medzi spoločenstvami, predovšetkým v oblastiach so zmiešaným obyvateľstvom a k vypracovaniu a presadzovaniu strednodobých strategických plánov na tento účel; |
| --- | --- |

2.1.7

podnecuje k umožňovaniu a podpore účasti všetkých národností a skupín obyvateľstva, obzvlášť tiež menšín (neväčšinových skupín obyvateľstva), na verejnom živote, vo všetkých politických grémiách a administratívnych štruktúrach, ako aj v štátnych podnikoch a k posilňovaniu dialógu a spolupráce medzi spoločenstvami, predovšetkým v oblastiach so zmiešaným obyvateľstvom a k vypracovaniu a presadzovaniu strednodobých strategických plánov na tento účel;

| 2.1.8 | odporúča využiť skúsenosti regiónov v členských štátoch s ich politikami rešpektovania ľudských práv a ochranu práv menšín, pretože dlhodobo únosné sú iba právne základy a politiky uplatňované na malom priestore, ktoré akceptuje a podporuje obyvateľstvo; |
| --- | --- |

2.1.8

odporúča využiť skúsenosti regiónov v členských štátoch s ich politikami rešpektovania ľudských práv a ochranu práv menšín, pretože dlhodobo únosné sú iba právne základy a politiky uplatňované na malom priestore, ktoré akceptuje a podporuje obyvateľstvo;

| 2.1.9 | vidí v procese vstupu do EÚ veľký podnet na akceptovanie spolužitia resp. spoločnej existencie rozličných národnostných skupín a poukazuje na to, že riešenie národnostných otázok si kvôli komplexnému právnemu stavu a rozličným štruktúram sídel v každom prípade vyžaduje osobitný postup; |
| --- | --- |

2.1.9

vidí v procese vstupu do EÚ veľký podnet na akceptovanie spolužitia resp. spoločnej existencie rozličných národnostných skupín a poukazuje na to, že riešenie národnostných otázok si kvôli komplexnému právnemu stavu a rozličným štruktúram sídel v každom prípade vyžaduje osobitný postup;

| 2.1.10 | zastáva názor, že na intenzívne využívanie prostriedkov z Európskej únie je do vytvárania a implementácie všetkých programov Spoločenstva nevyhnutné zapojiť regióny, miestne samosprávy a ich zastrešujúce združenia v štátoch západného Balkánu a preniesť na ne zodpovednosť (spoluzodpovednosť) primeranú ich administratívnym kapacitám, poukazuje na prostriedky vo výške približne 5,4 mld. EUR vyčlenené Európskou úniou na obdobie rokov 2000 až 2006 na podporu politických a hospodárskych reforiem, podčiarkuje význam toho, aby sa pokračovalo vo finančnej podpore na konsolidáciu a pokračovanie partnerstiev pri opatreniach na vytváranie kapacity predovšetkým nástrojmi predvstupovej pomoci a očakáva zodpovedajúcu dotáciu pre štáty západného Balkánu aj v nadchádzajúcom finančnom období rokov 2007 – 2013; |
| --- | --- |

2.1.10

zastáva názor, že na intenzívne využívanie prostriedkov z Európskej únie je do vytvárania a implementácie všetkých programov Spoločenstva nevyhnutné zapojiť regióny, miestne samosprávy a ich zastrešujúce združenia v štátoch západného Balkánu a preniesť na ne zodpovednosť (spoluzodpovednosť) primeranú ich administratívnym kapacitám, poukazuje na prostriedky vo výške približne 5,4 mld. EUR vyčlenené Európskou úniou na obdobie rokov 2000 až 2006 na podporu politických a hospodárskych reforiem, podčiarkuje význam toho, aby sa pokračovalo vo finančnej podpore na konsolidáciu a pokračovanie partnerstiev pri opatreniach na vytváranie kapacity predovšetkým nástrojmi predvstupovej pomoci a očakáva zodpovedajúcu dotáciu pre štáty západného Balkánu aj v nadchádzajúcom finančnom období rokov 2007 – 2013;

| 2.1.11 | sa vyslovuje za podporu dialógu zástupcov regionálnych a miestnych orgánov tohto regiónu s Výborom regiónov, potvrdzuje svoju pripravenosť v zmiešaných poradných výboroch pre štáty s perspektívou vstupu konkrétne prispieť k budovaniu inštitúcií a posilneniu administratívnych kapacít pre národné združenia regiónov a miestnych samospráv, a zastáva názor, že sa má vyhovieť prianiu regiónov a miestnych samospráv štátov západného Balkánu, čo sa týka informácií o administratívnej praxi, politickom poradenstve a technickej pomoci z členských štátov; |
| --- | --- |

2.1.11

sa vyslovuje za podporu dialógu zástupcov regionálnych a miestnych orgánov tohto regiónu s Výborom regiónov, potvrdzuje svoju pripravenosť v zmiešaných poradných výboroch pre štáty s perspektívou vstupu konkrétne prispieť k budovaniu inštitúcií a posilneniu administratívnych kapacít pre národné združenia regiónov a miestnych samospráv, a zastáva názor, že sa má vyhovieť prianiu regiónov a miestnych samospráv štátov západného Balkánu, čo sa týka informácií o administratívnej praxi, politickom poradenstve a technickej pomoci z členských štátov;

| 2.1.12 | podnecuje zapojenie Výboru regiónov, regiónov členských štátov, ako aj vzdelávacích zariadení (4) a európskych regionálnych organizácií, napríklad Združenia európskych pohraničných regiónov, s príslušnými skúsenosťami do zriadenia regionálnej školy vyššieho vzdelávania v oblasti reformy verejnej správy [KOM(2006) 27, strana 11] a odporúča, aby sa ako súčasť vyučovania prijali okrem iného témy „decentralizácia a regionalizácia“, „budovanie a riadenie regionálnej a miestnej správy“, „cezhraničná spolupráca a spolupráca medzi regiónmi“, ako aj „riadenie rozmanitosti“; |
| --- | --- |

2.1.12

podnecuje zapojenie Výboru regiónov, regiónov členských štátov, ako aj vzdelávacích zariadení (4) a európskych regionálnych organizácií, napríklad Združenia európskych pohraničných regiónov, s príslušnými skúsenosťami do zriadenia regionálnej školy vyššieho vzdelávania v oblasti reformy verejnej správy [KOM(2006) 27, strana 11] a odporúča, aby sa ako súčasť vyučovania prijali okrem iného témy „decentralizácia a regionalizácia“, „budovanie a riadenie regionálnej a miestnej správy“, „cezhraničná spolupráca a spolupráca medzi regiónmi“, ako aj „riadenie rozmanitosti“;

| 2.1.13 | víta výsledky rokovaní regionálneho okrúhleho stola v rámci paktu stability, ktoré sa uskutočnili 30. mája 2006 v Belehrade a na ktorých sa účastníci dohodli, že si osvoja nový rámec spolupráce, ktorého nositeľom bude samotný región, a vyhlasuje, že je pripravený účastniť sa regionálnej rady spolupráce, ktorá bude zriadená od roku 2008 ako následníčka paktu stability, a prinášať do nej skúsenosti regionálnej a miestnej úrovne. |
| --- | --- |

2.1.13

víta výsledky rokovaní regionálneho okrúhleho stola v rámci paktu stability, ktoré sa uskutočnili 30. mája 2006 v Belehrade a na ktorých sa účastníci dohodli, že si osvoja nový rámec spolupráce, ktorého nositeľom bude samotný región, a vyhlasuje, že je pripravený účastniť sa regionálnej rady spolupráce, ktorá bude zriadená od roku 2008 ako následníčka paktu stability, a prinášať do nej skúsenosti regionálnej a miestnej úrovne.

2.2   Cezhraničná spolupráca a spolupráca medzi regiónmi

| 2.2.1 | považuje politickú, kultúrnu, sociálnu a hospodársku cezhraničnú spoluprácu regiónov a obcí štátov západného Balkánu nielen za príspevok k stimulácii miestneho a národného hospodárstva, ale aj za konkrétny spôsob podpory vzájomného chápania, porozumenia a vzájomnej dôvery v regióne a prispenia k zamedzeniu etnických konfliktov; |
| --- | --- |

2.2.1

považuje politickú, kultúrnu, sociálnu a hospodársku cezhraničnú spoluprácu regiónov a obcí štátov západného Balkánu nielen za príspevok k stimulácii miestneho a národného hospodárstva, ale aj za konkrétny spôsob podpory vzájomného chápania, porozumenia a vzájomnej dôvery v regióne a prispenia k zamedzeniu etnických konfliktov;

| 2.2.2 | vyzýva regionálne a miestne orgány z Európskej únie, aby v rámci partnerských projektov (5), výmenných programov a seminárov sprostredkovali regionálnym a miestnym politikom a orgánom zo štátov západného Balkánu konkrétne skúsenosti; pritom sú mimoriadne poučné aj skúsenosti regiónov a miestnych samospráv, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom národných kontaktných miest lepšie oboznámila regióny a miestne samosprávy členských štátov o existujúcich partnerských projektoch Európskej únie; |
| --- | --- |

2.2.2

vyzýva regionálne a miestne orgány z Európskej únie, aby v rámci partnerských projektov (5), výmenných programov a seminárov sprostredkovali regionálnym a miestnym politikom a orgánom zo štátov západného Balkánu konkrétne skúsenosti; pritom sú mimoriadne poučné aj skúsenosti regiónov a miestnych samospráv, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom národných kontaktných miest lepšie oboznámila regióny a miestne samosprávy členských štátov o existujúcich partnerských projektoch Európskej únie;

| 2.2.3 | podnecuje k tomu, aby sa na stretnutiach zástupcov európskych regionálnych a komunálnych združení, miestnych a regionálnych nositeľov mandátu, znalcov v oblasti administratívy a vedcov z EÚ a štátov západného Balkánu využívali výsledky výmeny skúseností na konkrétne vytváranie kapacít a poukazuje na príručku pre miestnu demokraciu (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes), ktorú v septembri 2005 vydala Rada Európy (6), a na „Praktickú príručku cezhraničnej spolupráce“, ktorú vypracovalo Združenie európskych pohraničných regiónov a v deviatich jazykoch zverejnila Európska komisia; |
| --- | --- |

2.2.3

podnecuje k tomu, aby sa na stretnutiach zástupcov európskych regionálnych a komunálnych združení, miestnych a regionálnych nositeľov mandátu, znalcov v oblasti administratívy a vedcov z EÚ a štátov západného Balkánu využívali výsledky výmeny skúseností na konkrétne vytváranie kapacít a poukazuje na príručku pre miestnu demokraciu (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes), ktorú v septembri 2005 vydala Rada Európy (6), a na „Praktickú príručku cezhraničnej spolupráce“, ktorú vypracovalo Združenie európskych pohraničných regiónov a v deviatich jazykoch zverejnila Európska komisia;

| 2.2.4 | vyzýva Úrad pre výmenu informácií o technickej pomoci (TAIEX), ktorý začal svoju činnosť v regióne v roku 2004, aby neobmedzoval svoje ponuky iba na centrálnu štátnu správu a obchodné združenia, ale aby ich rozšíril na regióny, miestne samosprávy a ich zastrešujúce združenia; |
| --- | --- |

2.2.4

vyzýva Úrad pre výmenu informácií o technickej pomoci (TAIEX), ktorý začal svoju činnosť v regióne v roku 2004, aby neobmedzoval svoje ponuky iba na centrálnu štátnu správu a obchodné združenia, ale aby ich rozšíril na regióny, miestne samosprávy a ich zastrešujúce združenia;

| 2.2.5 | zdôrazňuje zodpovednosť regiónov a miestnych samospráv štátov západného Balkánu pri návrate vysídlených osôb a ich ubytovaní, vzdelávaní, zamestnaní a integrácii a považuje v tejto súvislosti za nutné posilniť spoluprácu medzi regiónmi a vychádzať zo skúseností iných štátov, regiónov a miestnych samospráv; |
| --- | --- |

2.2.5

zdôrazňuje zodpovednosť regiónov a miestnych samospráv štátov západného Balkánu pri návrate vysídlených osôb a ich ubytovaní, vzdelávaní, zamestnaní a integrácii a považuje v tejto súvislosti za nutné posilniť spoluprácu medzi regiónmi a vychádzať zo skúseností iných štátov, regiónov a miestnych samospráv;

| 2.2.6 | považuje blížiacu sa novú úpravu malého pohraničného styku na vonkajších hraniciach členských štátov [KOM(2005) 56 z 23. februára 2005] za sľubnú a odporúča zodpovedajúce úpravy medzi balkánskymi štátmi (7) so zapojením Rady Európy (8); |
| --- | --- |

2.2.6

považuje blížiacu sa novú úpravu malého pohraničného styku na vonkajších hraniciach členských štátov [KOM(2005) 56 z 23. februára 2005] za sľubnú a odporúča zodpovedajúce úpravy medzi balkánskymi štátmi (7) so zapojením Rady Európy (8);

| 2.2.7 | navrhuje Komisii využiť na podporu partnerstiev medzi regiónmi, obcami a mestami skúsenosti členov Výboru regiónov, ako aj národných a európskych združení regiónov a miestnych samospráv; |
| --- | --- |

2.2.7

navrhuje Komisii využiť na podporu partnerstiev medzi regiónmi, obcami a mestami skúsenosti členov Výboru regiónov, ako aj národných a európskych združení regiónov a miestnych samospráv;

| 2.2.8 | vidí v cezhraničnej spolupráci moderný nástroj na ochranu menšín a poukazuje na článok 17 Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín; |
| --- | --- |

2.2.8

vidí v cezhraničnej spolupráci moderný nástroj na ochranu menšín a poukazuje na článok 17 Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín;

2.3   Hospodárstvo a zamestnanosť

| 2.3.1 | považuje za správne, že európske inštitúcie pri realizácií hospodárskych reforiem venujú osobitnú pozornosť boju proti nezamestnanosti, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podpore sociálneho dialógu, pretože súčasne s politickými reformami sa riešia otázky hospodárskej a sociálnej politiky (slabé národné hospodárstva, vysoká nezamestnanosť, nedostatočná sociálna súdržnosť); |
| --- | --- |

2.3.1

považuje za správne, že európske inštitúcie pri realizácií hospodárskych reforiem venujú osobitnú pozornosť boju proti nezamestnanosti, sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podpore sociálneho dialógu, pretože súčasne s politickými reformami sa riešia otázky hospodárskej a sociálnej politiky (slabé národné hospodárstva, vysoká nezamestnanosť, nedostatočná sociálna súdržnosť);

| 2.3.2 | považuje v tejto súvislosti za nevyhnutné vyvíjať a presadzovať v rámci štátov západného Balkánu za účasti regiónov a miestnych samospráv regionálne koncepcie hospodárstva a zamestnanosti, ktoré majú za cieľ trvalé oživenie hospodárstva s lokálnym vytváraním pracovných miest, ako aj cezhraničné prepojenie; |
| --- | --- |

2.3.2

považuje v tejto súvislosti za nevyhnutné vyvíjať a presadzovať v rámci štátov západného Balkánu za účasti regiónov a miestnych samospráv regionálne koncepcie hospodárstva a zamestnanosti, ktoré majú za cieľ trvalé oživenie hospodárstva s lokálnym vytváraním pracovných miest, ako aj cezhraničné prepojenie;

| 2.3.3 | odporúča – v súlade s kompetenciami regionálnych a miestnych orgánov a na základe už realizovaných pozitívnych iniciatív v príslušnej oblasti – ďalší rozvoj alebo – pokiaľ ešte neexistujú – zriadenie poradenských centier na sprostredkovanie základných vedomostí o podnikoch a podnikaní a na podporu podnikateľského ducha najmä u mládeže (SEC(2006) 283), aby sa tak budovali nosné štruktúry pre malé a stredné podniky, ktoré znamenajú dôležitý prínos pre zamestnanosť; |
| --- | --- |

2.3.3

odporúča – v súlade s kompetenciami regionálnych a miestnych orgánov a na základe už realizovaných pozitívnych iniciatív v príslušnej oblasti – ďalší rozvoj alebo – pokiaľ ešte neexistujú – zriadenie poradenských centier na sprostredkovanie základných vedomostí o podnikoch a podnikaní a na podporu podnikateľského ducha najmä u mládeže (SEC(2006) 283), aby sa tak budovali nosné štruktúry pre malé a stredné podniky, ktoré znamenajú dôležitý prínos pre zamestnanosť;

| 2.3.4 | podnecuje podporu miestnym a regionálnym orgánom pri zlepšovaní elektronickej komunikácie a pri elektronickom prístupe k informáciám týkajúcim sa podnikania (poradenstvo, podávanie žiadostí, právne a daňové informácie), aby sa tým prispelo k vybudovaniu miestnej a regionálnej hospodárskej štruktúry; |
| --- | --- |

2.3.4

podnecuje podporu miestnym a regionálnym orgánom pri zlepšovaní elektronickej komunikácie a pri elektronickom prístupe k informáciám týkajúcim sa podnikania (poradenstvo, podávanie žiadostí, právne a daňové informácie), aby sa tým prispelo k vybudovaniu miestnej a regionálnej hospodárskej štruktúry;

| 2.3.5 | navrhuje ďalej rozvíjať informačné systémy a systémy na podporu podnikov na miestnej a regionálnej úrovni; nabáda k tomu, aby sa vytvorením regionálnych platforiem výskumu a vývoja, ako aj vzdelávania a ďalšieho vzdelávania ponúkla perspektíva do budúcnosti pôsobiaca proti takzvanému „úniku mozgov“; |
| --- | --- |

2.3.5

navrhuje ďalej rozvíjať informačné systémy a systémy na podporu podnikov na miestnej a regionálnej úrovni; nabáda k tomu, aby sa vytvorením regionálnych platforiem výskumu a vývoja, ako aj vzdelávania a ďalšieho vzdelávania ponúkla perspektíva do budúcnosti pôsobiaca proti takzvanému „úniku mozgov“;

2.4   Vzdelávanie a kultúra

| 2.4.1 | vyslovuje sa za to, aby sa budovalo na skúsenostiach programu „TEMPUS“, ktorý predpokladal v rokoch 2001 – 2005 rozpočet na opatrenia na západnom Balkáne vo výške 83 mil. EUR a ročne ponúkal až 250 študentom a viac ako 1 000 pedagogickým pracovníkom možnosť študovať resp. zúčastniť sa ďalšieho vzdelávania v iných štátoch, ako aj ďalej posilňovať možnosť účasti v rámci programu „MLÁDEŽ“ aj vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

2.4.1

vyslovuje sa za to, aby sa budovalo na skúsenostiach programu „TEMPUS“, ktorý predpokladal v rokoch 2001 – 2005 rozpočet na opatrenia na západnom Balkáne vo výške 83 mil. EUR a ročne ponúkal až 250 študentom a viac ako 1 000 pedagogickým pracovníkom možnosť študovať resp. zúčastniť sa ďalšieho vzdelávania v iných štátoch, ako aj ďalej posilňovať možnosť účasti v rámci programu „MLÁDEŽ“ aj vo vidieckych oblastiach;

| 2.4.2 | odporúča, aby Komisia v programe Erasmus Mundus otvorila zvláštne „okno“, ktoré študentom daného regiónu umožní navštevovať postgraduálne kurzy v rámci európskeho magisterského štúdia, najmä kurzy s medzinárodnými triedami a fázami stáže, pretože podľa názoru výboru tento prístup podporí vzájomné kultúrne porozumenie a rozvoj hospodárskych vzťahov; |
| --- | --- |

2.4.2

odporúča, aby Komisia v programe Erasmus Mundus otvorila zvláštne „okno“, ktoré študentom daného regiónu umožní navštevovať postgraduálne kurzy v rámci európskeho magisterského štúdia, najmä kurzy s medzinárodnými triedami a fázami stáže, pretože podľa názoru výboru tento prístup podporí vzájomné kultúrne porozumenie a rozvoj hospodárskych vzťahov;

| 2.4.3 | považuje za dôležité, aby bol proces učenia obojsmerný. Nielen občania západných balkánskych krajín by mali mať možnosť študovať v krajinách EÚ, ale aj občania EÚ by mali byť povzbudzovaní k tomu, aby študovali v týchto krajinách. |
| --- | --- |

2.4.3

považuje za dôležité, aby bol proces učenia obojsmerný. Nielen občania západných balkánskych krajín by mali mať možnosť študovať v krajinách EÚ, ale aj občania EÚ by mali byť povzbudzovaní k tomu, aby študovali v týchto krajinách.

| 2.4.4 | považuje za potrebné poskytovať výhody pre študujúcich a vyučujúcich pri pobytoch v členských štátoch, aby sa mladej generácii umožnilo získať európsky uhol pohľadu a poukazuje na plánované zjednodušenia vízovej povinnosti predovšetkým pre študentov; |
| --- | --- |

2.4.4

považuje za potrebné poskytovať výhody pre študujúcich a vyučujúcich pri pobytoch v členských štátoch, aby sa mladej generácii umožnilo získať európsky uhol pohľadu a poukazuje na plánované zjednodušenia vízovej povinnosti predovšetkým pre študentov;

| 2.4.5 | vyzýva Komisiu, aby pri reštaurovaní a obnove pamätihodností a miest patriacich do kultúrneho dedičstva zapojila do koncipovania, plánovania a realizácie regionálne a miestne orgány; |
| --- | --- |

2.4.5

vyzýva Komisiu, aby pri reštaurovaní a obnove pamätihodností a miest patriacich do kultúrneho dedičstva zapojila do koncipovania, plánovania a realizácie regionálne a miestne orgány;

| 2.4.6 | poukazuje na potenciál kultúrneho cestovného ruchu v tejto oblasti ako nástroja na posilnenie hospodárskeho rozvoja, a podporuje preto súčasné úsilie o zachovanie stavebného a kultúrneho dedičstva aj vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

2.4.6

poukazuje na potenciál kultúrneho cestovného ruchu v tejto oblasti ako nástroja na posilnenie hospodárskeho rozvoja, a podporuje preto súčasné úsilie o zachovanie stavebného a kultúrneho dedičstva aj vo vidieckych oblastiach;

| 2.4.7 | zdôrazňuje dôležitú úlohu spolupráce v oblasti umenia a kultúry pri dlhodobej stabilizácii a oboznamovaní štátov západného Balkánu s projektmi spolupráce Európskej únie v umení a kultúre; |
| --- | --- |

2.4.7

zdôrazňuje dôležitú úlohu spolupráce v oblasti umenia a kultúry pri dlhodobej stabilizácii a oboznamovaní štátov západného Balkánu s projektmi spolupráce Európskej únie v umení a kultúre;

| 2.4.8 | by chcel podnietiť k tomu, aby sa vytvorením portálu e-Balkan ako ďalšej platformy dialógu a spolupráce premýšľalo predovšetkým v prospech mládeže na západnom Balkáne. Takýto portál by popri vzdelávaní a ďalšom vzdelávaní mohol podporovať aj priamu sociálnu a kultúrnu výmenu. |
| --- | --- |

2.4.8

by chcel podnietiť k tomu, aby sa vytvorením portálu e-Balkan ako ďalšej platformy dialógu a spolupráce premýšľalo predovšetkým v prospech mládeže na západnom Balkáne. Takýto portál by popri vzdelávaní a ďalšom vzdelávaní mohol podporovať aj priamu sociálnu a kultúrnu výmenu.

