# Uradni list C 314/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 314 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4921. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 314

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4921. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2006/C 314/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2006/C 314/2 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 2 |
| 2006/C 314/3 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 7 |
| 2006/C 314/4 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 1999/5/ES (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 314/5 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (89/336/EGS) (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 314/6 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (89/686/EGS) (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 314/7 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 73 |
| 2006/C 314/8 | Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike | 78 |
| 2006/C 314/9 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 80 |
| 2006/C 314/0 | Uradno obvestilo v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES — Umik zahteve za ohranitev nacionalne zakonodaje, ki odstopa od določb usklajevalnega ukrepa Skupnosti (
  1
  ) | 82 |
| | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | Nadzorni organ EFTA |
| 2006/C 314/1 | Povzetek podatkov za objavo v Uradnem listu | 83 |
| 2006/C 314/2 | Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) poglavja ii protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču | 84 |
| 2006/C 314/3 | Poziv k predložitvi pripomb v zvezi z Icelandic Housing Financing Fund (HFF) na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču | 89 |
| 2006/C 314/4 | Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 1(2) dela 1 Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču o nadomestilih za višje prispevke za socialno varnost, odobrenim podjetjema Hurtigruten (Zadeva št. 56343) | 115 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2006/C 314/1

Menjalni tečaji eura

1

2006/C 314/2

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

2

2006/C 314/3

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

7

2006/C 314/4

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 1999/5/ES (
  1
  )

1

8

2006/C 314/5

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (89/336/EGS) (
  1
  )

1

31

2006/C 314/6

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (89/686/EGS) (
  1
  )

1

48

2006/C 314/7

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

73

2006/C 314/8

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike

78

2006/C 314/9

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

80

2006/C 314/0

Uradno obvestilo v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES — Umik zahteve za ohranitev nacionalne zakonodaje, ki odstopa od določb usklajevalnega ukrepa Skupnosti (
  1
  )

1

82

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTA

2006/C 314/1

Povzetek podatkov za objavo v Uradnem listu

83

2006/C 314/2

Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) poglavja ii protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču

84

2006/C 314/3

Poziv k predložitvi pripomb v zvezi z Icelandic Housing Financing Fund (HFF) na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču

89

2006/C 314/4

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 1(2) dela 1 Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču o nadomestilih za višje prispevke za socialno varnost, odobrenim podjetjema Hurtigruten (Zadeva št. 56343)

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. decembra 2006

(2006/C 314/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3203 |
| JPY | japonski jen | 156,00 |
| DKK | danska krona | 7,4529 |
| GBP | funt šterling | 0,67020 |
| SEK | švedska krona | 9,0038 |
| CHF | švicarski frank | 1,6039 |
| ISK | islandska krona | 91,45 |
| NOK | norveška krona | 8,1610 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5781 |
| CZK | češka krona | 27,418 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 251,90 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6974 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,7993 |
| RON | romunski leu | 3,4029 |
| SIT | slovenski tolar | 239,66 |
| SKK | slovaška krona | 34,688 |
| TRY | turška lira | 1,8855 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6820 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5137 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2651 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8915 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0316 |
| KRW | južnokorejski won | 1 222,60 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,2441 |
| CNY | kitajski juan | 10,3184 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3680 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 001,53 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6791 |
| PHP | filipinski peso | 65,196 |
| RUB | ruski rubelj | 34,7170 |
| THB | tajski bat | 47,400 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3203

JPY

japonski jen

156,00

DKK

danska krona

7,4529

GBP

funt šterling

0,67020

SEK

švedska krona

9,0038

CHF

švicarski frank

1,6039

ISK

islandska krona

91,45

NOK

norveška krona

8,1610

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5781

CZK

češka krona

27,418

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

251,90

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6974

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,7993

RON

romunski leu

3,4029

SIT

slovenski tolar

239,66

SKK

slovaška krona

34,688

TRY

turška lira

1,8855

AUD

avstralski dolar

1,6820

CAD

kanadski dolar

1,5137

HKD

hongkonški dolar

10,2651

NZD

novozelandski dolar

1,8915

SGD

singapurski dolar

2,0316

KRW

južnokorejski won

1 222,60

ZAR

južnoafriški rand

9,2441

CNY

kitajski juan

10,3184

HRK

hrvaška kuna

7,3680

IDR

indonezijska rupija

12 001,53

MYR

malezijski ringit

4,6791

PHP

filipinski peso

65,196

RUB

ruski rubelj

34,7170

THB

tajski bat

47,400

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/2

---

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2006/C 314/02)

Komisija je v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1) prejela pritožbo o domnevnem dampinškem uvozu nekaterih kompresorjev s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“), ki povzroča znatno škodo industriji Skupnosti.