2.5   Rôzne oblasti politiky

| 2.5.1 | pripomína miestnym a regionálnym orgánom ich zodpovednosť pri udávaní povolení týkajúcich sa kľúčových zón cestovného ruchu aj s ohľadom na budúci trvalo udržateľný rozvoj kvalitného cestovného ruchu blízkeho prírode; |
| --- | --- |

2.5.1

pripomína miestnym a regionálnym orgánom ich zodpovednosť pri udávaní povolení týkajúcich sa kľúčových zón cestovného ruchu aj s ohľadom na budúci trvalo udržateľný rozvoj kvalitného cestovného ruchu blízkeho prírode;

| 2.5.2 | vyzýva Komisiu, aby zohľadnila hodnotenie programu CARDS pri aplikácii nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ktorý nahrádza existujúce predvstupové nariadenie a nariadenie o CARDS (9), v ktorom sa výslovne vyžaduje väčšia decentralizácia plánovania a riadenia tohto programu. Regionálny rozmer CARDS je relatívne slabý, chýba mu strategické riadenie a je označovaný miestnymi partnermi za nedostupný. Túto kritiku je potrebné zohľadniť pri ďalšom rozvoji pre štáty západného Balkánu; |
| --- | --- |

2.5.2

vyzýva Komisiu, aby zohľadnila hodnotenie programu CARDS pri aplikácii nástroja predvstupovej pomoci (IPA), ktorý nahrádza existujúce predvstupové nariadenie a nariadenie o CARDS (9), v ktorom sa výslovne vyžaduje väčšia decentralizácia plánovania a riadenia tohto programu. Regionálny rozmer CARDS je relatívne slabý, chýba mu strategické riadenie a je označovaný miestnymi partnermi za nedostupný. Túto kritiku je potrebné zohľadniť pri ďalšom rozvoji pre štáty západného Balkánu;

| 2.5.3 | vyzýva krajiny západného Balkánu, aby vo svojich reformách zohľadnili lisabonské ciele v znení aktualizácií Európskej rady z 23. a 24. marca 2006 a aby zapojili do vytvárania a presadzovania regionálnu a miestnu úroveň a iniciuje vypracovanie rozsiahlych strategických plánov pre regionálny rozvoj; |
| --- | --- |

2.5.3

vyzýva krajiny západného Balkánu, aby vo svojich reformách zohľadnili lisabonské ciele v znení aktualizácií Európskej rady z 23. a 24. marca 2006 a aby zapojili do vytvárania a presadzovania regionálnu a miestnu úroveň a iniciuje vypracovanie rozsiahlych strategických plánov pre regionálny rozvoj;

| 2.5.4 | navrhuje, aby vnútroštátne úrady príslušné pre otázky životného prostredia (často regionálne a miestne orgány) boli zapojené do najdôležitejších aktivít Európskej agentúry pre životné prostredie, ktorá bude od roku 2006 podporovať v rámci programov „PHARE“ a „CARDS 2005“ prostredníctvom vybraných zariadení Spoločenstva pracovné programy týchto krajín; |
| --- | --- |

2.5.4

navrhuje, aby vnútroštátne úrady príslušné pre otázky životného prostredia (často regionálne a miestne orgány) boli zapojené do najdôležitejších aktivít Európskej agentúry pre životné prostredie, ktorá bude od roku 2006 podporovať v rámci programov „PHARE“ a „CARDS 2005“ prostredníctvom vybraných zariadení Spoločenstva pracovné programy týchto krajín;

2.6   Informácie a komunikácia

| 2.6.1 | poukazuje na nevyhnutnosť zohľadniť prijímaciu schopnosť EÚ počas celého priebehu rokovaní, pričom zdôrazňuje, že nejde o nové kritérium pre vstup, a posudzovať pokroky podľa transparentných kritérií a nie podľa politických hodnotení a vyžaduje, aby sa s prejavmi očakávaní obyvateľov v členských štátoch EÚ a v európskych partnerských krajinách zaobchádzalo zodpovedne; |
| --- | --- |

2.6.1

poukazuje na nevyhnutnosť zohľadniť prijímaciu schopnosť EÚ počas celého priebehu rokovaní, pričom zdôrazňuje, že nejde o nové kritérium pre vstup, a posudzovať pokroky podľa transparentných kritérií a nie podľa politických hodnotení a vyžaduje, aby sa s prejavmi očakávaní obyvateľov v členských štátoch EÚ a v európskych partnerských krajinách zaobchádzalo zodpovedne;

| 2.6.2 | vyzýva členské štáty a európske inštitúcie, aby o rokovaniach informovali občanov intenzívnejšou komunikáciou o procese rozširovania ako pri Rumunsku a Bulharsku (prekrytie diskusiou o ústave v Konvente), a aby sa regióny a miestne samosprávy (prostredníctvom Výboru regiónov) podieľali na tvorbe a presadzovaní informačných konceptov a opatrení, pretože sú občanom najbližšie a majú kontakty s miestnymi a regionálnymi médiami; |
| --- | --- |

2.6.2

vyzýva členské štáty a európske inštitúcie, aby o rokovaniach informovali občanov intenzívnejšou komunikáciou o procese rozširovania ako pri Rumunsku a Bulharsku (prekrytie diskusiou o ústave v Konvente), a aby sa regióny a miestne samosprávy (prostredníctvom Výboru regiónov) podieľali na tvorbe a presadzovaní informačných konceptov a opatrení, pretože sú občanom najbližšie a majú kontakty s miestnymi a regionálnymi médiami;

| 2.6.3 | poukazuje na nevyhnutnosť toho, aby inštitúcie Spoločenstva a štáty západného Balkánu intenzívnejšie informovali občanov o cieľoch, obsahoch a požiadavkách pre obe strany v rámci integračného procesu, a zamedzili vnímaniu integračného procesu ako niečoho, čo je „zvonku“ alebo „zhora“ dané, a opätovne poukazuje na dôležitú úlohu regiónov a miestnych samospráv pri všetkých komunikačných opatreniach; |
| --- | --- |

2.6.3

poukazuje na nevyhnutnosť toho, aby inštitúcie Spoločenstva a štáty západného Balkánu intenzívnejšie informovali občanov o cieľoch, obsahoch a požiadavkách pre obe strany v rámci integračného procesu, a zamedzili vnímaniu integračného procesu ako niečoho, čo je „zvonku“ alebo „zhora“ dané, a opätovne poukazuje na dôležitú úlohu regiónov a miestnych samospráv pri všetkých komunikačných opatreniach;

| 2.6.4 | sa vyslovuje za rozširovanie dialógu občianskej spoločnosti na štáty západného Balkánu, ktorý musia viesť aj slobodné, nezávislé a profesionálne médiá a navrhuje, aby sa štáty západného Balkánu čo najrýchlejšie zapojili do akčného programu Spoločenstva na podporu organizácií, ktoré pôsobia v oblasti aktívneho občianstva v Únii (účasť občanov); |
| --- | --- |

2.6.4

sa vyslovuje za rozširovanie dialógu občianskej spoločnosti na štáty západného Balkánu, ktorý musia viesť aj slobodné, nezávislé a profesionálne médiá a navrhuje, aby sa štáty západného Balkánu čo najrýchlejšie zapojili do akčného programu Spoločenstva na podporu organizácií, ktoré pôsobia v oblasti aktívneho občianstva v Únii (účasť občanov);

2.7   Albánsko

| 2.7.1 | podporuje návrh Komisie, aby sa albánsky akčný plán pre prevenciu a boj proti korupcii neobmedzil len na národnú správu, ale aby sa rozšíril aj na regionálnu a miestnu úroveň [KOM(2005) 1421, strana 17]; |
| --- | --- |

2.7.1

podporuje návrh Komisie, aby sa albánsky akčný plán pre prevenciu a boj proti korupcii neobmedzil len na národnú správu, ale aby sa rozšíril aj na regionálnu a miestnu úroveň [KOM(2005) 1421, strana 17];

| 2.7.2 | navrhuje, aby sa posilnila spolupráca medzi regiónmi a cezhraničná spolupráca predovšetkým so susednými regiónmi v štátoch EÚ; |
| --- | --- |

2.7.2

navrhuje, aby sa posilnila spolupráca medzi regiónmi a cezhraničná spolupráca predovšetkým so susednými regiónmi v štátoch EÚ;

| 2.7.3 | podporuje požiadavky Európskeho parlamentu na posilnenie boja proti korupcii, garantovanej slobody médií a na volebné právo, ktoré zodpovedá európskym štandardom; |
| --- | --- |

2.7.3

podporuje požiadavky Európskeho parlamentu na posilnenie boja proti korupcii, garantovanej slobody médií a na volebné právo, ktoré zodpovedá európskym štandardom;

2.8   Bosna a Hercegovina

| 2.8.1 | berie s uspokojením na vedomie, že v Bosne a Hercegovine má regionálna úroveň mimoriadne právomoci, ktoré zohrávajú v riešení etnických problémov dôležitú úlohu; poukazuje na to, že v tomto veľmi regionalizovanom štáte sa vzhľadom na chýbajúcu politickú tradíciu resp. kultúru decentralizácie musí zlepšiť aj finančná uskutočniteľnosť a účinnosť štruktúr; |
| --- | --- |

2.8.1

berie s uspokojením na vedomie, že v Bosne a Hercegovine má regionálna úroveň mimoriadne právomoci, ktoré zohrávajú v riešení etnických problémov dôležitú úlohu; poukazuje na to, že v tomto veľmi regionalizovanom štáte sa vzhľadom na chýbajúcu politickú tradíciu resp. kultúru decentralizácie musí zlepšiť aj finančná uskutočniteľnosť a účinnosť štruktúr;

| 2.8.2 | považuje za potrebné reformovať ústavu s cieľom zlepšenia štátnych inštitúcií a očakáva, že budú vytvorené predpoklady na riadne uskutočnenie volieb plánovaných v októbri 2006; |
| --- | --- |

2.8.2

považuje za potrebné reformovať ústavu s cieľom zlepšenia štátnych inštitúcií a očakáva, že budú vytvorené predpoklady na riadne uskutočnenie volieb plánovaných v októbri 2006;

| 2.8.3 | poukazuje na skúsenosti a vedomosti regionálnych nositeľov mandátov z federatívnych štátov (napr. z Belgicka) ohľadom zlepšenia právnych základov a postupov medzi štátom ako celkom a rôznymi časťami (územné celky a kantóny) a je presvedčený, že sú potrebné inovatívne riešenia; |
| --- | --- |

2.8.3

poukazuje na skúsenosti a vedomosti regionálnych nositeľov mandátov z federatívnych štátov (napr. z Belgicka) ohľadom zlepšenia právnych základov a postupov medzi štátom ako celkom a rôznymi časťami (územné celky a kantóny) a je presvedčený, že sú potrebné inovatívne riešenia;

| 2.8.4 | víta rozšírenie pravidelných dialógov o hospodárskej politike na Bosnu a Hercegovinu; |
| --- | --- |

2.8.4

víta rozšírenie pravidelných dialógov o hospodárskej politike na Bosnu a Hercegovinu;

| 2.8.5 | požaduje podporu integrácie utečencov a vysídlených osôb v štátoch a obciach (Pozri dohodu o opätovnom prijímaní z 31. januára 2005 medzi Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, ako aj Srbskom a Čiernou Horou); |
| --- | --- |

2.8.5

požaduje podporu integrácie utečencov a vysídlených osôb v štátoch a obciach (Pozri dohodu o opätovnom prijímaní z 31. januára 2005 medzi Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, ako aj Srbskom a Čiernou Horou);

2.9   Srbsko

| 2.9.1 | ľutuje, že nebola využitá príležitosť na posilnenie decentralizácie v rámci procesu prijímania novej srbskej ústavy, a domnieva sa, že ďalšie posilňovanie autonómie by posilnilo aj súdržnosť štátu ako celku; |
| --- | --- |

2.9.1

ľutuje, že nebola využitá príležitosť na posilnenie decentralizácie v rámci procesu prijímania novej srbskej ústavy, a domnieva sa, že ďalšie posilňovanie autonómie by posilnilo aj súdržnosť štátu ako celku;

| 2.9.2 | zdôrazňuje význam mnohonárodnostného charakteru autonómnej oblasti Vojvodina a víta ducha vzájomnej dôvery a tolerancie, ktorý v nej vládne, ako aj cestu integrácie rôznych národnostných skupín do politického rozhodovania; |
| --- | --- |

2.9.2

zdôrazňuje význam mnohonárodnostného charakteru autonómnej oblasti Vojvodina a víta ducha vzájomnej dôvery a tolerancie, ktorý v nej vládne, ako aj cestu integrácie rôznych národnostných skupín do politického rozhodovania;

| 2.9.3 | víta mnohé aktivity autonómnej provincie Vojvodina pri cezhraničnej regionálnej a medziregionálnej spolupráci v zmysle európskeho integračného procesu a vyslovuje sa preto za výraznejšie zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do ďalších rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode; |
| --- | --- |

2.9.3

víta mnohé aktivity autonómnej provincie Vojvodina pri cezhraničnej regionálnej a medziregionálnej spolupráci v zmysle európskeho integračného procesu a vyslovuje sa preto za výraznejšie zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do ďalších rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode;

| 2.9.4 | naliehavo odporúča posilniť miestne politické inštitúcie a správy prostredníctvom reformy obecnej správy a poskytnúť im potrebné prostriedky, pretože takýto postup spolu s posilnením regionálnej úrovne zodpovedá zásade subsidiarity, blízkosti k občanovi a partnerstva a odbremeňuje štát ako celok; |
| --- | --- |

2.9.4

naliehavo odporúča posilniť miestne politické inštitúcie a správy prostredníctvom reformy obecnej správy a poskytnúť im potrebné prostriedky, pretože takýto postup spolu s posilnením regionálnej úrovne zodpovedá zásade subsidiarity, blízkosti k občanovi a partnerstva a odbremeňuje štát ako celok;

| 2.9.5 | očakáva, že Srbsko čo najskôr podpíše Rámcovú európsku konvenciu o cezhraničnej spolupráci a ratifikuje Európsku chartu miestnej samosprávy; |
| --- | --- |

2.9.5

očakáva, že Srbsko čo najskôr podpíše Rámcovú európsku konvenciu o cezhraničnej spolupráci a ratifikuje Európsku chartu miestnej samosprávy;

| 2.9.6 | povzbudzuje úrady Srbska, aby spoluprácou s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu v Den Haagu vytvárali predpoklady na ďalšie vedenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode; |
| --- | --- |

2.9.6

povzbudzuje úrady Srbska, aby spoluprácou s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu v Den Haagu vytvárali predpoklady na ďalšie vedenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode;

2.10   Kosovo

| 2.10.1 | vidí riešenie otázky štatútu Kosova s európskou perspektívou a trvalé riešenie práv občanov rozličných národností ako predpoklad trvalého zmierenia a očakáva riešenie v priamych rokovaniach prebiehajúcich vo Viedni (10) do konca roku 2006. |
| --- | --- |

2.10.1

vidí riešenie otázky štatútu Kosova s európskou perspektívou a trvalé riešenie práv občanov rozličných národností ako predpoklad trvalého zmierenia a očakáva riešenie v priamych rokovaniach prebiehajúcich vo Viedni (10) do konca roku 2006.

| 2.10.2 | očakáva zabezpečenie účinného presadzovania ústavných ustanovení na miestnej úrovni prostredníctvom účinného modelu decentralizácie, ktorý trvalo zabezpečí práva menšín a jednotlivých skupín obyvateľstva, a zlepšenie nadmieru nedostatočného zachovávania zásad právneho štátu a právnej istoty, lepšie politické zastúpenie menšín a lepšiu ochranu menšín (jazykov menšín); |
| --- | --- |

2.10.2

očakáva zabezpečenie účinného presadzovania ústavných ustanovení na miestnej úrovni prostredníctvom účinného modelu decentralizácie, ktorý trvalo zabezpečí práva menšín a jednotlivých skupín obyvateľstva, a zlepšenie nadmieru nedostatočného zachovávania zásad právneho štátu a právnej istoty, lepšie politické zastúpenie menšín a lepšiu ochranu menšín (jazykov menšín);

| 2.10.3 | nalieha na zlepšenie vzťahov medzi kosovskými Srbmi a kosovskými Albáncami, zapojenie všetkých skupín do demokratického a administratívneho života a zabezpečenie ochrany menšín; |
| --- | --- |

2.10.3

nalieha na zlepšenie vzťahov medzi kosovskými Srbmi a kosovskými Albáncami, zapojenie všetkých skupín do demokratického a administratívneho života a zabezpečenie ochrany menšín;

| 2.10.4 | považuje za nevyhnuté posilňovať administratívne kapacity na úrovni obcí predovšetkým vzhľadom na koncepciu stratégií pre hospodársky vývoj a na boj proti organizovanému zločinu a finančnej kriminalite [KOM(2005)561, strana 28]; |
| --- | --- |

2.10.4

považuje za nevyhnuté posilňovať administratívne kapacity na úrovni obcí predovšetkým vzhľadom na koncepciu stratégií pre hospodársky vývoj a na boj proti organizovanému zločinu a finančnej kriminalite [KOM(2005)561, strana 28];

| 2.10.5 | považuje zlepšenie verejnej ponuky služieb pre všetky obce za mimoriadne dôležité na to, aby sa zamedzilo vzniku resp. upevneniu „paralelných štruktúr“; |
| --- | --- |

2.10.5

považuje zlepšenie verejnej ponuky služieb pre všetky obce za mimoriadne dôležité na to, aby sa zamedzilo vzniku resp. upevneniu „paralelných štruktúr“;

2.11   Čierna hora

| 2.11.1 | očakáva, že výsledky referenda z 21. mája 2006 všetky strany uznajú a uskutočnia a žiada všetkých zúčastnených, aby viedli konštruktívny dialóg o spolužití; |
| --- | --- |

2.11.1

očakáva, že výsledky referenda z 21. mája 2006 všetky strany uznajú a uskutočnia a žiada všetkých zúčastnených, aby viedli konštruktívny dialóg o spolužití;

| 2.11.2 | víta, že referendum z 21. mája 2006 o nezávislosti Čiernej hory sa uskutočnilo podľa medzinárodných a európskych noriem demokraticky, transparentne a korektne, čo bez výhrad potvrdili aj zástupcovia Výboru regiónov, ktorí sa ho zúčastnili po prvýkrát ako pozorovatelia; |
| --- | --- |

2.11.2

víta, že referendum z 21. mája 2006 o nezávislosti Čiernej hory sa uskutočnilo podľa medzinárodných a európskych noriem demokraticky, transparentne a korektne, čo bez výhrad potvrdili aj zástupcovia Výboru regiónov, ktorí sa ho zúčastnili po prvýkrát ako pozorovatelia;

| 2.11.3 | víta, že obyvateľstvo Čiernej hory mimoriadne vysokou 86,5-percentnou účasťou preukázalo svoju zodpovednosť a zrelosť, čím má výsledok ľudového hlasovania vysokú legitímnosť; |
| --- | --- |

2.11.3

víta, že obyvateľstvo Čiernej hory mimoriadne vysokou 86,5-percentnou účasťou preukázalo svoju zodpovednosť a zrelosť, čím má výsledok ľudového hlasovania vysokú legitímnosť;

| 2.11.4 | vidí vo výsledku, ktorým bol 55,5-percentný súhlas s nezávislosťou, úlohu pre zástancov a odporcov nezávislosti úzko spolupracovať pri uskutočňovaní nezávislosti, a to vzájomne i vo vzťahoch Čiernej hory a Srbska; |
| --- | --- |

2.11.4

vidí vo výsledku, ktorým bol 55,5-percentný súhlas s nezávislosťou, úlohu pre zástancov a odporcov nezávislosti úzko spolupracovať pri uskutočňovaní nezávislosti, a to vzájomne i vo vzťahoch Čiernej hory a Srbska;

| 2.11.5 | všetkým zúčastneným odporúča, aby v procese uplatňovania nezávislosti nepostupovali osamotene a aby všetky nevyhnutné kroky podnikli po vzájomnej dohode; |
| --- | --- |

2.11.5

všetkým zúčastneným odporúča, aby v procese uplatňovania nezávislosti nepostupovali osamotene a aby všetky nevyhnutné kroky podnikli po vzájomnej dohode;

| 2.11.6 | očakáva, že nový štát Čierna hora čo najskôr podpíše a ratifikuje Európsky rámcový dohovor o cezhraničnej spolupráci, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov, Európsku chartu miestnej samosprávy a Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín; |
| --- | --- |

2.11.6

očakáva, že nový štát Čierna hora čo najskôr podpíše a ratifikuje Európsky rámcový dohovor o cezhraničnej spolupráci, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov, Európsku chartu miestnej samosprávy a Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín;

| 2.11.7 | odporúča úradom Čiernej hory, aby spolu so Srbskom neodkladne vypracovali modely cezhraničnej regionálnej spolupráce na spoločnej hranici (Sandžak), a o to isté sa snažili aj s ostatnými hraničiacimi štátmi: Bosnou a Hercegovinou, Albánskom i s autonómnou oblasťou Kosovo; |
| --- | --- |

2.11.7

odporúča úradom Čiernej hory, aby spolu so Srbskom neodkladne vypracovali modely cezhraničnej regionálnej spolupráce na spoločnej hranici (Sandžak), a o to isté sa snažili aj s ostatnými hraničiacimi štátmi: Bosnou a Hercegovinou, Albánskom i s autonómnou oblasťou Kosovo;

| 2.11.8 | vyzýva inštitúcie EÚ, aby nový štát podporovali na jeho ceste k nezávislosti mierovým rozdelením; |
| --- | --- |

2.11.8

vyzýva inštitúcie EÚ, aby nový štát podporovali na jeho ceste k nezávislosti mierovým rozdelením;

2.12   Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

| 2.12.1 | víta priznanie štatútu kandidátskej krajiny bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko ako uznanie pokroku pri presadzovaní dohody z Ochridu, nástojí však na úplnom uplatňovaní rámcovej dohody z Ochridu s podporou medzinárodného spoločenstva ako na základe pre lepšiu stabilitu; |
| --- | --- |

2.12.1

víta priznanie štatútu kandidátskej krajiny bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko ako uznanie pokroku pri presadzovaní dohody z Ochridu, nástojí však na úplnom uplatňovaní rámcovej dohody z Ochridu s podporou medzinárodného spoločenstva ako na základe pre lepšiu stabilitu;

| 2.12.2 | očakáva, že politické sily po násilnostiach v súvislosti s poslednými parlamentnými voľbami vytvoria predpoklady pre budúce nenásilné uskutočnenie demokratických volieb v súlade s európskym štandardom; |
| --- | --- |

2.12.2

očakáva, že politické sily po násilnostiach v súvislosti s poslednými parlamentnými voľbami vytvoria predpoklady pre budúce nenásilné uskutočnenie demokratických volieb v súlade s európskym štandardom;

| 2.12.3 | vyslovuje sa za to, aby sa naďalej posilňovala miestna samospráva a jej finančné vybavenie, pretože tá prispela k zlepšeniu dôvery medzi etnickými skupinami; |
| --- | --- |

2.12.3

vyslovuje sa za to, aby sa naďalej posilňovala miestna samospráva a jej finančné vybavenie, pretože tá prispela k zlepšeniu dôvery medzi etnickými skupinami;

| 2.12.4 | považuje za nevyhnutné posilnenie miestnych administratívnych kapacít, pretože sú predpokladom decentralizácie vyberania daní a oprávnenia na vyberanie poplatkov (finančné zdroje pre obce); zdieľa pochybnosti Komisie, že finančné zdroje priznané obciam nestačia na to, aby sa mohli podieľať na financovaní budúcich programov a projektov v rámci štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, prípadne, aby si mohli plniť povinnosti pri ochrane životného prostredia [SEK(2005) 1425, strana 140] a iniciuje to, aby bola téma ochrany životného prostredia horizontálne viac integrovaná aj do iných oblastí politiky, ktoré vykonávajú obce, ako napr. územné plánovanie; |
| --- | --- |

2.12.4

považuje za nevyhnutné posilnenie miestnych administratívnych kapacít, pretože sú predpokladom decentralizácie vyberania daní a oprávnenia na vyberanie poplatkov (finančné zdroje pre obce); zdieľa pochybnosti Komisie, že finančné zdroje priznané obciam nestačia na to, aby sa mohli podieľať na financovaní budúcich programov a projektov v rámci štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, prípadne, aby si mohli plniť povinnosti pri ochrane životného prostredia [SEK(2005) 1425, strana 140] a iniciuje to, aby bola téma ochrany životného prostredia horizontálne viac integrovaná aj do iných oblastí politiky, ktoré vykonávajú obce, ako napr. územné plánovanie;

| 2.12.5 | podporuje návrh Komisie jasnejšie upraviť zmierovacie konanie medzi obcami a centrálnym štátom [SEK(2005) 1425, strana 21] a považuje pravidelnú a štruktúrovanú spoluprácu medzi národnou a miestnou úrovňou za nevyhnutnú [SEK(2005) 1425, strana 120]; |
| --- | --- |

2.12.5

podporuje návrh Komisie jasnejšie upraviť zmierovacie konanie medzi obcami a centrálnym štátom [SEK(2005) 1425, strana 21] a považuje pravidelnú a štruktúrovanú spoluprácu medzi národnou a miestnou úrovňou za nevyhnutnú [SEK(2005) 1425, strana 120];

| 2.12.6 | považuje za potrebné vytvoriť funkčnú finančnú kontrolu s internými revíziami ako predpoklad riadnej administratívy, vybudovať kapacity, aby sa zamedzilo zneužitiu verejných peňazí, ako aj dôsledne presadzovať opatrenia na zamedzenie korupcie na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

2.12.6

považuje za potrebné vytvoriť funkčnú finančnú kontrolu s internými revíziami ako predpoklad riadnej administratívy, vybudovať kapacity, aby sa zamedzilo zneužitiu verejných peňazí, ako aj dôsledne presadzovať opatrenia na zamedzenie korupcie na miestnej úrovni;

| 2.12.7 | nabáda k prijatiu opatrení na posilnenie vidieka, ako aj hospodárstva a poľnohospodárstva (napr. zakladanie bankových pobočiek na vidieku, prenájom a predaj poľnohospodárskych pozemkov vo vlastníctve štátu roľníkom), aby sa využil jestvujúci potenciál samozásobovania. |
| --- | --- |

2.12.7

nabáda k prijatiu opatrení na posilnenie vidieka, ako aj hospodárstva a poľnohospodárstva (napr. zakladanie bankových pobočiek na vidieku, prenájom a predaj poľnohospodárskych pozemkov vo vlastníctve štátu roľníkom), aby sa využil jestvujúci potenciál samozásobovania.

| 2.12.8 | dúfa, že v otázke názvu, o ktorej sa rokuje pod záštitou OSN, sa čoskoro nájde konečné riešenie uspokojujúce všetky strany. |
| --- | --- |

2.12.8

dúfa, že v otázke názvu, o ktorej sa rokuje pod záštitou OSN, sa čoskoro nájde konečné riešenie uspokojujúce všetky strany.