1.   Pritožba

Pritožbo je 20. novembra 2006 vložilo združenje Federazione ANIMA/COMPO („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje nekaterih kompresorjev v Skupnosti.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, so batni kompresorji, vključno z batnimi kompresorskimi črpalkami, s pretokom največ 2 kubična metra (m3) na minuto, s poreklom iz Ljudske republike kitajske (zadevni izdelek), običajno uvrščeni pod oznakami KN ex 8414 40 10, 8414 80 22, ex 8414 80 28 in ex 8414 80 51. Te oznake KN so zgolj informativne narave.

3.   Trditev o dampingu

Glede na določbe člena 2(7) osnovne uredbe je pritožnik določil normalno vrednost za Ljudsko republiko Kitajsko na podlagi cene v državi s tržnim gospodarstvom, ki je navedena v točki 5.1(d). Trditev o dampingu temelji na primerjavi tako izračunane normalne vrednosti z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.

Na podlagi tega je izračunana stopnja dampinga znatna.

4.   Trditev o škodi

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske povečal v absolutnem smislu, pa tudi v smislu tržnega deleža.

Trdi se, da so obseg in cene zadevnega uvoženega izdelka med drugim negativno vplivali na tržni delež, prodane količine in raven cen, ki jih zaračunava industrija Skupnosti, kar bistveno škodi celotnemu poslovanju in finančnemu stanju industrije Skupnosti.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Skupnosti oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

5.1.   Postopek za ugotavljanje dampinga in škode

V okviru preiskave bo ugotovljeno, ali gre pri zadevnem izdelku s poreklom iz Ljudske republike Kitajske za damping in ali je ta povzročil škodo.

(a)   Vzorčenje

Glede na pričakovano veliko število strank, vključenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce v Ljudski republiki Kitajski

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi izvozniki/proizvajalci ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v enotah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v enotah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v enotah zadevnega izdelka na notranjem trgu v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in obseg prodaje v enotah zadevnega izdelka na notranjem trgu v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | ali namerava družba zahtevati individualno stopnjo (2) (individualne stopnje lahko zahtevajo samo proizvajalci), |
| --- | --- |

—

ali namerava družba zahtevati individualno stopnjo (2) (individualne stopnje lahko zahtevajo samo proizvajalci),

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali notranji trg) zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca,

| — | s predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. |
| --- | --- |

—

s predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, kontaktirala tudi organe Ljudske republike Kitajske in vsa znana združenja izvoznikov/proizvajalcev.

(ii)   Vzorčenje za uvoznike

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi uvozniki ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | skupni prihodki od prodaje družbe v EUR v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

skupni prihodki od prodaje družbe v EUR v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | skupno število zaposlenih, |
| --- | --- |

—

skupno število zaposlenih,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi zadevnim izdelkom, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi zadevnim izdelkom,

| — | obseg v kg in vrednost v EUR uvoza v Skupnost in nadaljnja prodaja na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

obseg v kg in vrednost v EUR uvoza v Skupnost in nadaljnja prodaja na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca,

| — | s predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. |
| --- | --- |

—

s predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca izvoznikov, bo kontaktirala tudi vsa znana združenja uvoznikov.

(iii)   Vzorčenje za proizvajalce Skupnosti

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, namerava Komisija raziskati povzročeno škodo industriji Skupnosti z vzorčenjem.

Da bi Komisiji omogočili izbrati vzorec, so vsi proizvajalci Skupnosti pozvani, da v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7, sporočijo naslednje informacije o svoji družbi ali družbah:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | skupni prihodki od prodaje družbe v EUR v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

skupni prihodki od prodaje družbe v EUR v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka,

| — | vrednost prodaje v EUR zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

vrednost prodaje v EUR zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | obseg v enotah prodaje zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

obseg v enotah prodaje zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006,

| — | obseg v enotah proizvodnje zadevnega izdelka v obdobju med 1. julijem 2005 in 30. junijem 2006 |
| --- | --- |

—

obseg v enotah proizvodnje zadevnega izdelka v obdobju med 1. julijem 2005 in 30. junijem 2006

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca,

| — | s predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. |
| --- | --- |

—

s predložitvijo navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

(iv)   Končna izbira vzorcev

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli informacije glede izbire vzorca, morajo to narediti v roku, določenem v točki 6(b)(ii).