V Bruseli 11. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 1.

1

(2)  Správa A6-0025/2006, spravodajca: Elmar Brok.

2

(3)  Prehľad stavu ratifikácie je možné nájsť na stránke úradu pre zmluvy Rady Európy:

3

http://conventions.coe.int.

(4)  Pozri napríklad študijné odbory v rámci kompetenčného centra pre juhovýchodnú Európu na univerzite Graz (Master in South East European Law and European Integration), univerzitách v mestách Trento, Regensburg, Budapest a Laibach (Joint European Master in Comparative Local Development), európskej akadémii v meste Bolzano, univerzita Grazi a EIPA (Master in European Integration nd Regionalism), ako aj postgraduálne štúdium „European Integration“ pre univerzity v mestách Belehrad, Nis a Novi Sad za účasti univerzít Como, Frankfurt/Oder, Gorizia, Maribor, Salzburg (Tempus CD_JEP-190104-2004).

4

(5)  Myslené sú delegácie expertov z národných, regionálnych a miestnych správ, ktoré postúpia svoje skúsenosti na konkrétnych pracovných miestach v administratívach štátov západného Balkánu. To sa veľmi osvedčilo počas príprav na vstup pred rokom 2004.

5

(6)  Riaditeľstvo pre spoluprácu za miestnu a regionálnu demokraciu

6

(7)  Cenným diskusným podkladom sú „Odporúčania pre cezhraničnú bezpečnosť a spoluprácu na budúcich vonkajších hraniciach EÚ pri zohľadnení Schengenskej zmluvy“, ktoré vydalo Združenie európskych pohraničných regiónov.

7

(8)  V politickom vyhlásení ministerského výboru Rady Európy zo 6. novembra 2003 z Kišiňova sa žiada uzavretie „regionálnych dohôd“ vo viacerých oblastiach. Rokovania ďaleko pokročili a zodpovedajú požiadavkám EÚ.

8

(9)  CARDS – Pomoc Spoločenstva na obnovu, rozvoj a stabilizáciu

9

(10)  Základom sú „hlavné zásady“ kontaktnej skupiny s USA, Veľkou Britániou, Nemeckom, Francúzskom, Talianskom a Ruskou federáciou.

10

---

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/23

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Zelená kniha o európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku a Oznámenie Komisie – Akčný plán o biomase ako aj Oznámenie Komisie – Stratégia EÚ v oblasti biopalív

(2007/C 51/04)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na Zelenú knihu o európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku, [KOM(2006) 105, konečné znenie] a oznámenie Komisie „Akčný plán o biomase“ [KOM(2005) 628, konečné znenie], ako aj oznámenie Komisie „Stratégia EÚ v oblasti biopalív“ [KOM(2006) 34, konečné znenie];

so zreteľom na uznesenie Európskej komisie z 2. 12. 2005 požiadať Výbor regiónov podľa článku 265 odsek 1 Zmluvy o založení ES o stanovisko k Zelenej knihe o európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku;

so zreteľom na uznesenie svojho predsedníctva zo 16. februára 2006 poveriť komisiu pre udržateľný rozvoj vypracovaním tohto stanoviska;

so zreteľom na svoje stanovisko zo 16. februára 2006 na tému „Zelená kniha o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac“ [KOM(2005) 265, konečné znenie] – CdR 216/2005 fin;

so zreteľom na svoje stanovisko z 15. novembra 2001 k Zelenej knihe Komisie k európskej stratégii zabezpečenia energetických dodávok [KOM(2000) 769, konečné znenie] – CdR 38/2001 fin (1);

so zreteľom na svoje stanovisko zo 17. júna 2004 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady „o koncovej energetickej účinnosti a energetických službách“ [KOM(2003) 739, konečné znenie – 2003/0300 (COD)] – CdR 92/2004 fin (2);

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 150/2006 rev. 1), ktorý 27.júna 2006 prijala komisia pre trvalo udržateľný rozvoj [spravodajkyňa: pani Emilia Müller, ministerka spolkových a európskych vecí spolkovej krajiny Bavorsko (DE/EĽS)];

prijal na svojom 66. plenárnom zasadnutí 11. a 12. októbra 2006 (schôdza z 11. októbra) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Stanoviská Výboru regiónov

Výbor regiónov

K zelenej knihe o energetike

| 1.1 | víta predloženie zelenej knihy, ktorá poskytuje priliehavý opis súčasnej situácie v oblasti energetiky a zároveň ukazuje cesty k európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku; |
| --- | --- |

1.1

víta predloženie zelenej knihy, ktorá poskytuje priliehavý opis súčasnej situácie v oblasti energetiky a zároveň ukazuje cesty k európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku;

| 1.2 | konštatuje, že v oblasti energetiky musí Európa zvládnuť rôzne výzvy, napr. vysoké a veľmi kolísajúce ceny energií, celosvetovo stúpajúci dopyt po energii, bezpečnostné riziká krajín, v ktorých sa energia vyrába, ako aj tranzitných krajín a dopravných ciest, zvyšujúcu sa závislosť od dovozov a doteraz ešte stále obmedzenú diverzifikáciu energetických a odberateľských zdrojov, narastajúce zaťaženie životného prostredia, požiadavku lepšej integrácie a prepojenia národných energetických trhov, ako aj vysokú potrebu investícií do energetickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

1.2

konštatuje, že v oblasti energetiky musí Európa zvládnuť rôzne výzvy, napr. vysoké a veľmi kolísajúce ceny energií, celosvetovo stúpajúci dopyt po energii, bezpečnostné riziká krajín, v ktorých sa energia vyrába, ako aj tranzitných krajín a dopravných ciest, zvyšujúcu sa závislosť od dovozov a doteraz ešte stále obmedzenú diverzifikáciu energetických a odberateľských zdrojov, narastajúce zaťaženie životného prostredia, požiadavku lepšej integrácie a prepojenia národných energetických trhov, ako aj vysokú potrebu investícií do energetickej infraštruktúry;

| 1.3 | víta skutočnosť, že vzhľadom na tieto výzvy zelená kniha vyvoláva intenzívne diskusie o energetickej politike v Európe a zdôrazňuje význam dlhodobej energetickej stratégie EÚ; |
| --- | --- |

1.3

víta skutočnosť, že vzhľadom na tieto výzvy zelená kniha vyvoláva intenzívne diskusie o energetickej politike v Európe a zdôrazňuje význam dlhodobej energetickej stratégie EÚ;

| 1.4 | zdôrazňuje, že na realizáciu cieľového „trojuholníka“, ktorý tvorí bezpečnosť zásobovania, konkurencieschopnosť a prijateľnosť pre životné prostredie, je potrebné zohľadniť všetky politické oblasti, ktoré sa týkajú energetickej politiky, predovšetkým dopravnú, environmentálnu, regionálnu, výskumnú a rozvojovú politiku, ako aj zahraničnú politiku; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že na realizáciu cieľového „trojuholníka“, ktorý tvorí bezpečnosť zásobovania, konkurencieschopnosť a prijateľnosť pre životné prostredie, je potrebné zohľadniť všetky politické oblasti, ktoré sa týkajú energetickej politiky, predovšetkým dopravnú, environmentálnu, regionálnu, výskumnú a rozvojovú politiku, ako aj zahraničnú politiku;

| 1.5 | víta prístup k spoločnej európskej energetickej politike, ktorá rozvíja partnerstvo medzi európskou, národnými a regionálnymi úrovňami vlády s patričným zohľadnením zvláštností jednotlivých členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity; Európa môže dať dlhodobú odpoveď na problémy spojené s bezpečnosťou a podmienkami energetického zásobovania iba vtedy, ak bude postupovať koordinovane; |
| --- | --- |

1.5

víta prístup k spoločnej európskej energetickej politike, ktorá rozvíja partnerstvo medzi európskou, národnými a regionálnymi úrovňami vlády s patričným zohľadnením zvláštností jednotlivých členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity; Európa môže dať dlhodobú odpoveď na problémy spojené s bezpečnosťou a podmienkami energetického zásobovania iba vtedy, ak bude postupovať koordinovane;

| 1.6 | poukazuje na to, že stabilné a cenovo výhodné zásobovanie energiou je veľmi dôležité aj pre trvalo udržateľný rozvoj regiónov a obcí; |
| --- | --- |

1.6

poukazuje na to, že stabilné a cenovo výhodné zásobovanie energiou je veľmi dôležité aj pre trvalo udržateľný rozvoj regiónov a obcí;

| 1.7 | zdôrazňuje úlohu regionálnych a miestnych samospráv ako výrobcov energie (napríklad účasťou v energetických podnikoch), ktorí sú závislí na čestných podmienkach konkurencie; |
| --- | --- |

1.7

zdôrazňuje úlohu regionálnych a miestnych samospráv ako výrobcov energie (napríklad účasťou v energetických podnikoch), ktorí sú závislí na čestných podmienkach konkurencie;

| 1.8 | víta závery Európskej rady z 23. a 24. marca, podľa ktorých sa má na zabezpečenie konkurencieschopnosti európskych ekonomík a cenovo prijateľného zásobovania energiou podporiť rozvoj regionálnej energetickej spolupráce v EÚ a zjednodušenie integrácie regionálnych trhov do spoločného trhu EÚ; |
| --- | --- |

1.8

víta závery Európskej rady z 23. a 24. marca, podľa ktorých sa má na zabezpečenie konkurencieschopnosti európskych ekonomík a cenovo prijateľného zásobovania energiou podporiť rozvoj regionálnej energetickej spolupráce v EÚ a zjednodušenie integrácie regionálnych trhov do spoločného trhu EÚ;

| 1.9 | zdôrazňuje nevyhnutnosť diverzifikácie vonkajších a vnútorných zdrojov energie s cieľom znížiť závislosť EÚ od energetického dovozu a od dodávok jednotlivých dodávateľov, a tým zabezpečiť trvalé zásobovanie energiou; |
| --- | --- |

1.9

zdôrazňuje nevyhnutnosť diverzifikácie vonkajších a vnútorných zdrojov energie s cieľom znížiť závislosť EÚ od energetického dovozu a od dodávok jednotlivých dodávateľov, a tým zabezpečiť trvalé zásobovanie energiou;

| 1.10 | zdôrazňuje, že o využívaní jednotlivých zdrojov energie musia naďalej podľa zásady subsidiarity rozhodovať členské štáty; |
| --- | --- |

1.10

zdôrazňuje, že o využívaní jednotlivých zdrojov energie musia naďalej podľa zásady subsidiarity rozhodovať členské štáty;

| 1.11 | podporuje v členských štátoch zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energií s nízkymi alebo žiadnymi emisiami skleníkových plynov s cieľom zabrániť klimatickým zmenám; |
| --- | --- |

1.11

podporuje v členských štátoch zvyšovanie podielu obnoviteľných zdrojov energií s nízkymi alebo žiadnymi emisiami skleníkových plynov s cieľom zabrániť klimatickým zmenám;

| 1.12 | pripomína potrebu využívať pri diverzifikácii energetických zdrojov hospodárne a účinné vodné elektrárne a termálnu energiu, ktoré často využívajú regionálni a miestni výrobcovia a dodávatelia energie; |
| --- | --- |

1.12

pripomína potrebu využívať pri diverzifikácii energetických zdrojov hospodárne a účinné vodné elektrárne a termálnu energiu, ktoré často využívajú regionálni a miestni výrobcovia a dodávatelia energie;

| 1.13 | ľutuje, že realizácia smerníc o liberalizácii vnútorného trhu s plynom a elektrinou je v mnohých členských štátoch nedostatočná; |
| --- | --- |

1.13

ľutuje, že realizácia smerníc o liberalizácii vnútorného trhu s plynom a elektrinou je v mnohých členských štátoch nedostatočná;

| 1.14 | považuje za nevyhnutné, aby ďalšie právne opatrenia nasledovali až po úplnej realizácii druhého balíka pre vnútorný trh a po vyhodnotení s tým spojených vplyvov; |
| --- | --- |

1.14

považuje za nevyhnutné, aby ďalšie právne opatrenia nasledovali až po úplnej realizácii druhého balíka pre vnútorný trh a po vyhodnotení s tým spojených vplyvov;

| 1.15 | zdôrazňuje nevyhnutnosť vytvorenia jednotnej európskej energetickej siete, a preto považuje za nevyhnutné zlepšiť spoluprácu medzi národnými regulačnými úradmi; |
| --- | --- |

1.15

zdôrazňuje nevyhnutnosť vytvorenia jednotnej európskej energetickej siete, a preto považuje za nevyhnutné zlepšiť spoluprácu medzi národnými regulačnými úradmi;

| 1.16 | odmieta vytváranie nových administratívnych štruktúr, napr. európskej inštitúcie pre reguláciu energetiky, pretože národné regulačné úrady sú schopné dosiahnuť ciele, ktoré navrhla Komisia a schválila Európska rada; |
| --- | --- |

1.16

odmieta vytváranie nových administratívnych štruktúr, napr. európskej inštitúcie pre reguláciu energetiky, pretože národné regulačné úrady sú schopné dosiahnuť ciele, ktoré navrhla Komisia a schválila Európska rada;

| 1.17 | v súčasnosti nepovažuje za potrebné predložiť nový legislatívny návrh týkajúci sa zásob zemného plynu, pretože je nevyhnutné začať najprv uplatňovať smernicu o bezpečnosti dodávok plynu, ktorá nadobudla účinnosť v máji 2006; |
| --- | --- |

1.17

v súčasnosti nepovažuje za potrebné predložiť nový legislatívny návrh týkajúci sa zásob zemného plynu, pretože je nevyhnutné začať najprv uplatňovať smernicu o bezpečnosti dodávok plynu, ktorá nadobudla účinnosť v máji 2006;

| 1.18 | víta predloženie strategického plánu, ktorý posilňuje rozvoj nových energetických technológií na európskej úrovni, podporuje ich rýchle zavedenie na trh a umožňuje koordináciu spoločných a národných výskumných a inovačných programov; |
| --- | --- |

1.18

víta predloženie strategického plánu, ktorý posilňuje rozvoj nových energetických technológií na európskej úrovni, podporuje ich rýchle zavedenie na trh a umožňuje koordináciu spoločných a národných výskumných a inovačných programov;

| 1.19 | považuje zvýšenie energetickej hospodárnosti za dôležitý cieľ, predovšetkým na zabránenie narastajúcej závislosti od dovozu; |
| --- | --- |

1.19

považuje zvýšenie energetickej hospodárnosti za dôležitý cieľ, predovšetkým na zabránenie narastajúcej závislosti od dovozu;

| 1.20 | poukazuje na to, že už aj v súčasnosti existuje mnoho opatrení EÚ týkajúcich sa energetickej hospodárnosti, ktoré sú už v platnosti alebo sa ešte na nich pracuje a ktorých účinok sa len začína prejavovať, príp. sa ešte len musia začať uplatňovať. Ako príklady možno spomenúť smernicu o budovách, smernicu o kogenerácii alebo smernicu o koncovej energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

1.20

poukazuje na to, že už aj v súčasnosti existuje mnoho opatrení EÚ týkajúcich sa energetickej hospodárnosti, ktoré sú už v platnosti alebo sa ešte na nich pracuje a ktorých účinok sa len začína prejavovať, príp. sa ešte len musia začať uplatňovať. Ako príklady možno spomenúť smernicu o budovách, smernicu o kogenerácii alebo smernicu o koncovej energetickej účinnosti;

| 1.21 | víta zámer Komisie vykonávať od roku 2007 každoročne kontrolu stratégie EÚ, v ktorej sú uvedené stredné a dlhodobé ciele a opatrenia na ich uskutočnenie; |
| --- | --- |

1.21

víta zámer Komisie vykonávať od roku 2007 každoročne kontrolu stratégie EÚ, v ktorej sú uvedené stredné a dlhodobé ciele a opatrenia na ich uskutočnenie;

K akčnému plánu o biomase

| 1.22 | víta predloženie Akčného plánu o biomase, ktorého realizácia môže byť dôležitým prínosom k uskutočneniu troch cieľov uvedených v zelenej knihe o energetike; |
| --- | --- |

1.22

víta predloženie Akčného plánu o biomase, ktorého realizácia môže byť dôležitým prínosom k uskutočneniu troch cieľov uvedených v zelenej knihe o energetike;

| 1.23 | víta zámer Komisie viac ako doteraz rozvinúť prínos biomasy spomedzi obnoviteľnými zdrojmi energie a považuje Komisiou navrhnutý balík opatrení za vhodný základ rozširovania energetického využívania biomasy; |
| --- | --- |

1.23

víta zámer Komisie viac ako doteraz rozvinúť prínos biomasy spomedzi obnoviteľnými zdrojmi energie a považuje Komisiou navrhnutý balík opatrení za vhodný základ rozširovania energetického využívania biomasy;

| 1.24 | víta, že Komisia zdôrazňuje význam regiónov pri podpore biopalív a iných foriem bioenergie v rámci politiky súdržnosti a politiky pre rozvoj vidieka; |
| --- | --- |

1.24

víta, že Komisia zdôrazňuje význam regiónov pri podpore biopalív a iných foriem bioenergie v rámci politiky súdržnosti a politiky pre rozvoj vidieka;

| 1.25 | poukazuje na to, že využívanie biomasy môže podstatne prispieť k tomu, aby bol do roku 2010 dosiahnutý cieľ 12-percentného podielu obnoviteľnej energie na celkovej spotrebe energie v EÚ a zdôrazňuje preto význam biomasy ako dôležitej alternatívy k fosílnym zdrojom energie; |
| --- | --- |

1.25

poukazuje na to, že využívanie biomasy môže podstatne prispieť k tomu, aby bol do roku 2010 dosiahnutý cieľ 12-percentného podielu obnoviteľnej energie na celkovej spotrebe energie v EÚ a zdôrazňuje preto význam biomasy ako dôležitej alternatívy k fosílnym zdrojom energie;

| 1.26 | vyzdvihuje, že akčný plán po prvýkrát uvádza, ako sa má strojnásobenie spotreby primárnej energie z biomasy v EÚ na približne 150 mil. ton ropného ekvivalentu (toe) požadované v bielej knihe EÚ z roku 1997 rozdeliť na oblasti tepla, elektriny a pohonných hmôt (teplo: 75 mil. toe, elektrina: 55 mil. toe, pohonné hmoty: 19 mil. toe); |
| --- | --- |

1.26

vyzdvihuje, že akčný plán po prvýkrát uvádza, ako sa má strojnásobenie spotreby primárnej energie z biomasy v EÚ na približne 150 mil. ton ropného ekvivalentu (toe) požadované v bielej knihe EÚ z roku 1997 rozdeliť na oblasti tepla, elektriny a pohonných hmôt (teplo: 75 mil. toe, elektrina: 55 mil. toe, pohonné hmoty: 19 mil. toe);

| 1.27 | poukazuje na to, že scenár uvedený v akčnom pláne by znamenal zvýšenie podielu biomasy na primárnej spotrebe energie Európskej únie približne zo súčasných 4 % na 8 % v roku 2010 a poukazuje na to, že na dosiahnutie tohto cieľa v súlade s princípom subsidiarity musia byť príslušnou úrovňou stanovené najmä aj opatrenia na zabezpečenie zásobovania biomasou, napríklad záväzné skladovanie rezervy, zlepšenie dodávateľského reťazca a pod.; |
| --- | --- |

1.27

poukazuje na to, že scenár uvedený v akčnom pláne by znamenal zvýšenie podielu biomasy na primárnej spotrebe energie Európskej únie približne zo súčasných 4 % na 8 % v roku 2010 a poukazuje na to, že na dosiahnutie tohto cieľa v súlade s princípom subsidiarity musia byť príslušnou úrovňou stanovené najmä aj opatrenia na zabezpečenie zásobovania biomasou, napríklad záväzné skladovanie rezervy, zlepšenie dodávateľského reťazca a pod.;

| 1.28 | víta rozhodnutie Rady zo 14. februára 2006 zapísať diaľkové dodávky tepla do zoznamu tovarov a služieb, na ktoré môžu členské štáty uplatniť zníženú sadzbu dane z pridanej hodnoty a považuje za dôležité, aby túto zníženú sadzbu aj skutočne uplatnili; |
| --- | --- |

1.28

víta rozhodnutie Rady zo 14. februára 2006 zapísať diaľkové dodávky tepla do zoznamu tovarov a služieb, na ktoré môžu členské štáty uplatniť zníženú sadzbu dane z pridanej hodnoty a považuje za dôležité, aby túto zníženú sadzbu aj skutočne uplatnili;

| 1.29 | pripomína, že mnohé miestne a regionálne samosprávy už úspešne realizujú a realizovali konkrétne projekty výroby elektriny a tepla z biomasy, čím plnia úlohu predvoja v tejto oblasti a považuje za dôležité podporovať tieto projekty; |
| --- | --- |

1.29

pripomína, že mnohé miestne a regionálne samosprávy už úspešne realizujú a realizovali konkrétne projekty výroby elektriny a tepla z biomasy, čím plnia úlohu predvoja v tejto oblasti a považuje za dôležité podporovať tieto projekty;

| 1.30 | zdôrazňuje význam biomasy ako energetického zdroja pre vidiek: jej využitie môže sprístupniť nové zdroje príjmov predovšetkým pre poľnohospodárstvo („poľnohospodár ako energetik“) a lesné hospodárstvo a zároveň prispieť k vytváraniu nových pracovných miest; |
| --- | --- |

1.30

zdôrazňuje význam biomasy ako energetického zdroja pre vidiek: jej využitie môže sprístupniť nové zdroje príjmov predovšetkým pre poľnohospodárstvo („poľnohospodár ako energetik“) a lesné hospodárstvo a zároveň prispieť k vytváraniu nových pracovných miest;

K stratégii v oblasti biopalív

| 1.31 | víta oznámenie Komisie o stratégii EÚ v oblasti biopalív, ktorá môžu v oblasti dopravy aspoň čiastočne nahradiť fosílne palivá a môžu byť zahrnuté v systémoch zásobovania palivami; |
| --- | --- |

1.31

víta oznámenie Komisie o stratégii EÚ v oblasti biopalív, ktorá môžu v oblasti dopravy aspoň čiastočne nahradiť fosílne palivá a môžu byť zahrnuté v systémoch zásobovania palivami;

| 1.32 | podčiarkuje skutočnosť, že v miestnych a regionálnych samosprávach sú verejné vozidlá poháňané biopalivami; |
| --- | --- |

1.32

podčiarkuje skutočnosť, že v miestnych a regionálnych samosprávach sú verejné vozidlá poháňané biopalivami;

| 1.33 | poukazuje na dôležitosť výroby biopalív trvalo udržateľným spôsobom, aby sa tak predišlo úbytku biodiverzity. Malo by sa zabrániť tomu, aby veľké „monokultúry“ (koncentrované pestovanie jedného rastlinného druhu na veľkej ploche) energeticky využiteľných rastlín vo veľkom rozsahu narušili miestny ekosystém; |
| --- | --- |

1.33

poukazuje na dôležitosť výroby biopalív trvalo udržateľným spôsobom, aby sa tak predišlo úbytku biodiverzity. Malo by sa zabrániť tomu, aby veľké „monokultúry“ (koncentrované pestovanie jedného rastlinného druhu na veľkej ploche) energeticky využiteľných rastlín vo veľkom rozsahu narušili miestny ekosystém;

| 1.34 | žiada Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie v oblasti výskumu biopalív, a to tak čo sa týka prvotných surovín (na zvýšenie energetickej účinnosti a charakteristík surovín alebo na využitie pyrolytických olejov ako prvotnej petrochemickej suroviny), ako aj na úrovni postupov (premena biomasy na energiu, splyňovanie, pyrolýza, atď.); |
| --- | --- |

1.34

žiada Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie v oblasti výskumu biopalív, a to tak čo sa týka prvotných surovín (na zvýšenie energetickej účinnosti a charakteristík surovín alebo na využitie pyrolytických olejov ako prvotnej petrochemickej suroviny), ako aj na úrovni postupov (premena biomasy na energiu, splyňovanie, pyrolýza, atď.);

2.   Odporúčania Výboru regiónov

K zelenej knihe o energetike

| 2.1 | žiada na zabezpečenie čestnej súťaže okamžitú úplnú implementáciu smerníc o liberalizácii vnútorného trhu s plynom a elektrinou vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

2.1

žiada na zabezpečenie čestnej súťaže okamžitú úplnú implementáciu smerníc o liberalizácii vnútorného trhu s plynom a elektrinou vo všetkých členských štátoch;

| 2.2 | vyslovuje sa za vykonanie dôkladnej analýzy nákladov a prínosov nových legislatívnych návrhov predkladaných Komisiou; |
| --- | --- |

2.2

vyslovuje sa za vykonanie dôkladnej analýzy nákladov a prínosov nových legislatívnych návrhov predkladaných Komisiou;

| 2.3 | požaduje, aby sa v rámci kontroly systému EÚ obchodovania s emisiami tento systém ďalej rozširoval a zlepšoval v súlade so zelenou knihou, a tak vytváral stabilné pomery, v ktorých môže priemysel urobiť potrebné dlhodobé investičné rozhodnutia; požaduje, aby sa odstránili zbytočné záťaže pre hospodárstvo, predovšetkým kvôli ich vplyvu na ceny elektrickej energie a skreslenie hospodárskej súťaže z dôvodu nedostatočného zosúladenia národných alokačných plánov medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

2.3

požaduje, aby sa v rámci kontroly systému EÚ obchodovania s emisiami tento systém ďalej rozširoval a zlepšoval v súlade so zelenou knihou, a tak vytváral stabilné pomery, v ktorých môže priemysel urobiť potrebné dlhodobé investičné rozhodnutia; požaduje, aby sa odstránili zbytočné záťaže pre hospodárstvo, predovšetkým kvôli ich vplyvu na ceny elektrickej energie a skreslenie hospodárskej súťaže z dôvodu nedostatočného zosúladenia národných alokačných plánov medzi členskými štátmi;

| 2.4 | konštatuje, že pri kríze zásobovania plynom v roku 2006 sa osvedčila koordinácia na úrovni EÚ a požaduje, aby aj v budúcnosti so zohľadnením prvotnej vlastnej zodpovednosti členských štátov za bezpečnosť dodávok boli v prípade energetickej krízy k dispozícii účinné mechanizmy koordinácie založené na zásadách solidarity a subsidiarity; |
| --- | --- |

2.4

konštatuje, že pri kríze zásobovania plynom v roku 2006 sa osvedčila koordinácia na úrovni EÚ a požaduje, aby aj v budúcnosti so zohľadnením prvotnej vlastnej zodpovednosti členských štátov za bezpečnosť dodávok boli v prípade energetickej krízy k dispozícii účinné mechanizmy koordinácie založené na zásadách solidarity a subsidiarity;

| 2.5 | požaduje, aby sa výskum a vývoj zameriaval na oblasť trvalo udržateľných druhov energie a energetickej hospodárnosti a mal k dispozícii primeranú časť prostriedkov Spoločenstva na podporu; |
| --- | --- |

2.5

požaduje, aby sa výskum a vývoj zameriaval na oblasť trvalo udržateľných druhov energie a energetickej hospodárnosti a mal k dispozícii primeranú časť prostriedkov Spoločenstva na podporu;

| 2.6 | navrhuje, aby EÚ dala vo všetkých oblastiach politiky v rámci svojej kompetencie podnety na využívanie trvalo udržateľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

2.6

navrhuje, aby EÚ dala vo všetkých oblastiach politiky v rámci svojej kompetencie podnety na využívanie trvalo udržateľných zdrojov energie;

| 2.7 | víta zámer Komisie podporiť ďalší rozvoj opatrení na zlepšenie energetickej hospodárnosti a žiada, aby bol čo najskôr predložený ďalekosiahly akčný plán o energetickej hospodárnosti; |
| --- | --- |

2.7

víta zámer Komisie podporiť ďalší rozvoj opatrení na zlepšenie energetickej hospodárnosti a žiada, aby bol čo najskôr predložený ďalekosiahly akčný plán o energetickej hospodárnosti;

| 2.8 | žiada, aby boli pri zostavovaní akčného plánu použité nástroje trhovej podpory a nákladovej hospodárnosti, napríklad informácie, poradenstvo, podpora, dobrovoľné združenia atď., a zohľadnené hranice možného zaťaženia verejného rozpočtu, podnikov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

2.8

žiada, aby boli pri zostavovaní akčného plánu použité nástroje trhovej podpory a nákladovej hospodárnosti, napríklad informácie, poradenstvo, podpora, dobrovoľné združenia atď., a zohľadnené hranice možného zaťaženia verejného rozpočtu, podnikov a spotrebiteľov;

| 2.9 | odmieta stanovenie absolútnych cieľov zvyšovania hospodárnosti. Členské štáty, ktoré už vykonali úsporné opatrenia alebo používajú veľmi účinné technológie majú menší potenciál na ďalšie zlepšovanie hospodárnosti a pri realizácii absolútnych cieľov budú v konkurencii znevýhodnené; |
| --- | --- |

2.9

odmieta stanovenie absolútnych cieľov zvyšovania hospodárnosti. Členské štáty, ktoré už vykonali úsporné opatrenia alebo používajú veľmi účinné technológie majú menší potenciál na ďalšie zlepšovanie hospodárnosti a pri realizácii absolútnych cieľov budú v konkurencii znevýhodnené;

| 2.10 | odporúča návrh medzinárodnej dohody o energetickej účinnosti a začatie dialógu EÚ s krajinami s vysokou spotrebou energie, ako aj s vyspelejšími rozvojovými krajinami na tému energetická účinnosť a úspora energie; |
| --- | --- |

2.10

odporúča návrh medzinárodnej dohody o energetickej účinnosti a začatie dialógu EÚ s krajinami s vysokou spotrebou energie, ako aj s vyspelejšími rozvojovými krajinami na tému energetická účinnosť a úspora energie;

| 2.11 | podporuje vypracovanie spoločného návrhu zahraničnej a bezpečnostnej politiky o bezpečnosti dodávok a diverzifikácii zdrojov dodávok, ako aj rozšírenie energetickej spolupráce a prehĺbenie dialógu s dôležitými krajinami výroby, tranzitu alebo spotreby, pričom by bolo zmysluplné zainteresovať aj susedné krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ; |
| --- | --- |

2.11

podporuje vypracovanie spoločného návrhu zahraničnej a bezpečnostnej politiky o bezpečnosti dodávok a diverzifikácii zdrojov dodávok, ako aj rozšírenie energetickej spolupráce a prehĺbenie dialógu s dôležitými krajinami výroby, tranzitu alebo spotreby, pričom by bolo zmysluplné zainteresovať aj susedné krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ;

K Akčnému plánu o biomase

| 2.12 | vyzýva Komisiu, aby zohľadnila aj význam miestnych a regionálnych samospráv pri realizácii a ďalšom rozvoji akčného plánu, podrobne sa zaoberala miestnym a regionálnym rozmerom a takýmto spôsobom prispela aj k širšej podpore vidieka; |
| --- | --- |

2.12

vyzýva Komisiu, aby zohľadnila aj význam miestnych a regionálnych samospráv pri realizácii a ďalšom rozvoji akčného plánu, podrobne sa zaoberala miestnym a regionálnym rozmerom a takýmto spôsobom prispela aj k širšej podpore vidieka;

| 2.13 | podporuje názor Komisie v súvislosti s dodávkami biomasy, podľa ktorého by sa malo o pestovaní energetických plodín rozhodovať najlepšie na miestnej alebo regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.13

podporuje názor Komisie v súvislosti s dodávkami biomasy, podľa ktorého by sa malo o pestovaní energetických plodín rozhodovať najlepšie na miestnej alebo regionálnej úrovni;

| 2.14 | považuje za nevyhnutné, aby sa okrem podpory energetickej úspornosti a zvyšovania energetickej účinnosti ďalej rozširovalo aj využívanie energie z obnoviteľných zdrojov s cieľom zvyšovať bezpečnosť dodávok, šetriť zdroje, znižovať emisie skleníkových plynov, ako aj posilňovať vidiek a obnoviteľné energetické hospodárstvo, a sa v tejto súvislosti ďalej podporoval trvalý rozvoj energetického a materiálového využitia biomasy; |
| --- | --- |

2.14

považuje za nevyhnutné, aby sa okrem podpory energetickej úspornosti a zvyšovania energetickej účinnosti ďalej rozširovalo aj využívanie energie z obnoviteľných zdrojov s cieľom zvyšovať bezpečnosť dodávok, šetriť zdroje, znižovať emisie skleníkových plynov, ako aj posilňovať vidiek a obnoviteľné energetické hospodárstvo, a sa v tejto súvislosti ďalej podporoval trvalý rozvoj energetického a materiálového využitia biomasy;

K stratégii o biopalivách

| 2.15 | zastáva názor, že je nevyhnutné odbúrať technické prekážky, ktoré jestvujú v súvislosti s biopalivami, ako aj upraviť normu EN 14214 tak, aby bolo možné využitie väčšieho druhu rastlinných olejov pre bionaftu, pokiaľ to bude možné bez negatívnych vplyvov na účinnosť palív, a podporuje preto zámer Komisie, aby sa najprv zistili a odstránili príčiny týchto prekážok, stanovili špecifikácie normy, ktorá by mohla byť zmenená, a zároveň aby sa zabezpečilo, že z tohto dôvodu nebude dochádzať k diskriminácii biopalív; |
| --- | --- |

2.15

zastáva názor, že je nevyhnutné odbúrať technické prekážky, ktoré jestvujú v súvislosti s biopalivami, ako aj upraviť normu EN 14214 tak, aby bolo možné využitie väčšieho druhu rastlinných olejov pre bionaftu, pokiaľ to bude možné bez negatívnych vplyvov na účinnosť palív, a podporuje preto zámer Komisie, aby sa najprv zistili a odstránili príčiny týchto prekážok, stanovili špecifikácie normy, ktorá by mohla byť zmenená, a zároveň aby sa zabezpečilo, že z tohto dôvodu nebude dochádzať k diskriminácii biopalív;

| 2.16 | vyzýva Komisiu, aby pri ďalšom rozvoji stratégie o biopalivách primerane zohľadňovala miestny a regionálny rozmer; |
| --- | --- |

2.16

vyzýva Komisiu, aby pri ďalšom rozvoji stratégie o biopalivách primerane zohľadňovala miestny a regionálny rozmer;

| 2.17 | víta zámer Komisie EÚ zvýšiť podiel biopalív na spotrebe palív a stanoviť aj kontrolu činností na podporu biopalív. |
| --- | --- |

2.17

víta zámer Komisie EÚ zvýšiť podiel biopalív na spotrebe palív a stanoviť aj kontrolu činností na podporu biopalív.

V Bruseli, 11. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. ES C 107, 3.5.2002, s. 13.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 19.

2

---

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/27

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o verejno-súkromných partnerstvách a právnych predpisoch Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania a koncesií“

(2007/C 51/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o verejno-súkromných partnerstvách a právnych predpisoch Spoločenstva v oblasti verejného obstarávania a koncesií, KOM(2005) 569, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. novembra 2005 o tom, že požiada Výbor regiónov o vypracovanie stanoviska na túto tému podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 22. februára 2006 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko k Zelenej knihe o verejno-súkromných partnerstvách a komunitárnom práve o verejnom obstarávaní a koncesiách, KOM(2004) 327, konečné znenie, CdR 239/2004 fin,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k Zelenej knihe o verejných/súkromných partnerstvách a legislatíve Spoločenstva týkajúcej sa verejného obstarávania a koncesií, KOM(2004) 327, konečné znenie, CESE 1440/2004 fin,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha EIB v partnerstvách medzi verejným a súkromným sektorom (PPP) a ich dopad na problematiku rozvoja“ (CESE 255/2005),

so zreteľom na návrh stanoviska CdR 41/2006 rev. 2 prijatého 3. júla 2006 svojou komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajkyňa: pani Bozena Ronowicz, primátorka mesta Zielona Góra, PL/ÚEN/EA),

keďže:

| (1) | hospodárska globalizácia a s ňou spojené zintenzívnenie konkurencie medzi podnikmi verejného a súkromného sektora, čo je jeden z cieľov, ktoré mala riešiť Lisabonská stratégia, si zjavne vyžadujú úzku spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom vo forme verejno-súkromných partnerstiev, z ktorých majú prospech obe strany a najmä verejnosť, ktorá využíva poskytované služby; |
| --- | --- |

(1)

hospodárska globalizácia a s ňou spojené zintenzívnenie konkurencie medzi podnikmi verejného a súkromného sektora, čo je jeden z cieľov, ktoré mala riešiť Lisabonská stratégia, si zjavne vyžadujú úzku spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom vo forme verejno-súkromných partnerstiev, z ktorých majú prospech obe strany a najmä verejnosť, ktorá využíva poskytované služby;

| (2) | prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev sa partneri z verejného sektora (národné, regionálne či miestne orgány) a zo súkromného sektora podieľajú na vzájomne prospešných spoločných aktivitách používajúc svoje prostriedky nielen na komerčné účely, ale aj na dosiahnutie sociálnych cieľov projektu, najmä poskytovanie kvalitnejších služieb; |
| --- | --- |

(2)

prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev sa partneri z verejného sektora (národné, regionálne či miestne orgány) a zo súkromného sektora podieľajú na vzájomne prospešných spoločných aktivitách používajúc svoje prostriedky nielen na komerčné účely, ale aj na dosiahnutie sociálnych cieľov projektu, najmä poskytovanie kvalitnejších služieb;

| (3) | miestne a regionálne orgány by sa mali viac zapojiť do verejno-súkromných partnerstiev, majúc na mysli, že ich zapojenie do projektov partnerstiev pri zachovaní zásad zakotvených v zmluvách bude primárne prospievať ľuďom, ktorým sa služby poskytujú, |
| --- | --- |

(3)

miestne a regionálne orgány by sa mali viac zapojiť do verejno-súkromných partnerstiev, majúc na mysli, že ich zapojenie do projektov partnerstiev pri zachovaní zásad zakotvených v zmluvách bude primárne prospievať ľuďom, ktorým sa služby poskytujú,

prijal na svojom 66. plenárnom zasadnutí 11. – 12. októbra 2006 (schôdza z 12. októbra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 1.1 | sa domnieva, že keďže dosiaľ neexistuje presná definícia verejno-súkromného partnerstva, dosiaľ neplatí adekvátna legislatíva, a čo je najdôležitejšie, novým členským štátom predovšetkým chýbajú skúsenosti v tejto oblasti, je potrebné vypracovať interpretačné oznámenie o všetkých formách dohôd o verejno-súkromných partnerstvách; |
| --- | --- |

1.1

sa domnieva, že keďže dosiaľ neexistuje presná definícia verejno-súkromného partnerstva, dosiaľ neplatí adekvátna legislatíva, a čo je najdôležitejšie, novým členským štátom predovšetkým chýbajú skúsenosti v tejto oblasti, je potrebné vypracovať interpretačné oznámenie o všetkých formách dohôd o verejno-súkromných partnerstvách;

| 1.2 | poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány sú najbližšie k ľuďom, ktorí budú využívať verejné služby, a že tieto orgány určujú, ako sa majú služby financovať, akú formu majú mať verejno-súkromné partnerstvá, alebo prípadne to, či budú služby poskytovať samy; |
| --- | --- |

1.2

poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány sú najbližšie k ľuďom, ktorí budú využívať verejné služby, a že tieto orgány určujú, ako sa majú služby financovať, akú formu majú mať verejno-súkromné partnerstvá, alebo prípadne to, či budú služby poskytovať samy;

| 1.3 | poznamenáva, že keď padne voľba na verejno-súkromné partnerstvo, primárnym zámerom musí byť zlepšenie kvality verejných služieb v kontexte špecifického projektu, z čoho automaticky nevyplýva, že takéto partnerstvá sa vždy vyberú ako najlepšie riešenie; |
| --- | --- |

1.3

poznamenáva, že keď padne voľba na verejno-súkromné partnerstvo, primárnym zámerom musí byť zlepšenie kvality verejných služieb v kontexte špecifického projektu, z čoho automaticky nevyplýva, že takéto partnerstvá sa vždy vyberú ako najlepšie riešenie;

| 1.4 | poznamenáva, že verejno-súkromné partnerstvá majú tendenciu presúvať riziká na tú stranu, ktorá je najlepšie schopná riadiť takéto riziká, pričom poskytujú náležité záruky pre prípad nevýhodných podmienok, ktoré by plynuli z dokončenia konkrétneho projektu; |
| --- | --- |

1.4

poznamenáva, že verejno-súkromné partnerstvá majú tendenciu presúvať riziká na tú stranu, ktorá je najlepšie schopná riadiť takéto riziká, pričom poskytujú náležité záruky pre prípad nevýhodných podmienok, ktoré by plynuli z dokončenia konkrétneho projektu;

| 1.5 | zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá sa zakladajú na tom, že verejný sektor prevezme zodpovednosť za poskytnutie náležitej infraštruktúry a konkrétneho typu služby, pričom aktívne spolupracuje so súkromným sektorom na implementácii konkrétneho projektu. Pokiaľ ide o súkromný sektor, jeho úlohou je zabezpečiť financovanie prác na projekte, zaistiť transfer technológií a plniť úlohy na dosiahnutie cieľov verejného sektora. Pri dokončení či modernizácii príslušného zariadenia ho súkromný sektor prevádzkuje a poskytuje verejné služby za náhradu. Cieľom verejno-súkromných partnerstiev je preto definovať vzťahy medzi týmito dvoma stranami tak, aby sa zabezpečilo, že riziko spojené s určitým aspektom projektu ponesie tá strana, ktorá je najschopnejšia ho monitorovať; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá sa zakladajú na tom, že verejný sektor prevezme zodpovednosť za poskytnutie náležitej infraštruktúry a konkrétneho typu služby, pričom aktívne spolupracuje so súkromným sektorom na implementácii konkrétneho projektu. Pokiaľ ide o súkromný sektor, jeho úlohou je zabezpečiť financovanie prác na projekte, zaistiť transfer technológií a plniť úlohy na dosiahnutie cieľov verejného sektora. Pri dokončení či modernizácii príslušného zariadenia ho súkromný sektor prevádzkuje a poskytuje verejné služby za náhradu. Cieľom verejno-súkromných partnerstiev je preto definovať vzťahy medzi týmito dvoma stranami tak, aby sa zabezpečilo, že riziko spojené s určitým aspektom projektu ponesie tá strana, ktorá je najschopnejšia ho monitorovať;

| 1.6 | zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá môžu byť vhodným variantom pre poskytovanie infraštruktúry alebo služieb verejnosti. Len detailná analýza špecifických cieľov konkrétnej infraštruktúry alebo služby môže však zistiť, či by miestne alebo regionálne orgány mali úlohy vykonávať samy alebo ich zmluvne obstarávať od tretej strany v súlade s právnou úpravou pre verejné obstarávanie v príslušnom členskom štáte, napríklad udeľovaním koncesií alebo prostredníctvom inštitucionalizovaného verejno-súkromného partnerstva; |
| --- | --- |

1.6

zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá môžu byť vhodným variantom pre poskytovanie infraštruktúry alebo služieb verejnosti. Len detailná analýza špecifických cieľov konkrétnej infraštruktúry alebo služby môže však zistiť, či by miestne alebo regionálne orgány mali úlohy vykonávať samy alebo ich zmluvne obstarávať od tretej strany v súlade s právnou úpravou pre verejné obstarávanie v príslušnom členskom štáte, napríklad udeľovaním koncesií alebo prostredníctvom inštitucionalizovaného verejno-súkromného partnerstva;

| 1.7 | je toho názoru, že verejno-súkromné partnerstvá by sa mali uznať ako otázka, ku ktorej sa musí pristupovať nielen z právneho, hospodárskeho či technického hľadiska, ale i z politickej perspektívy, keďže rozhodnutia o spolupráci medzi verejným a súkromným sektorom podliehajú demokratickému hlasovaniu, ako aj kontrole zo strany orgánov dozoru, čoho výsledkom je, že takéto rozhodnutia sa zverejňujú a hodnotí ich verejnosť, ktorá je skutočným či potenciálnym využívateľom príslušných služieb; |
| --- | --- |

1.7

je toho názoru, že verejno-súkromné partnerstvá by sa mali uznať ako otázka, ku ktorej sa musí pristupovať nielen z právneho, hospodárskeho či technického hľadiska, ale i z politickej perspektívy, keďže rozhodnutia o spolupráci medzi verejným a súkromným sektorom podliehajú demokratickému hlasovaniu, ako aj kontrole zo strany orgánov dozoru, čoho výsledkom je, že takéto rozhodnutia sa zverejňujú a hodnotí ich verejnosť, ktorá je skutočným či potenciálnym využívateľom príslušných služieb;

| 1.8 | zdôrazňuje, že partner verejno-súkromného partnerstva z verejného sektora môže v niektorých prípadoch získavať z realizácie konkrétneho projektu prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva (ak sa zistí, že takéto partnerstvo je ten najlepší variant pre poskytovanie služieb či infraštruktúry verejnosti) tieto výhody:






  — | zapojenie súkromného kapitálu do financovania verejnoprospešných projektov, čím sa vytvoria úspory v rozpočte a znížia investičné náklady, |
| --- | --- | --- |

1.8

zdôrazňuje, že partner verejno-súkromného partnerstva z verejného sektora môže v niektorých prípadoch získavať z realizácie konkrétneho projektu prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva (ak sa zistí, že takéto partnerstvo je ten najlepší variant pre poskytovanie služieb či infraštruktúry verejnosti) tieto výhody:

—

zapojenie súkromného kapitálu do financovania verejnoprospešných projektov, čím sa vytvoria úspory v rozpočte a znížia investičné náklady,

| — | presun aspektov investičného rizika, s ktorými si lepšie poradí súkromný partner než verejný partner, |
| --- | --- |

—

presun aspektov investičného rizika, s ktorými si lepšie poradí súkromný partner než verejný partner,

| — | urýchlenie plánovanej investície a s ňou spojeného poskytovania verejných služieb vďaka vyššej flexibilite a rýchlosti súkromného sektora, |
| --- | --- |

—

urýchlenie plánovanej investície a s ňou spojeného poskytovania verejných služieb vďaka vyššej flexibilite a rýchlosti súkromného sektora,

| — | rozšírenie spektra finančných zdrojov pre miestny verejný sektor, |
| --- | --- |

—

rozšírenie spektra finančných zdrojov pre miestny verejný sektor,

| — | záruku spoľahlivého dokončovania projektov, keďže zariadenie, ktoré bolo navrhnuté a vybudované či zrenovované, bude prevádzkovať či udržiavať súkromný prevádzkovateľ, ktorý by preto mal mať záujem na spoľahlivom a včasnom dokončení príslušného projektu pod dohľadom verejného partnera, |
| --- | --- |

—

záruku spoľahlivého dokončovania projektov, keďže zariadenie, ktoré bolo navrhnuté a vybudované či zrenovované, bude prevádzkovať či udržiavať súkromný prevádzkovateľ, ktorý by preto mal mať záujem na spoľahlivom a včasnom dokončení príslušného projektu pod dohľadom verejného partnera,

| — | zabezpečenie dlhodobého poskytovania kvalitných verejných služieb založeného na viacročných zmluvách; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie dlhodobého poskytovania kvalitných verejných služieb založeného na viacročných zmluvách;

| 1.9 | zdôrazňuje, že vo verejno-súkromných partnerstvách je potrebná vzájomná dôvera medzi partnermi a transparentnosť ich vzájomných vzťahov, aby sa zaistil slobodný a neobmedzený rozvoj v súlade so základnými zásadami európskych zmlúv, ako je zásada rovnosti príležitostí, vzájomného uznania a proporcionality, pričom základné podmienky pre súlad verejno-súkromných partnerstiev s týmito zásadami sú tieto:






  — | musí existovať stabilný systém miestnych a regionálnych samospráv, |
| --- | --- | --- |

1.9

zdôrazňuje, že vo verejno-súkromných partnerstvách je potrebná vzájomná dôvera medzi partnermi a transparentnosť ich vzájomných vzťahov, aby sa zaistil slobodný a neobmedzený rozvoj v súlade so základnými zásadami európskych zmlúv, ako je zásada rovnosti príležitostí, vzájomného uznania a proporcionality, pričom základné podmienky pre súlad verejno-súkromných partnerstiev s týmito zásadami sú tieto:

—

musí existovať stabilný systém miestnych a regionálnych samospráv,

| — | musí existovať dôvera zo strany finančných trhov a každého z partnerov, |
| --- | --- |

—

musí existovať dôvera zo strany finančných trhov a každého z partnerov,

| — | verejní a súkromní partneri musia mať priaznivé finančné pomery, |
| --- | --- |

—

verejní a súkromní partneri musia mať priaznivé finančné pomery,

| — | podmienky zmluvy musia byť transparentné a konkrétne a musia určovať mechanizmus na prepracovanie a pravidlá v prípade pôsobenia vyššej moci, |
| --- | --- |

—

podmienky zmluvy musia byť transparentné a konkrétne a musia určovať mechanizmus na prepracovanie a pravidlá v prípade pôsobenia vyššej moci,

| — | musí existovať dôkladný finančný odhad projektu, |
| --- | --- |

—

musí existovať dôkladný finančný odhad projektu,

| — | pre oboch parterov musí byť zavedená právna ochrana; |
| --- | --- |

—

pre oboch parterov musí byť zavedená právna ochrana;

| 1.10 | vyzdvihuje, že tak zmluvné VSP ako aj inštitucionálne VSP musí mať ako prioritu zabezpečiť pre občanov kvalitné, bezpečné zariadenia a služby, ktoré im budú nepretržite slúžiť. Z tohto dôvodu verejné orgány nemôžu prestať vykonávať dozor nad poskytovaním služieb, bez ohľadu na hospodárske záujmy poskytovateľa, pričom si musia vyhradiť určité kompetencie, akými sú stanovovať štandardy kvality a bezpečnosti, vyhradiť si jednostrannú možnosť ich úpravy v prospech verejného záujmu počas trvania partnerstva, zmocniť sa diela alebo služby. Po ukončení partnerstva, verejný orgán musí mať právomoc vyžiadať si od poskytovateľa tie predmety, ktoré sa nazdáva, že sú potrebné pre zabezpečenie kontinuity využívania alebo poskytovania služby; |
| --- | --- |