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec.

Družbe, vključene v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku, določenem v točki 6(b)(iii), in sodelovati v preiskavi.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ugotovitev, ki temelji na razpoložljivih dejstvih, je lahko za zadevno stranko manj ugodna, kakor je opisano v točki 8.

(b)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, bo poslala vprašalnike vzorčeni industriji Skupnosti in vsem združenjem proizvajalcev v Skupnosti, vzorčenim izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, vzorčenim uvoznikom, vsem združenjem uvoznikov, ki so bili navedeni v pritožbi, ter organom zadevne države izvoznice.

Izvozniki/proizvajalci iz Ljudske republike Kitajske, ki zahtevajo individualno stopnjo zaradi uporabe členov 17(3) in 9(6) osnovne uredbe, morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v roku, določenem v točki 6(a)(ii). Zato morajo vprašalnik zahtevati v roku, določenem v točki 6(a)(i). Vendar pa se morajo take stranke zavedati, da se Komisija lahko kljub uporabi vzorčenja za izvoznike/proizvajalce odloči, da za njih ne izračuna individualne stopnje, če je število izvoznikov/proizvajalcev tako veliko, da bi bila individualna proučitev preveč obremenjujoča in bi preprečila pravočasni zaključek preiskave.

(c)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(a)(iii).

(d)   Izbor države s tržnim gospodarstvom

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je Brazilija predvidena kot ustrezna država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Zainteresirane stranke so vabljene, da v roku, določenem v točki 6(c), predložijo pripombe o ustreznosti te izbire.

(e)   Status tržnega gospodarstva

Za izvoznike/proizvajalce v Ljudski republiki Kitajski, ki trdijo in predložijo zadostne dokaze o tem, da delujejo pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Izvozniki/proizvajalci, ki nameravajo predložiti ustrezno utemeljene zahtevke, morajo to storiti v roku iz točke 6(d). Komisija bo poslala obrazce zahtevkov vsem izvoznikom/proizvajalcem v Ljudski republiki Kitajski, ki so navedeni v pritožbi, ter vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, navedenim v pritožbi, ter pristojnim organom Ljudske republike Kitajske.

5.2.   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in kadar se trditve o dampingu in škodi, ki naj bi jo povzročil, izkažejo za utemeljene, bo sprejeta odločitev glede tega, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki, njihova predstavniška združenja, predstavniške organizacije uporabnikov in potrošnikov, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji predložijo informacije v splošnih rokih, določenih v točki 6(a)(ii). Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo razloge, zakaj naj bi bile zaslišane, v roku, določenem v točki 6(a)(iii). Opozoriti je treba, da se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik ali druge obrazce zahtevkov

Vse zainteresirane stranke morajo vprašalnik ali druge obrazce zahtevkov zahtevati čim prej, vsekakor pa najpozneje v 10 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

Družbe, izbrane za vzorec, morajo izpolnjene vprašalnike predložiti v rokih, določenih v točki 6(b)(iii).

(iii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Informacije iz točk 5.1(a)(i), 5.1(a)(ii) in 5.1(a)(iii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Informacije iz točk 5.1(a)(i), 5.1(a)(ii) in 5.1(a)(iii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 5.1(a)(iv) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca, morajo v skladu s točko 5.1(a)(iv) prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

(c)   Posebni rok za izbor države s tržnim gospodarstvom

Stranke v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Brazilije, ki je, kot je navedeno v točki 5.1(d), predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(d)   Posebni rok za predložitev zahtevkov za odobritev statusa tržnega gospodarstva in/ali za individualno obravnavo

Ustrezno utemeljeni zahtevki za odobritev statusa tržnega gospodarstva (kot je navedeno v točki 5.1(e)) in/ali za individualno obravnavo v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe morajo prispeti na Komisijo v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno“ (4) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V pregled zainteresiranim strankam“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najkasneje v devetih mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  UL L 56, 6. 3.1996, str.1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

(2)  Individualne stopnje se lahko zahtevajo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe za družbe, ki niso vključene v vzorec, s členom 9(5) osnovne uredbe v zvezi z individualno obravnavo v primerih, ki zadevajo države z netržnim gospodarstvom oz. gospodarstvom v tranziciji, in s členom 2(7)(b) osnovne uredbe za družbe, ki zahtevajo status družbe v tržnem gospodarstvu. Upoštevajte, da je za zahtevke za individualno obravnavo treba uporabiti člen 9(5) osnovne uredbe, za zahtevke v zvezi s statusom družbe v tržnem gospodarstvu pa člen 2(7)(b) osnovne uredbe.

(3)  Za navodila o opredelitvi pojma „povezane družbe“ glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(4)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/7

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 314/03)

| Datum sprejetja odločitve | 25.1.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 305/05 |
| Država članica | Poljska |
| Naziv | Zobowiązania operatorów sieci telefonicznych |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 23 listopada 2002 r. o restrukturyzacji zobowiązań koncesyjnych operatorów stacjonarnych sieci telefonicznych |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Intenzivnost | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Trajanje | 28.12.2002 – 31.12.2004 |
| Gospodarski sektorji | Pošta in telekomunikacije |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Minister ds. Łączności |

Datum sprejetja odločitve

25.1.2006

Št. pomoči

N 305/05

Država članica

Poljska

Naziv

Zobowiązania operatorów sieci telefonicznych

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 23 listopada 2002 r. o restrukturyzacji zobowiązań koncesyjnych operatorów stacjonarnych sieci telefonicznych

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Intenzivnost

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Trajanje

28.12.2002 – 31.12.2004

Gospodarski sektorji

Pošta in telekomunikacije

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Minister ds. Łączności

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 22.3.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 638/05 |
| Država članica | Francija |
| Regija | Corse |
| Naziv | Aide à la création de la chaîne corse Via Stella |
| Pravna podlaga | Convention d'objectifs et de moyens de la chaîne Via Stella entre l'Etat français, la Collectivité Territoriale de Corse et France 3 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 6,2 mio. EUR |
| Trajanje | 31. december 2008 |
| Gospodarski sektorji | Mediji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Collectivité Territoriale de Corse |

Datum sprejetja odločitve

22.3.2006

Št. pomoči

N 638/05

Država članica

Francija

Regija

Corse

Naziv

Aide à la création de la chaîne corse Via Stella

Pravna podlaga

Convention d'objectifs et de moyens de la chaîne Via Stella entre l'Etat français, la Collectivité Territoriale de Corse et France 3

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 6,2 mio. EUR

Trajanje

31. december 2008

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Collectivité Territoriale de Corse

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/8

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta 1999/5/ES

(Besedilo velja za EGP)

Objava naslovov ter referenčnih oznak harmoniziranih standardov pod direktivo

(2006/C 314/04)