1.10

vyzdvihuje, že tak zmluvné VSP ako aj inštitucionálne VSP musí mať ako prioritu zabezpečiť pre občanov kvalitné, bezpečné zariadenia a služby, ktoré im budú nepretržite slúžiť. Z tohto dôvodu verejné orgány nemôžu prestať vykonávať dozor nad poskytovaním služieb, bez ohľadu na hospodárske záujmy poskytovateľa, pričom si musia vyhradiť určité kompetencie, akými sú stanovovať štandardy kvality a bezpečnosti, vyhradiť si jednostrannú možnosť ich úpravy v prospech verejného záujmu počas trvania partnerstva, zmocniť sa diela alebo služby. Po ukončení partnerstva, verejný orgán musí mať právomoc vyžiadať si od poskytovateľa tie predmety, ktoré sa nazdáva, že sú potrebné pre zabezpečenie kontinuity využívania alebo poskytovania služby;

| 1.11 | nazdáva sa, že ešte aj napriek tomu, že väčšina expertov, ktorí boli požiadaní o konzultáciu, nepodporili iniciatívu Spoločenstva na upresnenie a harmonizovanie predpisov o prideľovaním jednotlivých častí zákaziek pri verejno-súkromných partnerstvách (VSP), inštitúcie Spoločenstva by nemali zabúdať na to, že občan – užívateľ týchto služieb je adresátom tohto partnerstva. Úspech operácie verejno-súkromného partnerstva (VSP) môže závisieť aj od toho, keď vykonávateľ VSP sa nesprávne zachová voči subdodávateľom a dodávateľom, ktorí realizujú určitú časť alebo celú činnosť. Na druhej strane miestne a regionálne orgány majú záujem o podporu malých a stredných podnikov, ktoré vo väčšine prípadov vykonávajú úlohy subdodávateľov alebo dodávateľov. Z tohto dôvodu je potrebné stanoviť povinnosť poskytovateľa alebo koncesionára splniť svoje ekonomické povinnosti voči subdodávateľom a dodávateľom za tých istých ekonomických podmienok, ktoré upravujú plnenie ekonomických povinností zadávajúceho orgánu voči poskytovateľovi alebo koncesionárovi. |
| --- | --- |

1.11

nazdáva sa, že ešte aj napriek tomu, že väčšina expertov, ktorí boli požiadaní o konzultáciu, nepodporili iniciatívu Spoločenstva na upresnenie a harmonizovanie predpisov o prideľovaním jednotlivých častí zákaziek pri verejno-súkromných partnerstvách (VSP), inštitúcie Spoločenstva by nemali zabúdať na to, že občan – užívateľ týchto služieb je adresátom tohto partnerstva. Úspech operácie verejno-súkromného partnerstva (VSP) môže závisieť aj od toho, keď vykonávateľ VSP sa nesprávne zachová voči subdodávateľom a dodávateľom, ktorí realizujú určitú časť alebo celú činnosť. Na druhej strane miestne a regionálne orgány majú záujem o podporu malých a stredných podnikov, ktoré vo väčšine prípadov vykonávajú úlohy subdodávateľov alebo dodávateľov. Z tohto dôvodu je potrebné stanoviť povinnosť poskytovateľa alebo koncesionára splniť svoje ekonomické povinnosti voči subdodávateľom a dodávateľom za tých istých ekonomických podmienok, ktoré upravujú plnenie ekonomických povinností zadávajúceho orgánu voči poskytovateľovi alebo koncesionárovi.

2.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 2.1 | sa prihovára za uznanie špecifickosti koncesií na poskytovanie služieb alebo koncesií na poskytovanie služieb verejného hospodárskeho záujmu, pokiaľ sa Komisia bude aj naďalej chcieť pripraviť legislatívny návrh týkajúci sa koncesií na poskytovanie služieb. Akýkoľvek návrh Komisie by mal zaručovať pružné, transparentné a nediskriminačné postupy pre výber poskytovateľov služieb a zároveň pružnú sadu horizontálnych kritérií pre konečné udelenie koncesie. |
| --- | --- |

2.1

sa prihovára za uznanie špecifickosti koncesií na poskytovanie služieb alebo koncesií na poskytovanie služieb verejného hospodárskeho záujmu, pokiaľ sa Komisia bude aj naďalej chcieť pripraviť legislatívny návrh týkajúci sa koncesií na poskytovanie služieb. Akýkoľvek návrh Komisie by mal zaručovať pružné, transparentné a nediskriminačné postupy pre výber poskytovateľov služieb a zároveň pružnú sadu horizontálnych kritérií pre konečné udelenie koncesie.

| 2.2 | sa domnieva, že diskusia o verejno-súkromných partnerstvách by mala pokračovať na úrovni Komisie, keďže spolupráca medzi obcami/regiónmi a súkromným sektorom sa v Európskej únii stáva čoraz dôležitejšou; |
| --- | --- |

2.2

sa domnieva, že diskusia o verejno-súkromných partnerstvách by mala pokračovať na úrovni Komisie, keďže spolupráca medzi obcami/regiónmi a súkromným sektorom sa v Európskej únii stáva čoraz dôležitejšou;

| 2.3 | vyzýva na presné zadefinovanie verejno-súkromných partnerstiev a objasnenie terminológie použitej v tejto diskusii, napríklad presný význam termínov ako „zmluvné VSP“ alebo „inštitucionalizované VSP“ a možné rozlíšenie medzi VSP na európskej úrovni od VSP na národnej a na nižšej ako národnej úrovni; |
| --- | --- |

2.3

vyzýva na presné zadefinovanie verejno-súkromných partnerstiev a objasnenie terminológie použitej v tejto diskusii, napríklad presný význam termínov ako „zmluvné VSP“ alebo „inštitucionalizované VSP“ a možné rozlíšenie medzi VSP na európskej úrovni od VSP na národnej a na nižšej ako národnej úrovni;

| 2.4 | nazdáva sa, že by sa v súlade s predchádzajúcim bodom nemali používať pojmy „verejná služba“ a „služba vo verejnom záujme“, nakoľko tieto pojmy majú rôzne definície v jednotlivých právnych úpravách. Platný pojem, ktorý by prichádzal do úvahy na definovanie inštitucionalizovaných VSP, ktoré zároveň spadajú pod európsku legislatívu, je: „tie, ktorých úlohou je využívanie zariadenia alebo poskytovanie služieb občanom za náhradu, platenú v celku alebo z časti užívateľmi“; |
| --- | --- |

2.4

nazdáva sa, že by sa v súlade s predchádzajúcim bodom nemali používať pojmy „verejná služba“ a „služba vo verejnom záujme“, nakoľko tieto pojmy majú rôzne definície v jednotlivých právnych úpravách. Platný pojem, ktorý by prichádzal do úvahy na definovanie inštitucionalizovaných VSP, ktoré zároveň spadajú pod európsku legislatívu, je: „tie, ktorých úlohou je využívanie zariadenia alebo poskytovanie služieb občanom za náhradu, platenú v celku alebo z časti užívateľmi“;

| 2.5 | zastáva názor, že by sa malo rokovať aj o tom, či sú k dispozícii potrebné finančné nástroje, ktoré by zaručili fungovanie VSP na celoeurópskej úrovni (zaistenie, verejné záruky); |
| --- | --- |

2.5

zastáva názor, že by sa malo rokovať aj o tom, či sú k dispozícii potrebné finančné nástroje, ktoré by zaručili fungovanie VSP na celoeurópskej úrovni (zaistenie, verejné záruky);

| 2.6 | si cení snahy Komisie chrániť na úrovni EÚ pri uzatváraní verejných zmlúv a udeľovaní koncesií základné zásady Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ako je transparentnosť, rovnosť príležitostí, proporcionalita a vzájomné uznanie; |
| --- | --- |

2.6

si cení snahy Komisie chrániť na úrovni EÚ pri uzatváraní verejných zmlúv a udeľovaní koncesií základné zásady Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ako je transparentnosť, rovnosť príležitostí, proporcionalita a vzájomné uznanie;

| 2.7 | je toho názoru, že konkurenčný dialóg môže byť účinný pri komplikovaných verejných zmluvách, doteraz sa však zozbieralo len málo skúseností, pokiaľ ide o obsah konkurenčných dialógov; |
| --- | --- |

2.7

je toho názoru, že konkurenčný dialóg môže byť účinný pri komplikovaných verejných zmluvách, doteraz sa však zozbieralo len málo skúseností, pokiaľ ide o obsah konkurenčných dialógov;

| 2.8 | odporúča, aby členské štáty vytvorili pri udeľovaní koncesií flexibilnejší postup založený na transparentných a konzistentných pravidlách, zohľadňujúc pritom všetky spoločné európske definície a normy, ktoré by prípadne navrhla Európska komisia; |
| --- | --- |

2.8

odporúča, aby členské štáty vytvorili pri udeľovaní koncesií flexibilnejší postup založený na transparentných a konzistentných pravidlách, zohľadňujúc pritom všetky spoločné európske definície a normy, ktoré by prípadne navrhla Európska komisia;

| 2.9 | je toho názoru, že na to, aby sa zaistila väčšia právna istota iniciatív verejno-súkromných partnerstiev, by sa poskytovatelia verejných služieb mohli zriadiť s účasťou verejného i súkromného sektora; |
| --- | --- |

2.9

je toho názoru, že na to, aby sa zaistila väčšia právna istota iniciatív verejno-súkromných partnerstiev, by sa poskytovatelia verejných služieb mohli zriadiť s účasťou verejného i súkromného sektora;

| 2.10 | zdôrazňuje, že postup verejného obstarávania sa nemusí uplatňovať iba v prípade ponúkajúcich (dodávateľov), ktorí (1) podliehajú dohľadu zo strany verejného orgánu udeľujúceho kontrakt ako vlastné nesamostatné jednotky tohto orgánu a (2) zároveň vykonávajú prevažnú časť svojich činností v tomto verejnom orgáne. Podľa VR „interný operátor“ znamená právne odlišný subjekt, nad ktorým vykonáva kontrolu kompetentný orgán podobne ako nad svojimi vlastnými oddeleniami. S cieľom stanoviť, či taký kontrolný orgán existuje, je potrebné vziať do úvahy také faktory ako napríklad mieru zastúpenia v administratívnych, riadiacich alebo dozorných orgánoch, špecifikácie vzťahujúce sa naňho v stanovách spoločnosti, vlastníctvo, účinný vplyv a kontrolu nad strategickými rozhodnutiami a jednotlivé manažérske rozhodnutia. Status interného operátora vopred vylučuje spoluúčasť súkromného podniku na kapitále poskytovateľa služieb vyššiu než 33 %. VR pokladá za mylný najmä predpoklad, že priame prideľovania zákaziek zmiešaným verejno-súkromným spoločnostiam založeným postupmi verejne prístupnými verejnosti prinášajú v každom prípade úžitok, priamy či nepriamy, samotným spoločnostiam, a preto odmieta automatickú rovnicu „priame prideľovanie rovná sa konkurenčná výhoda v rozpore so Zmluvou“ ako aj tvrdenie, že žiadne ďalšie obmedzenie operatívnosti na trhu nie je zlučiteľné s uvedeným rámcom; |
| --- | --- |

2.10

zdôrazňuje, že postup verejného obstarávania sa nemusí uplatňovať iba v prípade ponúkajúcich (dodávateľov), ktorí (1) podliehajú dohľadu zo strany verejného orgánu udeľujúceho kontrakt ako vlastné nesamostatné jednotky tohto orgánu a (2) zároveň vykonávajú prevažnú časť svojich činností v tomto verejnom orgáne. Podľa VR „interný operátor“ znamená právne odlišný subjekt, nad ktorým vykonáva kontrolu kompetentný orgán podobne ako nad svojimi vlastnými oddeleniami. S cieľom stanoviť, či taký kontrolný orgán existuje, je potrebné vziať do úvahy také faktory ako napríklad mieru zastúpenia v administratívnych, riadiacich alebo dozorných orgánoch, špecifikácie vzťahujúce sa naňho v stanovách spoločnosti, vlastníctvo, účinný vplyv a kontrolu nad strategickými rozhodnutiami a jednotlivé manažérske rozhodnutia. Status interného operátora vopred vylučuje spoluúčasť súkromného podniku na kapitále poskytovateľa služieb vyššiu než 33 %. VR pokladá za mylný najmä predpoklad, že priame prideľovania zákaziek zmiešaným verejno-súkromným spoločnostiam založeným postupmi verejne prístupnými verejnosti prinášajú v každom prípade úžitok, priamy či nepriamy, samotným spoločnostiam, a preto odmieta automatickú rovnicu „priame prideľovanie rovná sa konkurenčná výhoda v rozpore so Zmluvou“ ako aj tvrdenie, že žiadne ďalšie obmedzenie operatívnosti na trhu nie je zlučiteľné s uvedeným rámcom;

| 2.11 | zdôrazňuje, že interpretačné oznámenie vo veci udeľovania koncesií alebo inštitucionalizovaných verejno-súkromných partnerstiev by mohli poskytnúť ďalšie usmernenie v otázke zásad rovnosti príležitostí, transparentnosti, proporcionality a vzájomného uznania stanovených v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, čím zlepšia vyhliadky projektov verejno-súkromných partnerstiev a uľahčia dokončenie väčšieho množstva projektov v budúcnosti na základe pôžičiek Európskej investičnej banky; |
| --- | --- |

2.11

zdôrazňuje, že interpretačné oznámenie vo veci udeľovania koncesií alebo inštitucionalizovaných verejno-súkromných partnerstiev by mohli poskytnúť ďalšie usmernenie v otázke zásad rovnosti príležitostí, transparentnosti, proporcionality a vzájomného uznania stanovených v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, čím zlepšia vyhliadky projektov verejno-súkromných partnerstiev a uľahčia dokončenie väčšieho množstva projektov v budúcnosti na základe pôžičiek Európskej investičnej banky;

| 2.12 | zdôrazňuje, že vysokokvalitné verejné služby zaručuje demokratický systém v každom členskom štáte EÚ, ktorý kladie občanov na prvé miesto a poskytuje ochranu orgánmi, ktoré riadia alebo budú mať vplyv na riadenie, vykonávajú dozor a sledujú poskytovanie služieb; |
| --- | --- |

2.12

zdôrazňuje, že vysokokvalitné verejné služby zaručuje demokratický systém v každom členskom štáte EÚ, ktorý kladie občanov na prvé miesto a poskytuje ochranu orgánmi, ktoré riadia alebo budú mať vplyv na riadenie, vykonávajú dozor a sledujú poskytovanie služieb;

| 2.13 | domnieva sa, že pri prideľovaní podpory zo strany EÚ je potrebné považovať financovanie zámerov verejno-súkromných partnerstiev za prioritné. |
| --- | --- |

2.13

domnieva sa, že pri prideľovaní podpory zo strany EÚ je potrebné považovať financovanie zámerov verejno-súkromných partnerstiev za prioritné.

V Bruseli 12. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/31

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Vytvorenie európskych územných dohôd návrh na preskúmanie tripartitných zmlúv a dohôd“

(2007/C 51/06)

VÝBOR REGIÓNOV

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie britského predsedníctva z 21. a 22. novembra 2005 konzultovať v danej veci výbor v súlade s prvým odstavcom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva;

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie grémia výboru z 25. apríla 2006 poveriť komisiu pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody bezpečnosti a spravodlivosti vypracovaním stanoviska na danú tému;

SO ZRETEĽOM NA závery stretnutia skupiny na vysokej úrovni o európskom riadení a EÚ, ktoré sa konalo v Londýne 21. a 22. novembra 2005;

SO ZRETEĽOM NA závery skupiny na vysokej úrovni o európskom riadení, ktorá sa konala v Turku 2. a 3. októbra 2006

SO ZRETEĽOM NA príspevok Európskej komisie, ktorý predstavila na schôdzi skupiny na vysokej úrovni o riadení a EÚ v Turku.

SO ZRETEĽOM NA bielu knihu o Európskom riadení z 25. júla 2001 (KOM(2001) 428, konečné znenie (1));

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Európskej komisie Rámec pre cielené tripartitné zmluvy a dohody medzi Spoločenstvom, štátmi a miestnymi orgánmi z 11. decembra 2002, KOM(2002) 709, konečné znenie;

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu Agenda občanov – výsledky pre Európu z 10. mája 2006 (KOM(2006) 211, konečné znenie);

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko (CdR 121/2005) na tému Lepšia tvorba práva 2004 a Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii, schválené 12. októbra 2005 (2);

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 135/2005 rev. 1) prijatý 30. júna 2006 komisiou pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (spravodajcovia: pán Raymond Forni, predseda regionálnej rady Franche-Comté (FR/SES))

| 1) | KEĎŽE tripartitné zmluvy a dohody sú vhodným nástrojom na rozvoj európskeho riadenia na viacerých úrovniach, v neposlednom rade prostredníctvom zapájania miestnych a regionálnych orgánov do realizácie politík Spoločenstva za plného rešpektovania inštitucionálneho usporiadania platného v jednotlivých členských štátoch; |
| --- | --- |

1)

KEĎŽE tripartitné zmluvy a dohody sú vhodným nástrojom na rozvoj európskeho riadenia na viacerých úrovniach, v neposlednom rade prostredníctvom zapájania miestnych a regionálnych orgánov do realizácie politík Spoločenstva za plného rešpektovania inštitucionálneho usporiadania platného v jednotlivých členských štátoch;

| 2) | KEĎŽE tento nový voliteľný nástroj riadenia je navrhnutý s cieľom zabezpečiť väčšiu flexibilitu, výkonnosť a demokraciu v rámci Európskej únie a tak zvyšovať podporu verejnosti v procese európskej integrácie; |
| --- | --- |

2)

KEĎŽE tento nový voliteľný nástroj riadenia je navrhnutý s cieľom zabezpečiť väčšiu flexibilitu, výkonnosť a demokraciu v rámci Európskej únie a tak zvyšovať podporu verejnosti v procese európskej integrácie;

| 3) | KEĎŽE výbor zaradil opätovné zavedenie tripartitných zmlúv a dohôd medzi svoje politické priority na rok 2006 a snaží sa najmä o rozšírenie pôsobnosti a potenciálu tohto nástroja pri realizácii Lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

3)

KEĎŽE výbor zaradil opätovné zavedenie tripartitných zmlúv a dohôd medzi svoje politické priority na rok 2006 a snaží sa najmä o rozšírenie pôsobnosti a potenciálu tohto nástroja pri realizácii Lisabonskej stratégie;

| 4) | KEĎŽE rozširovanie tripartitných zmlúv a dohôd patrí medzi nástroje plánovania vykonávacieho programu a vytvára koherentnejšiu a jednotnejšiu plánovaciu politiku – od európskej úrovne až po miestnu úroveň – a rozmanitejšie nástroje v oblasti dialógu so všetkými ustanovizňami, ktorých sa týka politika hospodárskej a sociálnej súdržnosti na regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

4)

KEĎŽE rozširovanie tripartitných zmlúv a dohôd patrí medzi nástroje plánovania vykonávacieho programu a vytvára koherentnejšiu a jednotnejšiu plánovaciu politiku – od európskej úrovne až po miestnu úroveň – a rozmanitejšie nástroje v oblasti dialógu so všetkými ustanovizňami, ktorých sa týka politika hospodárskej a sociálnej súdržnosti na regionálnej úrovni;

| 5) | KEĎŽE výsledky skúšobnej fázy tripartitných zmlúv a dohôd sú zmiešané a je potrebné prehodnotiť samotný nástroj, ako aj jeho formu, ciele a pôsobnosť; |
| --- | --- |

5)

KEĎŽE výsledky skúšobnej fázy tripartitných zmlúv a dohôd sú zmiešané a je potrebné prehodnotiť samotný nástroj, ako aj jeho formu, ciele a pôsobnosť;

| 6) | KEĎŽE konkrétne prispel – v záujme miestnych a regionálnych orgánov – k preskúmaniu tohto nástroja s cieľom zvýšiť jeho potenciál na schôdzi skupiny na najvyššej úrovni na tému riadenie a EÚ, 2. a 3. októbra 2006, ktorá vo svojich záveroch na jednej strane dala najavo, že nič nestojí v ceste tomu, aby sa tento nástroj ďalej používal, a na druhej strane podala svedectvo o tom, že niektoré členské štáty majú záujem o ďalšiu skúšobnú fázu na báze dobrovoľnosti. |
| --- | --- |

6)

KEĎŽE konkrétne prispel – v záujme miestnych a regionálnych orgánov – k preskúmaniu tohto nástroja s cieľom zvýšiť jeho potenciál na schôdzi skupiny na najvyššej úrovni na tému riadenie a EÚ, 2. a 3. októbra 2006, ktorá vo svojich záveroch na jednej strane dala najavo, že nič nestojí v ceste tomu, aby sa tento nástroj ďalej používal, a na druhej strane podala svedectvo o tom, že niektoré členské štáty majú záujem o ďalšiu skúšobnú fázu na báze dobrovoľnosti.

schválil jednomyseľne nasledujúce stanovisko na svojom 66. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo dňa 11. a 12. októbra (schôdza z 12. októbra):

NÁZORY A ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV

1.   Podpora a posilnenie princípu partnerstva v činnosti Európskej únie

Výbor regiónov

| 1.1 | sa nazdáva, že vzhľadom na hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy a výzvy v oblasti demokracie, ktorým Európa čelí, je potrebné podporiť činnosť Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov prostredníctvom vytvorenia skutočného partnerstva, a tým aj zvýšiť jej výkonnosť; |
| --- | --- |

1.1

sa nazdáva, že vzhľadom na hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy a výzvy v oblasti demokracie, ktorým Európa čelí, je potrebné podporiť činnosť Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych orgánov prostredníctvom vytvorenia skutočného partnerstva, a tým aj zvýšiť jej výkonnosť;

| 1.2 | zdôrazňuje, že zakotvenie zásady medziinštitucionálneho partnerstva v súlade s princípom subsidiarity a proporcionality je jedným zo základných pilierov pre vybudovanie Európy, ktorú by všetci občania považovali za „spoločný dom“; |
| --- | --- |

1.2

zdôrazňuje, že zakotvenie zásady medziinštitucionálneho partnerstva v súlade s princípom subsidiarity a proporcionality je jedným zo základných pilierov pre vybudovanie Európy, ktorú by všetci občania považovali za „spoločný dom“;

| 1.3 | zastáva názor, že uplatnenie princípu partnerstva by umožnilo prekonať nedostatky súčasného systému a znamenalo by skutočný prínos pri realizácii jasne stanovených spoločných cieľov v duchu Agendy občanov, ktorú navrhla Európska komisia vo svojom oznámení z 10. mája 2006 bez toho, aby bolo potrebné zmeniť rozdelenie inštitucionálnych úloh jednotlivých zúčastnených strán; |
| --- | --- |

1.3

zastáva názor, že uplatnenie princípu partnerstva by umožnilo prekonať nedostatky súčasného systému a znamenalo by skutočný prínos pri realizácii jasne stanovených spoločných cieľov v duchu Agendy občanov, ktorú navrhla Európska komisia vo svojom oznámení z 10. mája 2006 bez toho, aby bolo potrebné zmeniť rozdelenie inštitucionálnych úloh jednotlivých zúčastnených strán;

| 1.4 | poznamenáva okrem iného, že súčasné verejné diskusie v členských štátoch v rámci obdobia reflexie dokazujú, že občanov je možné zapojiť prostredníctvom konkrétnych a viditeľných krokov a že priame zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do európskej integrácie je v tomto procese základnou podmienkou; |
| --- | --- |

1.4

poznamenáva okrem iného, že súčasné verejné diskusie v členských štátoch v rámci obdobia reflexie dokazujú, že občanov je možné zapojiť prostredníctvom konkrétnych a viditeľných krokov a že priame zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do európskej integrácie je v tomto procese základnou podmienkou;

2.   Skúšobná fáza tripartitných zmlúv a dohôd: hodnotenie výboru regiónov

Výbor regiónov

| 2.1 | od začiatku podporuje koncepciu tripartitných zmlúv a dohôd ako metódu partnerstva, aby bolo uplatňovanie právnych predpisov a programov so silným územným dopadom pružnejšie a flexibilnejšie; |
| --- | --- |