| Evropska organizacija za standardizacijo (1) | Referenčna oznaka in naslov standarda
  (Referenčni dokument) | Oznaka nadomešče-nega standarda | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  Opomba 1 | Člen 1999/5/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 41003:1998
  Posebne varnostne zahteve za opremo, ki se priključuje na telekomunikacijska omrežja | EN 41003:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2002) | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 50360:2001
  Standard za proizvod za dokazovanje ustreznosti mobilnih telefonov osnovnim omejitvam glede izpostavljenosti človeka elektromagnetnim poljem (300 MHz – 3 GHz) | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a |
| CENELEC | EN 50364:2001
  Omejevanje izpostavljanja ljudi elektromagnetnim poljem naprav, ki delujejo v frekvenčnem območju od 0 do 10 GHz in se uporabljajo pri elektronskemu nadzorovanju predmetov (EAS), radiofrekvenčnem prepoznavanju (RFID) in podobnih aplikacijah | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 50371:2002
  Osnovni standard za prikaz skladnosti elektronskih in električnih aparatov majhne moči z osnovnimi omejitvami v zvezi s človekovo izpostavljenostjo elektromagnetnim poljem (od 10 MHz do 300 GHz) – Širša javna uporaba | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 50385:2002
  Produktni standard za prikaz skladnosti radijskih baznih postaj in fiksnih terminalskih postaj za brezžične telekomunikacijske sisteme z osnovnimi ali izvedenimi mejnimi vrednostmi v povezavi z izpostavljenostjo elektromagnetnim sevanjem (110 MHz – 40 GHz) – Prebivalstvo | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a |
| CENELEC | EN 50401:2006
  Produktni standard za prikaz skladnosti stacionarne opreme za radijski prenos (110 MHz – 40 GHz), namenjene za uporabo v brezžičnih telekomunikacijskih omrežjih z osnovnimi ali izvedenimi mejnimi vrednostmi v povezavi z izpostavljenostjo prebivalstva elektromagnetnim sevanjem | | | Art.3.1.a |
| CENELEC | EN 55022:1994
  Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti na radijske motnje opreme za informacijsko tehnologijo
  (CISPR 22:1993) | EN 55022:1987
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| Dopolnilo A1:1995 k standardu EN 55022:1994
  (CISPR 22:1993/A1:1995) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) | |
| Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 55022:1994
  (CISPR 22:1993/A2:1996 (Spremenjen)) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) | |
| CENELEC | EN 55022:1998
  Oprema za informacijsko tehnologijo – Karakteristike občutljivosti na radijske motnje – Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 22:1997 (Spremenjen)) | EN 55022:1994
  z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.8.2007 | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 55022:1998
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | Opomba 3 | 1.10.2009 | |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55022:1998
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | Opomba 3 | 1.10.2009 | |
| CENELEC | EN 55022:2006
  Oprema za informacijsko tehnologijo – Karakteristike občutljivosti na radijske motnje – Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 22:2005 (Spremenjen)) | EN 55022:1998
  z dopolnili | 1.10.2009 | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| CENELEC | EN 55024:1998
  Oprema za informacijsko tehnologijo – Karakteristike odpornosti proti motnjam – Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 24:1997 (Spremenjen)) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2001) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55024:1998
  (CISPR 24:1997/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2004) | |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55024:1998
  (CISPR 24:1997/A2:2002) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2005) | |
| CENELEC | EN 60065:1998
  Avdio, video in podobni elektronski aparati – Varnostne zahteve
  (IEC 60065:1998 (Spremenjen)) | EN 60065:1993
  +A11:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2002) | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 60065:2002
  Avdio, video in podobni elektronski aparati – Varnostne zahteve
  (IEC 60065:2001 (Spremenjen)) | EN 60065:1998
  Opomba 2.1 | 1.3.2007 | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 60215:1989
  Varnostne zahteve za radijsko oddajno opremo
  (IEC 60215:1987) | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| Dopolnilo A1:1992 k standardu EN 60215:1989
  (IEC 60215:1987/A1:1990) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.1993) | |
| Dopolnilo A2:1994 k standardu EN 60215:1989
  (IEC 60215:1987/A2:1993) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (15.7.1995) | |
| CENELEC | EN 60825-1:1994
  Varnost laserskih proizvodov – 1. del: Klasifikacija opreme, zahteve in navodila za uporabo
  (IEC 60825-1:1993) | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| Dopolnilo A11:1996 k standardu EN 60825-1:1994 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.1997) | |
| Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60825-1:1994
  (IEC 60825-1:1993/A1:1997) | EN 60825-1:1994/A11:1996
  Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) | |
| Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 60825-1:1994
  (IEC 60825-1:1993/A2:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2005) | |
| CENELEC | EN 60825-2:2000
  Varnost laserskih proizvodov – 2. del: Varnost komunikacijskih sistemov z optičnimi kabli
  (IEC 60825-2:2000) | EN 60825-2:1994
  +A1:1998
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.2003) | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 60825-2:2004
  Varnost laserskih izdelkov – 2. del: Varnost komunikacijskih sistemov z optičnimi vlakni (OFCS)
  (IEC 60825-2:2004) | EN 60825-2:2000
  Opomba 2.1 | 1.9.2007 | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 60825-4:1997
  Varnost laserskih proizvodov – 4. del: Laserske zaščite
  (IEC 60825-4:1997) | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60825-4:1997
  (IEC 60825-4:1997/A1:2002) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) | |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 60825-4:1997
  (IEC 60825-4:1997/A2:2003) | Opomba 3 | 1.10.2006 | |
| CENELEC | EN 60825-12:2004
  Varnost laserskih proizvodov – 12. del: Varnost optičnih komunikacijskih sistemov v prostem prostoru, ki se uporabljajo za prenos informacij
  (IEC 60825-12:2004) | NE OBSTAJA | | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 60950:2000
  Varnost opreme za informacijsko tehnologijo
  (IEC 60950:1999 (Spremenjen)) | EN 60950:1992
  +A1:1993
  +A2:1993
  +A3:1995
  +A4:1997
  +A11:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2005) | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| CENELEC | EN 60950-1:2001
  Oprema za informacijsko tehnologijo – Varnost – 1. del: Splošne zahteve
  (IEC 60950-1:2001 (Spremenjen)) | EN 60950:2000
  Opomba 2.1 | 1.7.2006 | Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS) |
| Dopolnilo A11:2004 k standardu EN 60950-1:2001 | Opomba 3 | | |
| CENELEC | EN 61000-3-2:2000
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-2. del: Omejitve – Omejitve za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)
  (IEC 61000-3-2:2000 (Spremenjen)) | EN 61000-3-2:1995
  +A1:1998
  +A2:1998
  +A14:2000
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 61000-3-2:2000
  (IEC 61000-3-2:2000/A1:2001 + A2:2004) | Opomba 3 | 1.1.2008 | |
| CENELEC | EN 61000-3-3:1995
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-3. del: Omejitve – Omejitve napetostnih sprememb, napettostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih za opremo z naznačenim tokom <=16 A na fazo, ki niso predmet pogojevane priključitve
  (IEC 61000-3-3:1994) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 61000-3-3:1995
  (IEC 61000-3-3:1994/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2004) | |
| CENELEC | EN 61000-3-11:2000
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-11. del: Omejitve – Omejitve napetostnih sprememb, napetostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih – Oprema z naznačenim tokom <= 75 A in pogojevano priključitvijo
  (IEC 61000-3-11:2000) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.11.2003) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| CENELEC | EN 61000-3-12:2005
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-12. del: Mejne vrednosti – Mejne vrednosti harmonskih tokov, ki jih povzroča oprema, priključena na javne nizkonapetostne sisteme z vhodnim tokom do 16 A in <= 75 A po fazi
  (IEC 61000-3-12:2004) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.2.2008 | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| CENELEC | EN 61000-6-1:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-1. del: Osnovni standardi – Odpornost proti motnjam v stanovanjskih, poslovnih in lahkoindustrijskih okoljih
  (IEC 61000-6-1:1997 (Spremenjen)) | EN 50082-1:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-2. del: Osnovni standardi – Imunost v industrijskih okoljih
  (IEC 61000-6-2:1999 (Spremenjen)) | EN 61000-6-2:1999
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2005
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-2. del: Generični standard – Odpornost v industrijskih okoljih
  (IEC 61000-6-2:2005) | EN 61000-6-2:2001
  Opomba 2.1 | 1.6.2008 | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| CENELEC | EN 61000-6-3:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-3. del: Splošni standardi – Standard oddajanja motenj v stanovanjskem, komercialnem in lahkoindustrijskem okolju
  (CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Spremenjen)) | EN 50081-1:1992
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| Dopolnilo A11:2004 k standardu EN 61000-6-3:2001 | Opomba 3 | 1.7.2007 | |
| CENELEC | EN 61000-6-4:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-4. del: Osnovni standardi – Standard za oddajanje v industrijskem okolju
  (IEC 61000-6-4:1997 (Spremenjen)) | EN 50081-2:1993
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) | Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 300 065-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Ozkopasovna neposredno pisalna telegrafska oprema za sprejemanje meteoroloških ali navigacijskih informacij (NAVTEX) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 065-3 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Ozkopasovna neposredno pisalna telegrafska oprema za sprejemanje meteoroloških in navigacijskih informacij (NAVTEX) – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 300 086-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema z notranjim ali zunanjim RF-konektorjem, namenjena predvsem za analogni prenos govora – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | ETS 300 086/A2 (02-1997) | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2002) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 113-2 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema z antenskim priključkom za prenos podatkov (in govora) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 300 113-2 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.2003) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 113-2 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema za prenos podatkov (oziroma govora), ki uporablja konstantno ali nekonstantno ovojnično modulacijo in ima antenski priključek – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | EN 300 113-2 V1.2.1 | 28.2.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 135-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oprema za CB s kotno modulacijo (radijska oprema CEPT PR 27) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | ETS 300 135/A1:1997 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 152-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski radijski javljalniki kraja nuje (EPIRB), namenjeni za uporabo na frekvenci 121,5 MHz ali frekvencah 121,5 MHz in 243 MHz samo za usmerjanje proti cilju – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 152-3 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski radijski javljalniki kraja nuje (EPIRBs) za uporabo na frekvenci 121,5 MHz ali na frekvencah 121,5 MHz in 243 MHz samo za usmerjanje proti cilju – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 300 162-2 V1.1.2