2.1

od začiatku podporuje koncepciu tripartitných zmlúv a dohôd ako metódu partnerstva, aby bolo uplatňovanie právnych predpisov a programov so silným územným dopadom pružnejšie a flexibilnejšie;

| 2.2 | si všíma, že výsledky skúšobnej fázy tripartitných zmlúv a dohôd nesplnili očakávania, avšak nazdáva sa, že bez toho, aby bola spochybnená opodstatnenosť tohto nástroja, by naopak bolo potrebné realizovať každú vhodnú iniciatívu, aby bol lepšie využívaný a šírený; |
| --- | --- |

2.2

si všíma, že výsledky skúšobnej fázy tripartitných zmlúv a dohôd nesplnili očakávania, avšak nazdáva sa, že bez toho, aby bola spochybnená opodstatnenosť tohto nástroja, by naopak bolo potrebné realizovať každú vhodnú iniciatívu, aby bol lepšie využívaný a šírený;

| 2.3 | poznamenáva, že zatiaľ bola podpísaná len jedna tripartitná dohoda, a to s regiónom Lombardie, zároveň vyjadruje poľutovanie nad chýbajúcou iniciatívou Európskej komisie v snahe uzavrieť ostatné tri projekty pilotných dohôd (Birmingham, Lille a Pescara). Inovačný obsah týchto dohôd by bol efektívnym prínosom; berie na vedomie nové iniciatívy zo strany miestnych a regionálnych orgánov (napríklad Astúrskeho kniežactva, autonómnej provincie Trento) a vyzdvihuje aktivity určitých európskych a národných združení s cieľom podporovať a posilňovať tento nástroj; |
| --- | --- |

2.3

poznamenáva, že zatiaľ bola podpísaná len jedna tripartitná dohoda, a to s regiónom Lombardie, zároveň vyjadruje poľutovanie nad chýbajúcou iniciatívou Európskej komisie v snahe uzavrieť ostatné tri projekty pilotných dohôd (Birmingham, Lille a Pescara). Inovačný obsah týchto dohôd by bol efektívnym prínosom; berie na vedomie nové iniciatívy zo strany miestnych a regionálnych orgánov (napríklad Astúrskeho kniežactva, autonómnej provincie Trento) a vyzdvihuje aktivity určitých európskych a národných združení s cieľom podporovať a posilňovať tento nástroj;

| 2.4 | pripomína, že zavedenie koncepcie tripartitných zmlúv a dohôd vzbudilo veľký záujem zo strany miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú poverené transpozíciou a uplatňovaním väčšiny právnych predpisov a aktivít Európskej únie spôsobom, ktorý zvýši ich účinnosť; okrem toho predstavujú nástroj, ktorý umožňuje inštitúciám Spoločenstva, vládam jednotlivých štátov a miestnym a regionálnym orgánom definovať ciele, stanovovať a realizovať opatrenia a činnosti v rámci kompetencií, a zároveň vyzdvihnúť úlohu každého inštitucionálneho aktéra; |
| --- | --- |

2.4

pripomína, že zavedenie koncepcie tripartitných zmlúv a dohôd vzbudilo veľký záujem zo strany miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú poverené transpozíciou a uplatňovaním väčšiny právnych predpisov a aktivít Európskej únie spôsobom, ktorý zvýši ich účinnosť; okrem toho predstavujú nástroj, ktorý umožňuje inštitúciám Spoločenstva, vládam jednotlivých štátov a miestnym a regionálnym orgánom definovať ciele, stanovovať a realizovať opatrenia a činnosti v rámci kompetencií, a zároveň vyzdvihnúť úlohu každého inštitucionálneho aktéra;

| 2.5 | nesúhlasí preto s hodnotením Európskej komisie, podľa ktorej „žiadny miestny, regionálny alebo centrálny orgán neprejavil osobitný záujem o tento návrh“; |
| --- | --- |

2.5

nesúhlasí preto s hodnotením Európskej komisie, podľa ktorej „žiadny miestny, regionálny alebo centrálny orgán neprejavil osobitný záujem o tento návrh“;

| 2.6 | chcel by upozorniť na neistotu tejto skúšobnej fázy, ktorá prebehla vo veľmi obmedzenom rozsahu, a po oboznámení sa s hodnotením Európskej komisie a nazdáva sa, že prehodnotenie tohto nástroja je tým potrebnejšie a že sa bude treba osobitne zamerať na nasledovné body:






  — | zlepšenie transparentnosti a informovanosti o tomto novom nástroji pri príležitosti Plánu D, aj nad jeho rámec, konkrétnejšie zavedenie informačných kampaní zameraných na potenciálnych príjemcov, čiže miestne a regionálne orgány ako aj na členské štáty, |
| --- | --- | --- |

2.6

chcel by upozorniť na neistotu tejto skúšobnej fázy, ktorá prebehla vo veľmi obmedzenom rozsahu, a po oboznámení sa s hodnotením Európskej komisie a nazdáva sa, že prehodnotenie tohto nástroja je tým potrebnejšie a že sa bude treba osobitne zamerať na nasledovné body:

—

zlepšenie transparentnosti a informovanosti o tomto novom nástroji pri príležitosti Plánu D, aj nad jeho rámec, konkrétnejšie zavedenie informačných kampaní zameraných na potenciálnych príjemcov, čiže miestne a regionálne orgány ako aj na členské štáty,

| — | viditeľné vedenie na všetkých úrovniach, |
| --- | --- |

—

viditeľné vedenie na všetkých úrovniach,

| — | zabezpečenie dobrej koordinácie zdrojov financovania, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie dobrej koordinácie zdrojov financovania,

| — | opätovné prejavenie záujmu Európskej komisie, ktorá tento nástroj iniciovala, o pružnú a praktickú metódu šetriacu verejné zdroje, |
| --- | --- |

—

opätovné prejavenie záujmu Európskej komisie, ktorá tento nástroj iniciovala, o pružnú a praktickú metódu šetriacu verejné zdroje,

| — | zavedenie vhodnej koordinácie v rámci Európskej únie, |
| --- | --- |

—

zavedenie vhodnej koordinácie v rámci Európskej únie,

| — | hľadanie kvalitnej „vertikálnej“ koordinácie medzi rôznymi vládnymi úrovňami, najmä medzi národnou úrovňou a regionálnou a miestnou úrovňou pri uplatnení „regulačného“ hľadiska princípu subsidiarity, |
| --- | --- |

—

hľadanie kvalitnej „vertikálnej“ koordinácie medzi rôznymi vládnymi úrovňami, najmä medzi národnou úrovňou a regionálnou a miestnou úrovňou pri uplatnení „regulačného“ hľadiska princípu subsidiarity,

| — | organizovanie partnerov pod vedením uznávaného „vedúceho subjektu“, s ohľadom na kompetencie a úlohy jednotlivých partnerov, |
| --- | --- |

—

organizovanie partnerov pod vedením uznávaného „vedúceho subjektu“, s ohľadom na kompetencie a úlohy jednotlivých partnerov,

| — | vysvetlenie prínosu tohto nástroja pre Európsku komisiu, členské krajiny a miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

—

vysvetlenie prínosu tohto nástroja pre Európsku komisiu, členské krajiny a miestne a regionálne samosprávy;

| 2.7 | pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení z decembra 2003 priaznivo prijal tento nástroj a výslovne požadoval, aby boli pilotné projekty realizované v dostatočnom množstve a dostatočnej rôznorodosti a aby boli poskytnuté dostatočné finančné prostriedky na primeranú publicitu. |
| --- | --- |

2.7

pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení z decembra 2003 priaznivo prijal tento nástroj a výslovne požadoval, aby boli pilotné projekty realizované v dostatočnom množstve a dostatočnej rôznorodosti a aby boli poskytnuté dostatočné finančné prostriedky na primeranú publicitu.

| 2.8 | upozorňuje na odpovede na dotazník, ktorý fínske predsedníctvo zaslalo členským štátom a z ktorých vyplýva, že väčšina členských štátov sa stavia pozitívne k trojstranným/mnohostranným dohodám medzi členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi orgánmi a Európskou komisiou uzavretým s cieľom podporiť princíp partnerstva pri uplatňovaní európskej politiky. |
| --- | --- |

2.8

upozorňuje na odpovede na dotazník, ktorý fínske predsedníctvo zaslalo členským štátom a z ktorých vyplýva, že väčšina členských štátov sa stavia pozitívne k trojstranným/mnohostranným dohodám medzi členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi orgánmi a Európskou komisiou uzavretým s cieľom podporiť princíp partnerstva pri uplatňovaní európskej politiky.

| 2.9 | nazdáva sa, že môže prispieť k splneniu základných podmienok stanovených Európskou komisiou s cieľom zaručiť úspech tohto nástroja tým, že navrhne niekoľko možných ciest, a je tiež pripravený byť hnacou silou produkujúcou potrebný politický elán na využívanie tohto nástroja, zdôrazňuje však, že žiadna iniciatíva nemôže byť úspešná bez podpory a zapojenia sa členských štátov a Európskej komisie, |
| --- | --- |

2.9

nazdáva sa, že môže prispieť k splneniu základných podmienok stanovených Európskou komisiou s cieľom zaručiť úspech tohto nástroja tým, že navrhne niekoľko možných ciest, a je tiež pripravený byť hnacou silou produkujúcou potrebný politický elán na využívanie tohto nástroja, zdôrazňuje však, že žiadna iniciatíva nemôže byť úspešná bez podpory a zapojenia sa členských štátov a Európskej komisie,

3.   Vytvorenie európskych územných dohôd: odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 3.1 | sa vyjadruje v prospech prehodnotenia tripartitných zmlúv a dohôd, pričom budú premenované na Európske územné dohody, aby sa tak prispôsobili potrebám a záujmom jednotlivých úrovní vlády, ktoré by mohli byť zúčastnenými stranami dohody; |
| --- | --- |

3.1

sa vyjadruje v prospech prehodnotenia tripartitných zmlúv a dohôd, pričom budú premenované na Európske územné dohody, aby sa tak prispôsobili potrebám a záujmom jednotlivých úrovní vlády, ktoré by mohli byť zúčastnenými stranami dohody;

| 3.2 | želá si, aby takéto európske územné dohody umožnili;






  — | na rôznych inštitucionálnych úrovniach konzultácie a synchronizáciu procesov programovania, plánovania, rozhodovania, implementácie ako aj riadenia cieľov a projektov, ktoré sledujú hlavné smery európskej politiky; |
| --- | --- | --- |

3.2

želá si, aby takéto európske územné dohody umožnili;

—

na rôznych inštitucionálnych úrovniach konzultácie a synchronizáciu procesov programovania, plánovania, rozhodovania, implementácie ako aj riadenia cieľov a projektov, ktoré sledujú hlavné smery európskej politiky;

| — | uplatnenie významných cieľov a politických priorít Európskej únie flexibilnou, účinnou a aktívnou formou, prostredníctvom cielených partnerstiev napomáhajúcich uplatňovanie cieľov kohéznej politiky, uplatňovanie Lisabonskej stratégie na miestnej úrovni, špecifické kroky v oblasti komunikácie, a stanovenie miestnej úrovne realizácie hlavných európskych politík, ako napríklad doprava a energetika, atď., ako aj zavedenie integrovaných politických stratégií, akými sú námorná a pobrežná politika. |
| --- | --- |

—

uplatnenie významných cieľov a politických priorít Európskej únie flexibilnou, účinnou a aktívnou formou, prostredníctvom cielených partnerstiev napomáhajúcich uplatňovanie cieľov kohéznej politiky, uplatňovanie Lisabonskej stratégie na miestnej úrovni, špecifické kroky v oblasti komunikácie, a stanovenie miestnej úrovne realizácie hlavných európskych politík, ako napríklad doprava a energetika, atď., ako aj zavedenie integrovaných politických stratégií, akými sú námorná a pobrežná politika.

| — | efektívnu správu tripartitných zmlúv alebo dohôd, ako ich pôvodne navrhovala Európska komisia, s cieľom ponúknuť riešenia blízke ľuďom „v teréne“, ktoré si nevyžadujú použitie zložitých a nákladných „legislatívnych či regulačných“ mechanizmov a rozvíjanie výsledkov partnerstiev pod vedením miestnych a regionálnych orgánov za technickej a finančnej pomoci štátnej a európskej úrovne. Tento postup by sa mohol osvedčiť najmä v regiónoch oslabených prírodnými a/alebo hospodárskymi a sociálnymi podmienkami alebo dokonca nízkym zaľudnením, ako sú najvzdialenejšie regióny, v ktorých môže byť transpozícia alebo uplatnenie právnych predpisov Európskej únie a európskych politík niekedy komplikovaná; |
| --- | --- |

—

efektívnu správu tripartitných zmlúv alebo dohôd, ako ich pôvodne navrhovala Európska komisia, s cieľom ponúknuť riešenia blízke ľuďom „v teréne“, ktoré si nevyžadujú použitie zložitých a nákladných „legislatívnych či regulačných“ mechanizmov a rozvíjanie výsledkov partnerstiev pod vedením miestnych a regionálnych orgánov za technickej a finančnej pomoci štátnej a európskej úrovne. Tento postup by sa mohol osvedčiť najmä v regiónoch oslabených prírodnými a/alebo hospodárskymi a sociálnymi podmienkami alebo dokonca nízkym zaľudnením, ako sú najvzdialenejšie regióny, v ktorých môže byť transpozícia alebo uplatnenie právnych predpisov Európskej únie a európskych politík niekedy komplikovaná;

| 3.3 | zdôrazňuje, že tieto nástroje politiky by sami o sebe boli veľkým prínosom, tak pre regionálne a miestne orgány, ako aj pre Európsku úniu vzhľadom na to, že umožňujú lepšie prispôsobiť činnosť Únie miestnym a regionálnym podmienkam a tým jednoduchšie reagujú na konkrétne obavy občanov; |
| --- | --- |

3.3

zdôrazňuje, že tieto nástroje politiky by sami o sebe boli veľkým prínosom, tak pre regionálne a miestne orgány, ako aj pre Európsku úniu vzhľadom na to, že umožňujú lepšie prispôsobiť činnosť Únie miestnym a regionálnym podmienkam a tým jednoduchšie reagujú na konkrétne obavy občanov;

| 3.4 | potvrdzuje svoju pripravenosť spolupracovať s Európskou komisiou, predsedníctvom EÚ a ostatnými zapojenými inštitúciami, najmä so skupinou na vysokej úrovni o riadení, pri určovaní a vyhodnocovaní konkrétneho prínosu takýchto dohôd alebo zmlúv a pri určovaní vhodných kritérií a ukazovateľov; |
| --- | --- |

3.4

potvrdzuje svoju pripravenosť spolupracovať s Európskou komisiou, predsedníctvom EÚ a ostatnými zapojenými inštitúciami, najmä so skupinou na vysokej úrovni o riadení, pri určovaní a vyhodnocovaní konkrétneho prínosu takýchto dohôd alebo zmlúv a pri určovaní vhodných kritérií a ukazovateľov;

| 3.5 | nazdáva sa, že slobodná voľba pri uzatváraní takýchto európskych územných dohôd a rokovania ohľadom takýchto dohôd na báze spoločnej vôle zo strany jednotlivých partnerov by boli veľkou výhodou a pomohli by pri posilnení neustávajúceho a pravidelného dialógu medzi troma úrovňami vlády, od ich vypracovania až po ich uplatnenie, vrátane prípadov, do ktorých je zapojených viac ako jeden členský štát. Tento nástroj musí byť v každom prípade koncipovaný tak, aby rešpektoval a bol v súlade s predpismi platnými na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, a to tak so zreteľom na rozdelenie právomocí platných v členských štátoch ako aj na dodržiavanie platných sektorových predpisov resp. noriem pre správu a kontrolu finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.5

nazdáva sa, že slobodná voľba pri uzatváraní takýchto európskych územných dohôd a rokovania ohľadom takýchto dohôd na báze spoločnej vôle zo strany jednotlivých partnerov by boli veľkou výhodou a pomohli by pri posilnení neustávajúceho a pravidelného dialógu medzi troma úrovňami vlády, od ich vypracovania až po ich uplatnenie, vrátane prípadov, do ktorých je zapojených viac ako jeden členský štát. Tento nástroj musí byť v každom prípade koncipovaný tak, aby rešpektoval a bol v súlade s predpismi platnými na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, a to tak so zreteľom na rozdelenie právomocí platných v členských štátoch ako aj na dodržiavanie platných sektorových predpisov resp. noriem pre správu a kontrolu finančných prostriedkov.

| 3.6 | nazdáva sa, že nie je možné vytvoriť efektívne partnerstvo bez finančného prispenia každej zo zúčastnených strán na realizáciu stanovených spoločných cieľov; navrhuje, aby sa úvahy o otázke financovania európskych územných dohôd sústredili na možnú synergiu medzi európskou úrovňou, platnými rozpočtovými kapitolami v dotknutých oblastiach a štrukturálnymi fondmi na jednej strane a dostupnými rozpočtovými prostriedkami na miestnej, regionálnej a národnej úrovni na strane druhej a to bez toho, aby sa vytvoril ďalší finančný nástroj regionálnej politiky Spoločenstva alebo sa za týmto účelom požadovali ďalšie finančné prostriedky. |
| --- | --- |

3.6

nazdáva sa, že nie je možné vytvoriť efektívne partnerstvo bez finančného prispenia každej zo zúčastnených strán na realizáciu stanovených spoločných cieľov; navrhuje, aby sa úvahy o otázke financovania európskych územných dohôd sústredili na možnú synergiu medzi európskou úrovňou, platnými rozpočtovými kapitolami v dotknutých oblastiach a štrukturálnymi fondmi na jednej strane a dostupnými rozpočtovými prostriedkami na miestnej, regionálnej a národnej úrovni na strane druhej a to bez toho, aby sa vytvoril ďalší finančný nástroj regionálnej politiky Spoločenstva alebo sa za týmto účelom požadovali ďalšie finančné prostriedky.

| 3.7 | nazdáva sa, že spoločným cieľom by malo byť optimalizovať dopad podniknutých krokov a popri tom konkrétnou formou preukázať prínos Spoločenstva v tejto oblasti; tento prínos sa prejaví vtedy, keď rôzne verejné správy (na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a lebo miestnej úrovni) majú právomoci v oblasti legislatívy, vypracovania alebo uskutočňovania určitých opatrení. Okrem toho žiada Európsku komisiu, aby stanovila presné ukazovatele na určenie tohto prínosu. |
| --- | --- |

3.7

nazdáva sa, že spoločným cieľom by malo byť optimalizovať dopad podniknutých krokov a popri tom konkrétnou formou preukázať prínos Spoločenstva v tejto oblasti; tento prínos sa prejaví vtedy, keď rôzne verejné správy (na európskej, vnútroštátnej, regionálnej a lebo miestnej úrovni) majú právomoci v oblasti legislatívy, vypracovania alebo uskutočňovania určitých opatrení. Okrem toho žiada Európsku komisiu, aby stanovila presné ukazovatele na určenie tohto prínosu.

| 3.8 | žiada Európsku komisiu, aby rozšírila využitie európskych územných dohôd aj na iné oblasti a európske politiky, ktoré sa netýkajú len životného prostredia a aby podporila ich využitie, najmä v oblasti Lisabonskej stratégie, kohéznej politiky, a veľkých európskych infraštruktúr a námornej politiky; |
| --- | --- |

3.8

žiada Európsku komisiu, aby rozšírila využitie európskych územných dohôd aj na iné oblasti a európske politiky, ktoré sa netýkajú len životného prostredia a aby podporila ich využitie, najmä v oblasti Lisabonskej stratégie, kohéznej politiky, a veľkých európskych infraštruktúr a námornej politiky;

| 3.9 | nazdáva sa, že nastal vhodný čas posilniť konzultácie medzi Európskou úniou, Radou EÚ, Európskym parlamentom a Výborom regiónov v oblasti vytvárania a uplatnenia európskych územných dohôd; ďalej si myslí, že na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutná podpora zo strany vlád zúčastnených krajín; |
| --- | --- |

3.9

nazdáva sa, že nastal vhodný čas posilniť konzultácie medzi Európskou úniou, Radou EÚ, Európskym parlamentom a Výborom regiónov v oblasti vytvárania a uplatnenia európskych územných dohôd; ďalej si myslí, že na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutná podpora zo strany vlád zúčastnených krajín;

| 3.10 | opätovne zdôrazňuje svoju žiadosť, aby Európska komisia prostredníctvom generálneho tajomníka posilnila horizontálnu koordináciu pri riadení tohto nového nástroja; |
| --- | --- |

3.10

opätovne zdôrazňuje svoju žiadosť, aby Európska komisia prostredníctvom generálneho tajomníka posilnila horizontálnu koordináciu pri riadení tohto nového nástroja;

| 3.11 | navrhuje vytvorenie mechanizmu pravidelných konzultácií medzi jednotlivými vládnymi orgánmi, ktoré sú začlenené do územnej dohody; tieto mechanizmy by myli byť flexibilné a zapojiť len obmedzený počet pracovníkov. Územné dohody by mali byť zostavené tak, aby ich Komisia mohla uzavrieť so všetkými členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré spĺňajú príslušné podmienky a kritériá, v súlade s kritériami objektívnosti, otvorenosti a transparentnosti. Regióny sa zaväzujú pri zostavovaní týchto kritérií spolupracovať s Komisiou a členskými štátmi; |
| --- | --- |

3.11

navrhuje vytvorenie mechanizmu pravidelných konzultácií medzi jednotlivými vládnymi orgánmi, ktoré sú začlenené do územnej dohody; tieto mechanizmy by myli byť flexibilné a zapojiť len obmedzený počet pracovníkov. Územné dohody by mali byť zostavené tak, aby ich Komisia mohla uzavrieť so všetkými členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi, ktoré spĺňajú príslušné podmienky a kritériá, v súlade s kritériami objektívnosti, otvorenosti a transparentnosti. Regióny sa zaväzujú pri zostavovaní týchto kritérií spolupracovať s Komisiou a členskými štátmi;

| 3.12 | považuje za potrebné zlepšiť vzájomnú spoluprácu a výmenu informácií medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, ktoré sú súčasťou územnej dohody; a navrhuje, aby sa vytvoril postup ročného monitorovania prostredníctvom usporiadania každoročných stretnutí zapojených vládnych agentúr alebo verejných vypočutí; |
| --- | --- |

3.12

považuje za potrebné zlepšiť vzájomnú spoluprácu a výmenu informácií medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, ktoré sú súčasťou územnej dohody; a navrhuje, aby sa vytvoril postup ročného monitorovania prostredníctvom usporiadania každoročných stretnutí zapojených vládnych agentúr alebo verejných vypočutí;

| 3.13 | na záver vyzýva, aby Európska komisia zahájila skutočnú informačnú kampaň a podnikla kroky na zvýšenie povedomia o európskych územných dohodách zamerané na všetky subjekty, ktoré sú ich potenciálnymi účastníkmi, s cieľom jasne vysvetliť ciele a politický význam nástroja; |
| --- | --- |

3.13

na záver vyzýva, aby Európska komisia zahájila skutočnú informačnú kampaň a podnikla kroky na zvýšenie povedomia o európskych územných dohodách zamerané na všetky subjekty, ktoré sú ich potenciálnymi účastníkmi, s cieľom jasne vysvetliť ciele a politický význam nástroja;

| 3.14 | považuje za nutné priznať miestnym sociálnym partnerom – aktérom rámcového rozvoja – formálny význam pri koncipovaní európskych územných dohôd; |
| --- | --- |

3.14

považuje za nutné priznať miestnym sociálnym partnerom – aktérom rámcového rozvoja – formálny význam pri koncipovaní európskych územných dohôd;

| 3.15 | považuje za vhodné, aby vzhľadom na význam, ktorý má účasť občanov na definovaní cieľov európskych územných dohôd, boli vyvíjané také aktivity zo strany európskych inštitúcií, ktoré by podporili túto účasť ako aj predloženie návrhov vytvárajúcich nástroje pre občiansku účasť. |
| --- | --- |

3.15

považuje za vhodné, aby vzhľadom na význam, ktorý má účasť občanov na definovaní cieľov európskych územných dohôd, boli vyvíjané také aktivity zo strany európskych inštitúcií, ktoré by podporili túto účasť ako aj predloženie návrhov vytvárajúcich nástroje pre občiansku účasť.

| 3.16 | poveruje svojho predsedu, aby predložil toto stanovisko Rade, Európskej komisii, Európskemu parlamentu, vládam členských štátov a skupine na vysokej úrovni na tému riadenie a EÚ. |
| --- | --- |

3.16

poveruje svojho predsedu, aby predložil toto stanovisko Rade, Európskej komisii, Európskemu parlamentu, vládam členských štátov a skupine na vysokej úrovni na tému riadenie a EÚ.

V Bruseli 12. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 287, 12.10.2001, s. 1-29.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 81, 4.4.2006, s. 6-10.

2

---

| 6.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 51/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 51/35

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Situácia maloletých cudzincov bez sprievodu – úloha a návrhy miestnych a regionálnych orgánov“

(2007/C 51/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 25. apríla 2006 poveriť odbornú komisiu pre ústavne záležitosti, európske riadenie, priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vypracovaním stanoviska k danej veci podľa piateho odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na svoje stanovisko CdR 241/2004 fin na tému „Zelená kniha – rovnosť a nediskriminácia v rozšírenej Európskej únii, KOM(2004) 379, konečné znenie“,

so zreteľom na svoje stanovisko CdR 337/2004 fin na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Štúdia o väzbách medzi legálnou a nelegálnou migráciou, KOM(2004) 412, konečné znenie“,

so zreteľom na svoje stanovisko CdR 80/2005 fin na tému „Oznámenie Komisie o sociálnom programe, KOM(2005) 33, konečné znenie“,

so zreteľom na svoje stanovisko CdR 144/2005 fin na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, ktorým sa zriaďuje rámcový program ‚Solidarita a riadenie migračných tokov’ na obdobie rokov 2007 – 2013, KOM(2005) 123, konečné znenie“,

so zreteľom na stanovisko CdR 51/2006 k oznámeniu o Spoločnom programe pre zahrnutie: Rámec pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie, KOM(2005) 389, konečné znenie, k oznámeniu o súvislostiach medzi migráciou a rozvojom: Niekoľko konkrétnych smerov, KOM(2005) 390, konečné znenie, a k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných štandardoch a postupoch v členských krajinách pri návrate štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú nelegálny pobyt, KOM(2005) 391, konečné znenie,

so zreteľom na oznámenie Komisie na tému „Miestny a regionálny rozmer priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“, KOM(2002) 738, konečné znenie,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu týkajúce sa riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a zvyšovania ochrannej kapacity oblastí ich pôvodu: zlepšenie prístupu k trvalým riešeniam, KOM(2004) 410, konečné znenie,

so zreteľom na smernicu Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany,

so zreteľom na smernicu Rady 2004/81/ES z 29. apríla 2004 o povoleniach na trvalý pobyt, vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre riadenie vonkajších hraníc na obdobie rokov 2007 – 2013 ako súčasť všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“ 2005/0047 (COD),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007 – 2013 ako súčasť všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“ 2005/0048 (CNS),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre riadenie návratov na obdobie rokov 2008 – 2013 ako súčasť všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“ 2005/0049 (COD),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 136/2006) schválený 30. júna 2006 komisiou CONST, (spravodajca pán Paolo FONTANELLI, primátor mesta Pisa (SES/IT)),

keďže:

| (1) | Pod pojmom „maloletí cudzinci bez sprievodu“ sa podľa uznesenia Rady Európy z 26. júna 1997 chápu „občania tretích krajín mladší ako 18 rokov, ktorí vstúpia na územie členských štátov bez sprievodu dospelej osoby, ktorá za nich zodpovedá podľa zákona alebo zvykového práva, a to dovtedy, kým si ich skutočne nevezme do opatery za ne zodpovedná dospelá osoba“. |
| --- | --- |

(1)

Pod pojmom „maloletí cudzinci bez sprievodu“ sa podľa uznesenia Rady Európy z 26. júna 1997 chápu „občania tretích krajín mladší ako 18 rokov, ktorí vstúpia na územie členských štátov bez sprievodu dospelej osoby, ktorá za nich zodpovedá podľa zákona alebo zvykového práva, a to dovtedy, kým si ich skutočne nevezme do opatery za ne zodpovedná dospelá osoba“.

| (2) | Ochrana maloletých, maloletých cudzincov bez sprievodu a mladých žiadateľov o azyl musí vzhľadom na ich zraniteľnosť a vysoké riziko sociálneho vylúčenia predstavovať pre Európsku úniu, pre partnerské krajiny, pre miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

(2)

Ochrana maloletých, maloletých cudzincov bez sprievodu a mladých žiadateľov o azyl musí vzhľadom na ich zraniteľnosť a vysoké riziko sociálneho vylúčenia predstavovať pre Európsku úniu, pre partnerské krajiny, pre miestne a regionálne orgány.

| (3) | Riadenie tokov zvlášť zraniteľných skupín ako sú obete obchodovania s ľuďmi, mladí žiadatelia o azyl a maloletí cudzinci bez sprievodu, vzhľadom na to, že majú objektívne charakter nelegálneho vstupu na územie partnerských krajín, spadá, pod postupy všeobecnejších opatrení na potláčanie nelegálnej imigrácie. |
| --- | --- |

(3)

Riadenie tokov zvlášť zraniteľných skupín ako sú obete obchodovania s ľuďmi, mladí žiadatelia o azyl a maloletí cudzinci bez sprievodu, vzhľadom na to, že majú objektívne charakter nelegálneho vstupu na územie partnerských krajín, spadá, pod postupy všeobecnejších opatrení na potláčanie nelegálnej imigrácie.

| (4) | Tieto špecifické migračné toky sa zapadajú do nejasne definovanej oblasti legislatívnych predpisov medzi ilegálnym vstupom a následným legálnym zotrvaním na základe ochrany zaručenej medzinárodným a národným právom. |
| --- | --- |

(4)

Tieto špecifické migračné toky sa zapadajú do nejasne definovanej oblasti legislatívnych predpisov medzi ilegálnym vstupom a následným legálnym zotrvaním na základe ochrany zaručenej medzinárodným a národným právom.

| (5) | Je ťažké k dnešnému dňu poskytnúť údaje na úrovni EÚ vzhľadom na rôzne typy klasifikácie maloletých cudzincov bez sprievodu v jednotlivých členských krajinách, ktorí sa v niektorých krajinách štatisticky vedú ako žiadatelia o azyl a v iných ako ekonomickí migranti, ale tiež ako opustení maloletí. |
| --- | --- |

(5)

Je ťažké k dnešnému dňu poskytnúť údaje na úrovni EÚ vzhľadom na rôzne typy klasifikácie maloletých cudzincov bez sprievodu v jednotlivých členských krajinách, ktorí sa v niektorých krajinách štatisticky vedú ako žiadatelia o azyl a v iných ako ekonomickí migranti, ale tiež ako opustení maloletí.

| (6) | Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) odhaduje počet utečencov na celom svete na 25 miliónov, z čoho 50 % by mali byť deti, podľa posledných odhadov v 2 % až 3 % ide o maloletých cudzincov bez sprievodu. |
| --- | --- |

(6)

Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) odhaduje počet utečencov na celom svete na 25 miliónov, z čoho 50 % by mali byť deti, podľa posledných odhadov v 2 % až 3 % ide o maloletých cudzincov bez sprievodu.

| (7) | Podľa UNICEF počet maloletých, ktorí sú predmetom ilegálneho obchodu, tak vnútorného ako vonkajšieho, predstavuje ročne asi 1,2 milióna, (správa UNICEF „Stop the Traffic“ z júla 2003), program Separated Children in Europe, ktorý bol iniciovaný činnosťou organizácií International Save the Children Alliance a UNHCR, odhaduje, že v Európe sa nachádza minimálne 100 000 maloletých bez sprievodu, v Taliansku úrad pre ochranu maloletých cudzincov (Comitato Minori Stranieri) zhromaždil údaje o prítomnosti maloletých cudzincov bez sprievodu v krajine. Výsledky hovoria o približne 8 000 maloletých ročne, pričom v posledných rokoch bola zaznamenaná tendencia nárastu, v Španielsku úrady odhadujú počet každoročne zaregistrovaných maloletých cudzincov bez sprievodu na 3 000 až 4 000, kým vo Francúzsku, Holandsku a Belgicku sa počet zistených maloletých pohybuje od 5 000 do 6 000 ročne, počet maloletých cudzincov bez sprievodu je určite vyšší, ak berieme do úvahy, koľko osôb vstupuje na územie krajiny ilegálne a aké ťažké je odhadnúť počet osôb, ktoré sa nachádzajú na území krajiny po ilegálnom prekročení hraníc. |
| --- | --- |

(7)

Podľa UNICEF počet maloletých, ktorí sú predmetom ilegálneho obchodu, tak vnútorného ako vonkajšieho, predstavuje ročne asi 1,2 milióna, (správa UNICEF „Stop the Traffic“ z júla 2003), program Separated Children in Europe, ktorý bol iniciovaný činnosťou organizácií International Save the Children Alliance a UNHCR, odhaduje, že v Európe sa nachádza minimálne 100 000 maloletých bez sprievodu, v Taliansku úrad pre ochranu maloletých cudzincov (Comitato Minori Stranieri) zhromaždil údaje o prítomnosti maloletých cudzincov bez sprievodu v krajine. Výsledky hovoria o približne 8 000 maloletých ročne, pričom v posledných rokoch bola zaznamenaná tendencia nárastu, v Španielsku úrady odhadujú počet každoročne zaregistrovaných maloletých cudzincov bez sprievodu na 3 000 až 4 000, kým vo Francúzsku, Holandsku a Belgicku sa počet zistených maloletých pohybuje od 5 000 do 6 000 ročne, počet maloletých cudzincov bez sprievodu je určite vyšší, ak berieme do úvahy, koľko osôb vstupuje na územie krajiny ilegálne a aké ťažké je odhadnúť počet osôb, ktoré sa nachádzajú na území krajiny po ilegálnom prekročení hraníc.

| (8) | Krajiny, z ktorých prichádza väčšina maloletých cudzincov bez sprievodu, sú krajiny severnej Afriky, hlavne Maroko, subsaharská Afrika (Senegal, Mali, Guinea, Kamerun a pod.), ázijské krajiny, predovšetkým Afganistan, a krajiny východnej Európy, hlavne Rumunsko, Moldavsko, Albánsko a krajiny bývalej Juhoslávie. |
| --- | --- |

(8)

Krajiny, z ktorých prichádza väčšina maloletých cudzincov bez sprievodu, sú krajiny severnej Afriky, hlavne Maroko, subsaharská Afrika (Senegal, Mali, Guinea, Kamerun a pod.), ázijské krajiny, predovšetkým Afganistan, a krajiny východnej Európy, hlavne Rumunsko, Moldavsko, Albánsko a krajiny bývalej Juhoslávie.

| (9) | Ťarcha pomoci leží často v plnom rozsahu na miestnych a regionálnych orgánoch, ktoré musia čeliť tomuto javu v krízových podmienkach pretože pre ne neexistuje príslušná politika, bez toho, aby mali špecifické kompetencie v tejto oblasti, či právomoci na zavádzanie opatrení na zlúčenie rodín alebo sprevádzanú repatriáciu, alebo plán opatrení, čo je na úkor efektivity a účelnosti uplatnených opatrení a vyžaduje si vynaloženie značných prostriedkov, |
| --- | --- |

(9)

Ťarcha pomoci leží často v plnom rozsahu na miestnych a regionálnych orgánoch, ktoré musia čeliť tomuto javu v krízových podmienkach pretože pre ne neexistuje príslušná politika, bez toho, aby mali špecifické kompetencie v tejto oblasti, či právomoci na zavádzanie opatrení na zlúčenie rodín alebo sprevádzanú repatriáciu, alebo plán opatrení, čo je na úkor efektivity a účelnosti uplatnených opatrení a vyžaduje si vynaloženie značných prostriedkov,

prijal 12. októbra 2006 na svojom 66. plenárnom zasadnutí nasledujúce stanovisko:

1.   NÁZORY VÝBORU REGIÓNOV

Výbor regiónov

| 1.1 | pokladá za nevyhnutné koordinovaným spôsobom a účinne riadiť migračné toky v EÚ a pritom rešpektovať princíp subsidiarity a ochranu práva jednotlivcov a osobitne práva najzraniteľnejších skupín, a to nielen s cieľom boja proti rasizmu, xenofóbii a iným príčinám neistoty, ale aj preto, lebo to je nutná podmienka pre dosiahnutie cieľov rastu stanovených Lisabonskou stratégiou a všeobecnejšie vnútorným trhom; |
| --- | --- |

1.1

pokladá za nevyhnutné koordinovaným spôsobom a účinne riadiť migračné toky v EÚ a pritom rešpektovať princíp subsidiarity a ochranu práva jednotlivcov a osobitne práva najzraniteľnejších skupín, a to nielen s cieľom boja proti rasizmu, xenofóbii a iným príčinám neistoty, ale aj preto, lebo to je nutná podmienka pre dosiahnutie cieľov rastu stanovených Lisabonskou stratégiou a všeobecnejšie vnútorným trhom;

| 1.2 | konštatuje, že pre realizáciu koherentných opatrení zameraných na maloletých cudzincov bez sprievodu sú hlavnými cieľmi predovšetkým:






  1) | dôveryhodnosť analýzy tohto javu, a teda objektívnej a štatistickej kontroly údajov na úrovni EÚ medzi partnerskými krajinami; |
| --- | --- | --- |

1.2

konštatuje, že pre realizáciu koherentných opatrení zameraných na maloletých cudzincov bez sprievodu sú hlavnými cieľmi predovšetkým:

1)

dôveryhodnosť analýzy tohto javu, a teda objektívnej a štatistickej kontroly údajov na úrovni EÚ medzi partnerskými krajinami;

| 2) | vytvorenie prednostného intervenčného programu v krajinách pôvodu týchto maloletých; |
| --- | --- |

2)

vytvorenie prednostného intervenčného programu v krajinách pôvodu týchto maloletých;

| 1.3 | rozhodol v tejto súvislosti, že vypracuje toto stanovisko z vlastnej iniciatívy k situácii maloletých cudzincov bez sprievodu v rámci migračných procesov, ktorým by chcel poukázať na význam tohto javu pri riadení migračných tokov vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť maloletých, ktorá môže byť využívaná na zneužívanie systému ochrany mládeže konaním, ktoré sa približuje vykorisťovaniu detí a detskej práci; |
| --- | --- |

1.3

rozhodol v tejto súvislosti, že vypracuje toto stanovisko z vlastnej iniciatívy k situácii maloletých cudzincov bez sprievodu v rámci migračných procesov, ktorým by chcel poukázať na význam tohto javu pri riadení migračných tokov vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť maloletých, ktorá môže byť využívaná na zneužívanie systému ochrany mládeže konaním, ktoré sa približuje vykorisťovaniu detí a detskej práci;

| 1.4 | konštatuje, že vzhľadom na osobitnú povahu tohto javu a vzhľadom na to, aké naliehavé a dôležité je, aby o tomto problému diskutovali partnerské krajiny, pre objektívne zachytenie tohto javu je nevyhnutná aktívna a stála účasť miestnych a regionálnych orgánov, ktorých úlohou je postarať sa o maloletých; |
| --- | --- |

1.4

konštatuje, že vzhľadom na osobitnú povahu tohto javu a vzhľadom na to, aké naliehavé a dôležité je, aby o tomto problému diskutovali partnerské krajiny, pre objektívne zachytenie tohto javu je nevyhnutná aktívna a stála účasť miestnych a regionálnych orgánov, ktorých úlohou je postarať sa o maloletých;

| 1.5 | je presvedčený, že v prístupe k riadeniu migračných tokov je potrebné urobiť kvalitatívny skok v oblasti ilegálnej migrácie a uznať význam kontroly hraníc a všeobecnejšie snahou o koordináciu ministerstiev vnútra členských štátov, ale pritom klásť dôraz na to, že rovnaký význam má aj občianska a sociálna kontrola území, bez ktorej by bol každý boj a akékoľvek integračné úsilie neúčinné a nepriniesli by potrebný účinok na riadenie daného javu, čo opakovane požaduje Komisia EÚ. Je potrebné vytvoriť opatrenia na zabránenie vycestovaniu maloletých z krajiny pôvodu a podporu ich sprevádzanej repatriácie a pomocou týchto opatrení vypracovať v týchto krajinách systém ochrany maloletých, ktorý by podporoval zavádzanie opatrení na ich ochranu; |
| --- | --- |

1.5

je presvedčený, že v prístupe k riadeniu migračných tokov je potrebné urobiť kvalitatívny skok v oblasti ilegálnej migrácie a uznať význam kontroly hraníc a všeobecnejšie snahou o koordináciu ministerstiev vnútra členských štátov, ale pritom klásť dôraz na to, že rovnaký význam má aj občianska a sociálna kontrola území, bez ktorej by bol každý boj a akékoľvek integračné úsilie neúčinné a nepriniesli by potrebný účinok na riadenie daného javu, čo opakovane požaduje Komisia EÚ. Je potrebné vytvoriť opatrenia na zabránenie vycestovaniu maloletých z krajiny pôvodu a podporu ich sprevádzanej repatriácie a pomocou týchto opatrení vypracovať v týchto krajinách systém ochrany maloletých, ktorý by podporoval zavádzanie opatrení na ich ochranu;

| 1.6 | konštatuje, že Európska komisia venuje javu maloletých cudzincov bez sprievodu nedostatočnú pozornosť, a dúfa, že Komisiou navrhovaná stratégia v oblasti práv dieťaťa (KOM(2006) 367, konečné znenie) sa bude touto problematikou účinne zaoberať; |
| --- | --- |

1.6

konštatuje, že Európska komisia venuje javu maloletých cudzincov bez sprievodu nedostatočnú pozornosť, a dúfa, že Komisiou navrhovaná stratégia v oblasti práv dieťaťa (KOM(2006) 367, konečné znenie) sa bude touto problematikou účinne zaoberať;

| 1.7 | poukazuje na to, že fenomén migrácie bude zo strednodobého a dlhodobého hľadiska možné zvládnuť len v rámci politiky spolupráce za trvalo udržateľný rozvoj v krajinách pôvodu prisťahovalcov, ktorá by občanom týchto krajín a najmä mladým ľuďom poskytla zodpovedajúce možnosti na mieste; |
| --- | --- |

1.7

poukazuje na to, že fenomén migrácie bude zo strednodobého a dlhodobého hľadiska možné zvládnuť len v rámci politiky spolupráce za trvalo udržateľný rozvoj v krajinách pôvodu prisťahovalcov, ktorá by občanom týchto krajín a najmä mladým ľuďom poskytla zodpovedajúce možnosti na mieste;

| 1.8 | s potešením konštatuje, že oznámenie Komisie KOM(2005) 389, konečné znenie, vychádza zo zaujímavého názoru, podľa ktorého sa krajiny pôvodu považujú za zainteresované strany v riadení migrácie; v tejto súvislosti je dôležité podporovať dohody a týmito krajinami, a to dohody, ktoré by umožnili vytvoriť priame prepojenie medzi migráciou a potrebným rozvojom týchto krajín; |
| --- | --- |

1.8

s potešením konštatuje, že oznámenie Komisie KOM(2005) 389, konečné znenie, vychádza zo zaujímavého názoru, podľa ktorého sa krajiny pôvodu považujú za zainteresované strany v riadení migrácie; v tejto súvislosti je dôležité podporovať dohody a týmito krajinami, a to dohody, ktoré by umožnili vytvoriť priame prepojenie medzi migráciou a potrebným rozvojom týchto krajín;

| 1.9 | konštatuje, že mnohým miestnym a regionálnym orgánom pripadá povinnosť nesprevádzaných cudzincov prijať a pomôcť im a tiež sa postarať o ich ubytovanie, zabezpečiť sociálnu a zdravotnú starostlivosť, vzdelanie. Tam, kde je to vhodné, je potrebné podporovať ich integráciu do trhu práce a zabezpečiť rozsiahlu administratívnu a dokumentačnú činnosť so zodpovedajúcim finančným zaťažením; |
| --- | --- |

1.9

konštatuje, že mnohým miestnym a regionálnym orgánom pripadá povinnosť nesprevádzaných cudzincov prijať a pomôcť im a tiež sa postarať o ich ubytovanie, zabezpečiť sociálnu a zdravotnú starostlivosť, vzdelanie. Tam, kde je to vhodné, je potrebné podporovať ich integráciu do trhu práce a zabezpečiť rozsiahlu administratívnu a dokumentačnú činnosť so zodpovedajúcim finančným zaťažením;

| 1.10 | praje si, aby pri spravovaní európskeho fondu pre integráciu boli zohľadňované zvláštne potreby regionálnych a miestnych orgánov a odporúča, aby sa zúčastňovali na rokovaniach o národných programoch ako aj o príslušných operatívnych opatreniach; |
| --- | --- |

1.10

praje si, aby pri spravovaní európskeho fondu pre integráciu boli zohľadňované zvláštne potreby regionálnych a miestnych orgánov a odporúča, aby sa zúčastňovali na rokovaniach o národných programoch ako aj o príslušných operatívnych opatreniach;

| 1.11 | upozorňuje, že vzhľadom na rozmer, ktorý tieto toky nadobudli, dopad, ktorý majú na územia, pokiaľ ide o špecifické potreby a hlavne služby, ktoré je potrebné poskytovať, a narastajúcu tendenciu posledných rokov, je potrebné plne zapájať miestne a regionálne orgány, aby sa dosiahlo požadované efektívne riadenie tohto javu priamo v teréne, pričom je potrebná aktívnejšia politika vnútroštátnych orgánov na podporu spolupráce medzi a s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hlavne pokiaľ ide o zraniteľné skupiny; |
| --- | --- |

1.11

upozorňuje, že vzhľadom na rozmer, ktorý tieto toky nadobudli, dopad, ktorý majú na územia, pokiaľ ide o špecifické potreby a hlavne služby, ktoré je potrebné poskytovať, a narastajúcu tendenciu posledných rokov, je potrebné plne zapájať miestne a regionálne orgány, aby sa dosiahlo požadované efektívne riadenie tohto javu priamo v teréne, pričom je potrebná aktívnejšia politika vnútroštátnych orgánov na podporu spolupráce medzi a s miestnymi a regionálnymi orgánmi, hlavne pokiaľ ide o zraniteľné skupiny;

| 1.12 | zdôrazňuje, a to aj napriek tomu, že je k dispozícii len málo údajov, výnimočnú prácu, ktorú vykonali príslušné orgány v jednotlivých členských štátoch a ktorá sa zviditeľňuje pri vypracúvaní tohto stanoviska, a uznáva vysokú odbornosť a ochotu pracovníkov a tiež cennú pomoc a podporu mimovládnych organizácií a organizácií na ochranu maloletých, ktoré v posledných rokoch pracujú v prospech tých najslabších, ku ktorým patria aj mladí žiadatelia o azyl a obete obchodu s ľuďmi; |
| --- | --- |

1.12

zdôrazňuje, a to aj napriek tomu, že je k dispozícii len málo údajov, výnimočnú prácu, ktorú vykonali príslušné orgány v jednotlivých členských štátoch a ktorá sa zviditeľňuje pri vypracúvaní tohto stanoviska, a uznáva vysokú odbornosť a ochotu pracovníkov a tiež cennú pomoc a podporu mimovládnych organizácií a organizácií na ochranu maloletých, ktoré v posledných rokoch pracujú v prospech tých najslabších, ku ktorým patria aj mladí žiadatelia o azyl a obete obchodu s ľuďmi;

| 1.13 | vyjadruje ľútosť nad skutočnosťou, že nie vo všetkých členských štátoch existujú jednotné postupy a štruktúry v oblasti ochrany maloletých cudzincov bez sprievodu a vyzýva členské štáty, aby podľa možnosti jednotne uplatňovali už jestvujúce európske predpisy, a ľutuje, že sa volia nekoordinované opatrenia často sprevádzané kompetenčnými spormi medzi rôznymi vládnymi úrovňami, čo so sebou prináša vysoké riziko reálnej a výraznej diskriminácie v prístupe k maloletým medzi členskými krajinami, ale predovšetkým v rámci samotnej členskej krajiny; |
| --- | --- |

1.13

vyjadruje ľútosť nad skutočnosťou, že nie vo všetkých členských štátoch existujú jednotné postupy a štruktúry v oblasti ochrany maloletých cudzincov bez sprievodu a vyzýva členské štáty, aby podľa možnosti jednotne uplatňovali už jestvujúce európske predpisy, a ľutuje, že sa volia nekoordinované opatrenia často sprevádzané kompetenčnými spormi medzi rôznymi vládnymi úrovňami, čo so sebou prináša vysoké riziko reálnej a výraznej diskriminácie v prístupe k maloletým medzi členskými krajinami, ale predovšetkým v rámci samotnej členskej krajiny;

| 1.14 | hneď však poukazuje na to, že nakoľko sa problém maloletých cudzincov bez sprievodu týka hlavne regiónov hraničiacich s oblasťami pôvodu maloletých, ako aj hospodársky viac rozvinutých obcí, regiónov a miestnych samospráv s väčšími možnosťami zamestnať sa, môže sa stať, že sa dostatočne neobjasnia špecifické ťažkosti husto osídlených obcí, regiónov a miestnych samospráv, čo má priamy dosah na možnosti efektívnej ochrany maloletých; podobne, malé a stredné miestne a regionálne samosprávy budú mať kvôli nedostatku financií len obmedzenú možnosť konať; |
| --- | --- |