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, ki obratujejo v pasovih VHF – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 162-3 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, ki delujejo v pasovih VHF – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 300 219-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema, ki oddaja signale za vzbuditev specifičnega odziva v sprejemniku – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 220-2 V2.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRDs) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 25 MHz do 1 000 MHz z nivoji moči do 500 mW – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 300 220-3 V.1.1.1 | 31.12.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 220-3 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRDs) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 25 MHz do 1 000 MHz z nivoji moči do 500 mW – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 224-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Storitev osebnega klica na kraju samem – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 296-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema z vgrajeno anteno, namenjena predvsem za analogni prenos govora – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 328 V1.6.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Širokopasovni prenosni sistemi – Oprema za prenos podatkov v frekvenčnem pasu 2,4 GHz ISM, ki uporablja modulacijske tehnike z razpršenim spektrom – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 300 328 V1.5.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 328 V1.7.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Širokopasovni prenosni sistemi – Oprema za prenos podatkov v frekvenčnem pasu 2,4 GHz ISM, ki uporablja širokopasovne modulacijske tehnike – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 300 328 V1.6.1 | 31.7.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 330-2 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Radijska oprema v frekvenčnem območju od 9 kHz do 25 MHz in sistemi z indukcijsko zanko v frekvenčnem območju od 9 kHz do 30 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | EN 300 330-2 V1.1.1 | 31.12.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 341-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev (RP 02) – Radijska oprema z vgrajeno anteno, ki oddaja signale za vzbuditev specifičnega odziva v sprejemniku – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 373-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski mobilni oddajniki in sprejemniki za uporabo v radiofrekvenčnih pasovih MF in HF – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 373-3 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski mobilni oddajniki in sprejemniki za uporabo v radiofrekvenčnih pasovih MF in HF – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3(e) direktive R&TTE | | | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 300 390-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev (RP 02) – Radijska oprema z vgrajeno anteno, namenjena predvsem za prenos podatkov (in govora) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | ETS 300 390/A1:1997 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 422-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezžični mikrofoni v frekvenčnem območju od 25 MHz do 3 GHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 433-2 V1.1.2
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema za CB (Citizens Band) z amplitudno modulacijo in dvobočnim oziroma enobočnim prenosom – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 300 433-2 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2002) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 440-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 1 do 40 Ghz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 440-2 V1.1.2
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 1 do 40 Ghz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | EN 300 440-2 V1.1.1 | 30.6.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 454-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Širokopasovne zvokovne povezave – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 471-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Pravila za dostopanje in souporabo skupno uporabljanih kanalov s pomočjo opreme, ki ustreza EN 300 113 – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 674-2-1 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Cestna transportna in prometna telematika (RTTT) – Oddajniška oprema za enouporabniško (osebno) komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (s prenosnima hitrostma 500 kbit/s/250 kbit/s), ki deluje v pasu 5,8 GHz, namenjenem industrijski, znanstveni in medicinski uporabi – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE – 1. poddel: Zahteve za obcestne enote (RSU) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 