1.14

hneď však poukazuje na to, že nakoľko sa problém maloletých cudzincov bez sprievodu týka hlavne regiónov hraničiacich s oblasťami pôvodu maloletých, ako aj hospodársky viac rozvinutých obcí, regiónov a miestnych samospráv s väčšími možnosťami zamestnať sa, môže sa stať, že sa dostatočne neobjasnia špecifické ťažkosti husto osídlených obcí, regiónov a miestnych samospráv, čo má priamy dosah na možnosti efektívnej ochrany maloletých; podobne, malé a stredné miestne a regionálne samosprávy budú mať kvôli nedostatku financií len obmedzenú možnosť konať;

| 1.15 | zdôrazňuje svoje sklamanie nad usmernením, ktoré Komisia prijala, nad nejasnými formuláciami použitými v posledných návrhoch KOM 389 (2005), konečné znenie, KOM 390 (2005), konečné znenie, a KOM 391 (2005), konečné znenie, ktoré sa týkajú aj nútenej repatriácie maloletých cudzincov bez sprievodu a obetí obchodu s ľuďmi bez výslovného a zaväzujúceho odvolania sa na konkrétny článok Európskej konvencie na ochranu ľudských práv a základných slobôd (CEDU) a Dohovoru o právach dieťaťa z roku 1989; |
| --- | --- |

1.15

zdôrazňuje svoje sklamanie nad usmernením, ktoré Komisia prijala, nad nejasnými formuláciami použitými v posledných návrhoch KOM 389 (2005), konečné znenie, KOM 390 (2005), konečné znenie, a KOM 391 (2005), konečné znenie, ktoré sa týkajú aj nútenej repatriácie maloletých cudzincov bez sprievodu a obetí obchodu s ľuďmi bez výslovného a zaväzujúceho odvolania sa na konkrétny článok Európskej konvencie na ochranu ľudských práv a základných slobôd (CEDU) a Dohovoru o právach dieťaťa z roku 1989;

| 1.16 | považuje za nevyhnutné, aby sa v budúcnosti rátalo s regionálnymi a miestnymi službami s odborným personálom, schopným reagovať na špecifické potreby maloletých cudzincov bez sprievodu, žiadateľov o azyl a obetí obchodu s ľuďmi, kde je vysoké riziko diskriminácie a sociálneho vylúčenia, ako aj aby sa vykonávali kontroly možného zneužívania a obchádzania ustanovení na ochranu maloletých a to aj prostredníctvom nasledujúcich krokov:






  — | poskytovaním špecifických zdravotných zákrokov zmeraných na liečenie traumy aj pomocou etnopsychiatrie, |
| --- | --- | --- |

1.16

považuje za nevyhnutné, aby sa v budúcnosti rátalo s regionálnymi a miestnymi službami s odborným personálom, schopným reagovať na špecifické potreby maloletých cudzincov bez sprievodu, žiadateľov o azyl a obetí obchodu s ľuďmi, kde je vysoké riziko diskriminácie a sociálneho vylúčenia, ako aj aby sa vykonávali kontroly možného zneužívania a obchádzania ustanovení na ochranu maloletých a to aj prostredníctvom nasledujúcich krokov:

—

poskytovaním špecifických zdravotných zákrokov zmeraných na liečenie traumy aj pomocou etnopsychiatrie,

| — | poskytovaním špecifickej pomoci mladistvým, ktorí boli zadržaní justíciou mladistvých, |
| --- | --- |

—

poskytovaním špecifickej pomoci mladistvým, ktorí boli zadržaní justíciou mladistvých,

| — | podporou pri umiestňovaní hlavne do rodín s rovnakým kultúrnym zázemím ako umiestňované osoby, |
| --- | --- |

—

podporou pri umiestňovaní hlavne do rodín s rovnakým kultúrnym zázemím ako umiestňované osoby,

| — | aktívnejšou spoluprácou s krajinami pôvodu a podporou decentralizovanej spolupráce medzi pôvodným spoločenstvom a prijímajúcim spoločenstvom na základe autentických skúseností miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

—

aktívnejšou spoluprácou s krajinami pôvodu a podporou decentralizovanej spolupráce medzi pôvodným spoločenstvom a prijímajúcim spoločenstvom na základe autentických skúseností miestnych a regionálnych orgánov,

| — | aktivitami v oblasti vzdelávania vzhľadom na integráciu maloletých príslušníkov tretích krajín bez sprievodu do príslušného vzdelávacieho systému, pričom je potrebné venovať zvláštnu pozornosť osvojeniu si jazyka cieľovej krajiny, |
| --- | --- |

—

aktivitami v oblasti vzdelávania vzhľadom na integráciu maloletých príslušníkov tretích krajín bez sprievodu do príslušného vzdelávacieho systému, pričom je potrebné venovať zvláštnu pozornosť osvojeniu si jazyka cieľovej krajiny,

| — | ochranou maloletých utečencov bez sprievodu v krajinách EÚ pred ďalšími kontaktmi so zločineckými organizáciami zaoberajúcimi sa prevádzačstvom. |
| --- | --- |

—

ochranou maloletých utečencov bez sprievodu v krajinách EÚ pred ďalšími kontaktmi so zločineckými organizáciami zaoberajúcimi sa prevádzačstvom.

2.   ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV

2.1   Zvýšenie povedomia o jave maloletých cudzincov bez sprievodu

Výbor regiónov

| 2.1.1 | pokladá právne úpravy týkajúce sa maloletých cudzincov bez sprievodu žiadajúcich o azyl za nedostatočné tak na európskej úrovni ako aj na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto žiada urobiť opatrenia, aby sa odstránili nasledujúce medzery:






  — | absencia špecifických postupov podávania žiadosti o azyl, ktoré by poskytovali primeranú ochranu, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

pokladá právne úpravy týkajúce sa maloletých cudzincov bez sprievodu žiadajúcich o azyl za nedostatočné tak na európskej úrovni ako aj na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto žiada urobiť opatrenia, aby sa odstránili nasledujúce medzery:

—

absencia špecifických postupov podávania žiadosti o azyl, ktoré by poskytovali primeranú ochranu,

| — | absencia špecifických služieb s potrebnými odbornosťami, ako aj dostatočných a primeraných finančných a materiálnych prostriedkov, |
| --- | --- |

—

absencia špecifických služieb s potrebnými odbornosťami, ako aj dostatočných a primeraných finančných a materiálnych prostriedkov,

| — | absencia špecifických odkazov v nedávnych smerniciach o azyle (Dublinský dohovor II), |
| --- | --- |

—

absencia špecifických odkazov v nedávnych smerniciach o azyle (Dublinský dohovor II),

| — | absencia postupov na určenie poručníka s dobrými znalosťami z oblasti azylu, ktorý by poskytol maloletému pomoc až do ukončenia konania o priznaní štatútu utečenca alebo podobného štatútu, |
| --- | --- |

—

absencia postupov na určenie poručníka s dobrými znalosťami z oblasti azylu, ktorý by poskytol maloletému pomoc až do ukončenia konania o priznaní štatútu utečenca alebo podobného štatútu,

| — | absencia opatrení na prevenciu diskriminácie a sociálneho vylúčenia, predovšetkým so zameraním na maloletých, ktorí sa nachádzajú vo väzbe pre činy spadajúce pod justíciu mladistvých; |
| --- | --- |

—

absencia opatrení na prevenciu diskriminácie a sociálneho vylúčenia, predovšetkým so zameraním na maloletých, ktorí sa nachádzajú vo väzbe pre činy spadajúce pod justíciu mladistvých;

| 2.1.2 | žiada o urýchlené začatie rozhovorov medzi Radou, Komisiou a Európskym parlamentom o prístupe k javu maloletých cudzincov bez sprievodu z mikroperspektívy, čo by ukázalo, aká ťažká je situácia na miestnej úrovni a ako konkrétne môžu prispieť miestne a regionálne orgány k jej zlepšeniu, a zdôrazňuje, že sú potrebné odhady tohto javu na európskej úrovni. Z toho dôvodu výbor predkladá aj návrhy konkrétnych opatrení na lepšie zvládnutie tohto problému; |
| --- | --- |

2.1.2

žiada o urýchlené začatie rozhovorov medzi Radou, Komisiou a Európskym parlamentom o prístupe k javu maloletých cudzincov bez sprievodu z mikroperspektívy, čo by ukázalo, aká ťažká je situácia na miestnej úrovni a ako konkrétne môžu prispieť miestne a regionálne orgány k jej zlepšeniu, a zdôrazňuje, že sú potrebné odhady tohto javu na európskej úrovni. Z toho dôvodu výbor predkladá aj návrhy konkrétnych opatrení na lepšie zvládnutie tohto problému;

| 2.1.3 | vyslovuje želanie, aby sa začala diskusia o probléme maloletých cudzincov bez sprievodu na európskej úrovni, kde by situácia a úloha pôvodných komunít a rodín nadobudla osobitný význam; |
| --- | --- |

2.1.3

vyslovuje želanie, aby sa začala diskusia o probléme maloletých cudzincov bez sprievodu na európskej úrovni, kde by situácia a úloha pôvodných komunít a rodín nadobudla osobitný význam;

| 2.1.4 | dúfa, že nové legislatívne, politické, programové opatrenia v oblasti nesprevádzaných maloletých cudzincov, aj keď v rámci riadenia migračných tokov, budú vždy vychádzať z podpory princípov prijatých Dohovorom OSN o právach dieťaťa z roku 1989, najmä článok 3, princípov potvrdených Zmluvou o založení Európskej únie, Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd ako aj z ďalších medzinárodných nástrojov, týkajúcich sa maloletých bez sprievodu, a zásadne budú mať vždy na zreteli záujmy maloletých, a bude podniknuté všetko pre to, aby sa zabránilo rodinnému a kultúrnemu odcudzeniu maloletých a aby sa zabezpečila ich najlepšia možná ochrana, keď musia kvôli svojmu presvedčeniu alebo viere opustiť svoju krajinu. |
| --- | --- |

2.1.4

dúfa, že nové legislatívne, politické, programové opatrenia v oblasti nesprevádzaných maloletých cudzincov, aj keď v rámci riadenia migračných tokov, budú vždy vychádzať z podpory princípov prijatých Dohovorom OSN o právach dieťaťa z roku 1989, najmä článok 3, princípov potvrdených Zmluvou o založení Európskej únie, Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd ako aj z ďalších medzinárodných nástrojov, týkajúcich sa maloletých bez sprievodu, a zásadne budú mať vždy na zreteli záujmy maloletých, a bude podniknuté všetko pre to, aby sa zabránilo rodinnému a kultúrnemu odcudzeniu maloletých a aby sa zabezpečila ich najlepšia možná ochrana, keď musia kvôli svojmu presvedčeniu alebo viere opustiť svoju krajinu.

2.2   Naliehavosť opatrení na ochranu maloletých bez sprievodu na úrovni EÚ

Výbor regiónov

| 2.2.1 | žiada, aby sa vyvíjalo úsilie o uvedomenie si tohto problému na európskej úrovni a domnieva sa, niektoré posledné právne predpisy v tejto oblasti neobsahujú ustanovenie o potrebe chrániť práva dieťaťa. Nakoľko v niektorých členských krajinách chýba jednotný postup na národnej úrovni, zostáva zvládnutie tohto problému a s tým spojené finančné zaťaženie na miestnych a regionálnych samosprávach; |
| --- | --- |

2.2.1

žiada, aby sa vyvíjalo úsilie o uvedomenie si tohto problému na európskej úrovni a domnieva sa, niektoré posledné právne predpisy v tejto oblasti neobsahujú ustanovenie o potrebe chrániť práva dieťaťa. Nakoľko v niektorých členských krajinách chýba jednotný postup na národnej úrovni, zostáva zvládnutie tohto problému a s tým spojené finančné zaťaženie na miestnych a regionálnych samosprávach;

| 2.2.2 | je toho názoru, že je naliehavo nutné vypracovať na európskej úrovni spoločný dôsledný prístup k problému maloletých cudzincov bez sprievodu ako problému migračnej povahy, tohto zvlášť chúlostivého problému maloletých a ich ochrany, ktorý by zohľadnil nevyhnutnosť otázky úlohy pôvodných komunít a rodín, a tým aj úlohy regionálnych a miestnych samospráv, ktorým pripadá úloha prijímať a poskytovať sociálnu pomoc; |
| --- | --- |

2.2.2

je toho názoru, že je naliehavo nutné vypracovať na európskej úrovni spoločný dôsledný prístup k problému maloletých cudzincov bez sprievodu ako problému migračnej povahy, tohto zvlášť chúlostivého problému maloletých a ich ochrany, ktorý by zohľadnil nevyhnutnosť otázky úlohy pôvodných komunít a rodín, a tým aj úlohy regionálnych a miestnych samospráv, ktorým pripadá úloha prijímať a poskytovať sociálnu pomoc;

| 2.2.3 | požaduje okrem toho venovať pozornosť zákrokom justície mladistvých pri maloletých cudzincoch bez sprievodu, pretože tu hrozí diskriminácia a sociálna marginalizácia, zohľadňujúc pritom aj možnosť navrátenia týchto maloletých k ich rodinným príslušníkom. |
| --- | --- |

2.2.3

požaduje okrem toho venovať pozornosť zákrokom justície mladistvých pri maloletých cudzincoch bez sprievodu, pretože tu hrozí diskriminácia a sociálna marginalizácia, zohľadňujúc pritom aj možnosť navrátenia týchto maloletých k ich rodinným príslušníkom.

2.3   Posilnenie úlohy miestnych samospráv a regiónov v procese, ktorý vychádza zdola (bottom up) – návrhy prístupu k problému maloletých cudzincov bez sprievodu, potenciálnych žiadateľov o azyl a obetí obchodu s ľuďmi

Výbor regiónov

| 2.3.1 | víta skutočnosť, že sa na úrovni EÚ prijíma stále viac opatrení na riadenie a zvládanie migračných problémov. Výhradná právomoc jednotlivých členských štátov nezodpovedá zložitému vzťahu medzi štruktúrovanými opatreniam na riadenie migračných tokov a kompetenciami miestnych samospráv a regiónov v súvislosti s opatreniami na prijímanie a sociálne začleňovanie tých najzraniteľnejších skupín, akými sú obete obchodu s ľuďmi, žiadatelia a azyl a maloletí cudzinci bez sprievodu; |
| --- | --- |

2.3.1

víta skutočnosť, že sa na úrovni EÚ prijíma stále viac opatrení na riadenie a zvládanie migračných problémov. Výhradná právomoc jednotlivých členských štátov nezodpovedá zložitému vzťahu medzi štruktúrovanými opatreniam na riadenie migračných tokov a kompetenciami miestnych samospráv a regiónov v súvislosti s opatreniami na prijímanie a sociálne začleňovanie tých najzraniteľnejších skupín, akými sú obete obchodu s ľuďmi, žiadatelia a azyl a maloletí cudzinci bez sprievodu;

| 2.3.2 | požaduje plné zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, aby sa dosiahlo požadované efektívne riadenie tohto problému priamo v teréne, hlavne pokiaľ ide o zraniteľné skupiny. Okrem toho je potrebné zabezpečiť spoluprácu a vzájomné prepojenie všetkých zainteresovaných mimovládnych organizácií, aby tak všetky aktivity mohli byť koordinované v spolupráci s príslušnými vládnymi orgánmi, okrem prípadov, kedy by to bolo proti záujmom dieťaťa. Dialóg a opatrenia na koordináciu by mali byť realizované hneď od začiatku a pokračovať počas celého procesu. Takýto prístup je potrebný vzhľadom na rozmer, ktorý tieto toky nadobudli, dopad, ktorý majú na územia v pokiaľ ide o špecifické potreby a hlavne služby, ktoré je potrebné poskytovať, a narastajúcu tendenciu posledných rokov. Okrem toho žiada, aby sa na tomto základe vypracovala výhľadová štúdia; |
| --- | --- |

2.3.2

požaduje plné zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, aby sa dosiahlo požadované efektívne riadenie tohto problému priamo v teréne, hlavne pokiaľ ide o zraniteľné skupiny. Okrem toho je potrebné zabezpečiť spoluprácu a vzájomné prepojenie všetkých zainteresovaných mimovládnych organizácií, aby tak všetky aktivity mohli byť koordinované v spolupráci s príslušnými vládnymi orgánmi, okrem prípadov, kedy by to bolo proti záujmom dieťaťa. Dialóg a opatrenia na koordináciu by mali byť realizované hneď od začiatku a pokračovať počas celého procesu. Takýto prístup je potrebný vzhľadom na rozmer, ktorý tieto toky nadobudli, dopad, ktorý majú na územia v pokiaľ ide o špecifické potreby a hlavne služby, ktoré je potrebné poskytovať, a narastajúcu tendenciu posledných rokov. Okrem toho žiada, aby sa na tomto základe vypracovala výhľadová štúdia;

| 2.3.3 | Výbor regiónov sa preto domnieva, že je nutné:






  a) | urobiť legislatívne opatrenia na európskej úrovni, na základe ktorých bude možné priznať štatút maloletého cudzinca bez sprievodu, žiadateľa o azyl a obete obchodu s ľuďmi na základe uznania základných práv pre maloletých a osobitnej potreby ochrany prostredníctvom týchto konkrétnych opatrení:






  — | vypracovanie osobitných postupov na čo najpresnejšie určenie veku a zistenie totožnosti, |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.3

Výbor regiónov sa preto domnieva, že je nutné:

a)

urobiť legislatívne opatrenia na európskej úrovni, na základe ktorých bude možné priznať štatút maloletého cudzinca bez sprievodu, žiadateľa o azyl a obete obchodu s ľuďmi na základe uznania základných práv pre maloletých a osobitnej potreby ochrany prostredníctvom týchto konkrétnych opatrení:

—

vypracovanie osobitných postupov na čo najpresnejšie určenie veku a zistenie totožnosti,

| — | konkrétne opatrenia na zabránenie možným podvodom a zneužívaniu právnych systémov ochrany, |
| --- | --- |

—

konkrétne opatrenia na zabránenie možným podvodom a zneužívaniu právnych systémov ochrany,

| — | presné podmienky pre stanovenie poručníka, |
| --- | --- |

—

presné podmienky pre stanovenie poručníka,

| — | zvýhodnenie postupov na umiestnenie do opatery, |
| --- | --- |

—

zvýhodnenie postupov na umiestnenie do opatery,

| — | pri dosiahnutí veku osemnásť rokov uznanie práv na sociálnu integráciu, po vyjadrení príslušného justičného orgánu, |
| --- | --- |

—

pri dosiahnutí veku osemnásť rokov uznanie práv na sociálnu integráciu, po vyjadrení príslušného justičného orgánu,

| — | stanovenie vyšetrovacích postupov na hľadanie členov rodiny s cieľom zlúčiť rodiny, |
| --- | --- |

—

stanovenie vyšetrovacích postupov na hľadanie členov rodiny s cieľom zlúčiť rodiny,

| — | posilnenie opatrení na podporu aktivít na ochranu v krajinách pôvodu, |
| --- | --- |

—

posilnenie opatrení na podporu aktivít na ochranu v krajinách pôvodu,

| — | zapojenie pôvodných spoločenstiev a rodín, |
| --- | --- |

—

zapojenie pôvodných spoločenstiev a rodín,

| — | ustanovenia o repatriácii so sprievodom výlučne len v najlepšom záujme maloletého a vždy až po preskúmaní situácie v jeho rodine, berúc do úvahy príslušné medzinárodné dohovory o ochrane maloletých, ktoré prípadne ratifikovala krajina pôvodu, |
| --- | --- |

—

ustanovenia o repatriácii so sprievodom výlučne len v najlepšom záujme maloletého a vždy až po preskúmaní situácie v jeho rodine, berúc do úvahy príslušné medzinárodné dohovory o ochrane maloletých, ktoré prípadne ratifikovala krajina pôvodu,

| — | vytvorenie postupov a predpokladov starostlivosti v prípade núdze, |
| --- | --- |

—

vytvorenie postupov a predpokladov starostlivosti v prípade núdze,

| — | zisťovanie názoru maloletého na ustanovenia, ktoré sa ho týkajú, pri zabezpečení účasti justičných orgánov na ochranu jeho záujmov; |
| --- | --- |

—

zisťovanie názoru maloletého na ustanovenia, ktoré sa ho týkajú, pri zabezpečení účasti justičných orgánov na ochranu jeho záujmov;

| b) | vypracovanie decentralizovaného a prepojeného (Európska ochranná sieť pre deti a mládež) programu pre maloletých cudzincov bez sprievodu cez osobitné služby, ktoré by mohli byť integrované do existujúcej siete sociálnych služieb. Išlo by tu o prijímanie, integrovanie a pomoc pôvodným spoločenstvám a rodinám aj tým, že by sa poskytovala podpora pilotným projektom formou decentralizovanej spolupráce podľa skúseností z iniciatív miestnych a regionálnych orgánov v úzkej spolupráci s mimovládnymi organizáciami ako aj vytvorením kritérií na rovnomerné rozdelenie maloletých cudzincov bez sprievodu na celé územie EÚ. Výbor regiónov sa preto zaväzuje zhromaždiť osvedčené postupy, uplatňované rôznymi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských krajín, aby predložil prehľad skúseností s prijímaním, sociálnym začlenením a zlučovaním rodín. Na tento účel by mohol byť vytvorený dozorný výbor, ktorý by na mieste pozoroval podmienky, v ktorých sú tieto aktivity uskutočňované, aby tak mohol navrhnúť konkrétne opatrenia na odstránenie prípadných zistených nedostatkov; |
| --- | --- |

b)

vypracovanie decentralizovaného a prepojeného (Európska ochranná sieť pre deti a mládež) programu pre maloletých cudzincov bez sprievodu cez osobitné služby, ktoré by mohli byť integrované do existujúcej siete sociálnych služieb. Išlo by tu o prijímanie, integrovanie a pomoc pôvodným spoločenstvám a rodinám aj tým, že by sa poskytovala podpora pilotným projektom formou decentralizovanej spolupráce podľa skúseností z iniciatív miestnych a regionálnych orgánov v úzkej spolupráci s mimovládnymi organizáciami ako aj vytvorením kritérií na rovnomerné rozdelenie maloletých cudzincov bez sprievodu na celé územie EÚ. Výbor regiónov sa preto zaväzuje zhromaždiť osvedčené postupy, uplatňované rôznymi miestnymi a regionálnymi orgánmi členských krajín, aby predložil prehľad skúseností s prijímaním, sociálnym začlenením a zlučovaním rodín. Na tento účel by mohol byť vytvorený dozorný výbor, ktorý by na mieste pozoroval podmienky, v ktorých sú tieto aktivity uskutočňované, aby tak mohol navrhnúť konkrétne opatrenia na odstránenie prípadných zistených nedostatkov;

| c) | v tých prípadoch, keď maloletý zostáva v prijímacej krajine, prijatie potrebných opatrení na jeho začlenenie do vzdelávacieho systému, s cieľom osvojiť si jazyk hostiteľskej krajiny, a osvojiť si demokratický systém hodnôt tejto krajiny; |
| --- | --- |

c)

v tých prípadoch, keď maloletý zostáva v prijímacej krajine, prijatie potrebných opatrení na jeho začlenenie do vzdelávacieho systému, s cieľom osvojiť si jazyk hostiteľskej krajiny, a osvojiť si demokratický systém hodnôt tejto krajiny;

| d) | stanovenie jednotlivých oblastí v krajine pôvodu, ktoré najviac súvisia s daným javom a zamerať na ne pozornosť kooperačných iniciatív, opatrení v rámci politiky susedstva a špecifických iniciatív na podporu deti a mládeže zapojením pôvodného spoločenstva; |
| --- | --- |

d)

stanovenie jednotlivých oblastí v krajine pôvodu, ktoré najviac súvisia s daným javom a zamerať na ne pozornosť kooperačných iniciatív, opatrení v rámci politiky susedstva a špecifických iniciatív na podporu deti a mládeže zapojením pôvodného spoločenstva;

| e) | vydanie povolenia na pobyt so sociálnou ochranou v spolupráci s ministerstvami vnútra, aby sa daným osobám pomohlo dostať sa zo začarovaného kruhu a účinne sa bojovalo proti zločineckým organizáciám; |
| --- | --- |

e)

vydanie povolenia na pobyt so sociálnou ochranou v spolupráci s ministerstvami vnútra, aby sa daným osobám pomohlo dostať sa zo začarovaného kruhu a účinne sa bojovalo proti zločineckým organizáciám;

| f) | naplánovanie európskej konferencie na tému maloletých cudzincov bez sprievodu, ktorá by sa konala raz za dva roky, a naplánovanie obdobných konferencií na národnej úrovni a to tak, aby sa na týchto konferenciách zúčastnili aj mimovládne organizácie, združenia migrantov a iné organizácie, ktoré sa zaoberajú otázkou imigrácie; |
| --- | --- |

f)

naplánovanie európskej konferencie na tému maloletých cudzincov bez sprievodu, ktorá by sa konala raz za dva roky, a naplánovanie obdobných konferencií na národnej úrovni a to tak, aby sa na týchto konferenciách zúčastnili aj mimovládne organizácie, združenia migrantov a iné organizácie, ktoré sa zaoberajú otázkou imigrácie;

| g) | úplné financovanie prostriedkov potrebných na prijatie a integráciu maloletých cudzincov bez sprievodu vnútroštátnymi orgánmi. |
| --- | --- |

g)

úplné financovanie prostriedkov potrebných na prijatie a integráciu maloletých cudzincov bez sprievodu vnútroštátnymi orgánmi.

V Bruseli 12. októbra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---