674-2-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Cestna transportna in prometna telematika (RTTT) – Oddajniška oprema za enouporabniško (osebno) komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (s prenosnima hitrostma 500 kbit/s/250 kbit/s), ki deluje v pasu 5,8 GHz, namenjenem industrijski, znanstveni in medicinski uporabi – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE; 2. poddel: Zahteve za enote na vozilu (OBU) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 698-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, ki obratujejo v pasovih VHF in se uporabljajo v domačih vodah – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 698-3 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, uporabljene na celinskih vodnih poteh, ki delujejo v pasovih VHF – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 300 718-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Lavinske žolne; Oddajno-sprejemni sistemi; 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 718-3 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Lavinske žolne; Oddajno-sprejemni sistemi – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive R&TTE | EN 300 718-3 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 300 720-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Komunikacijski sistemi in oprema UHF za uporabo na krovu – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 300 761-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Sistem za samodejno razpoznavanje vozil (AVI) na železnicah, ki deluje v frekvenčnem pasu 2,45 GHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 025-2 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – VHF radiotelefonska oprema za splošne komunikacije in pripadajoča oprema za razred „D“ DSC (digitalnega selektivnega klica) – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | EN 301 025-2 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 025-3 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – VHF radiotelefonska oprema za splošne komunikacije in pripadajoča oprema za digitalni selektivni klic (DSC) razreda „D“ – 3. del: Harmonizirani evropski standard (EN) v skladu s členom 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | EN 301 025-3 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2006) | Člen 3.3 |
| ETSI | EN 301 091-2 V.1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega – Cestna transportna in prometna telematika (RTTT) – Radarska oprema, ki deluje v frekvenčnem območju od 76 do 77 GHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 166-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenske mobilne storitve – Tehnične karakteristike in preskusni pogoji za radijsko opremo z antenskim konektorjem za analogne oziroma digitalne komunikacije (prenos govora oziroma podatkov), ki deluje v ozkopasovnih kanalih – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 178-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Prenosna VHF radiotelefonska oprema za pomorske mobilne storitve, ki deluje na pasovih VHF (samo za uporabo zunaj GMDSS) – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 357-2 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezvrvične avdio naprave, delujoče v območju od 25 MHz do 2000 MHz – Porabniški radijski mikrofoni in slušno-monitorni sistemi, ki delujejo v pri CEPT harmoniziranem območju od 863 MHz do 865 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | EN 301 357 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2003) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 357-2 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezvrvične avdio naprave, delujoče v območju od 25 MHz do 2000 MHz – Porabniški radijski mikrofoni in slušno-monitorni sistemi, ki delujejo v pri CEPT harmoniziranem območju od 863 MHz do 865 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | EN 301 357-2 V1.2.1 | 30.4.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 360 V1.1.3
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske interaktivne terminale (SIT) in satelitske uporabniške terminale (SUT), ki oddajajo proti geostacionarnim satelitom v frekvenčnem območju od 27,5 do 29,5 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 360 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES); Harmonizirani EN za interaktivne satelitske terminale (SIT) in uporabnike satelitskih terminalov (SUT), oddajajoče h geostacionarnim satelitom v frekvenčnem območju od 27,5 do 29,5 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 360 V1.1.3 | 30.11.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 406 V1.5.1
  Digitalne izboljšane brezvrvične telekomunikacije (DECT) – Harmonizirani EN za digitalne izboljšane brezvrvične telekomunikacije (DECT), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE – Generični radio | EN 301 406 V1.4.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2005) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-1 V4.0.1
  Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – 1. del: Mobilne postaje v pasovih GSM 900 in DCS 1 800 – Dostop (GSM 13. 01, različica 4.1.1) (uporabljivi deli: 12.1.1, 12.1.2, 12.2.1, 12.2.2, 13.1, 13.2, 13.3-1, 13.4, 14.1.1.2, 14.1.2.2, 14.3, 14.4.1, 14.5.1, 14.6.1, 14.7.1, 19.1, 19.2, 19.3, 20.1, 20.2, 20.3, 20.4, 20.5, 20.6, 20.7, 20.8, 20.9, 20.10, 20.11, 20.12, 20.13, 20.15, 20.16, 20.20.1, 20.20.2, 21.1, 21.2, 21.3.1, 21.3.2, 21.4, 22.1, 25.2.1.1.4, 25.2.1.2.3, 25.2.1.2.4, 25.2.3, 26.2.1.1, 26.2.1.2, 26.2.1.3, 26.2.2, 26.6.1.1, 26.6.1.2, 26.6.13.10, 26.6.13.3, 26.6.13.5, 26.6.13.6, 26.6.13.8, 26.6.13.9, 26.7.4.6, 26.7.5.7.1, 26.8.1.2.6.6, 26.8.1.3.5.2, 26. 8.2.1, 28.8.2.2, 26.8.2.3, 26.8.3, 26.9.2, 26.9.3, 26.9.4, 26.9.5, 26.10.2.2, 26.10.2.3, 26.10.2.4.1, 26.10.2.4.2, 26.11.2.1, 26.12.1, 26.12.2.1, 26.12.3,26.12.4, 27.6, 27.7, 31.6.1.1, 34.2.1, 34.2.2, 34.2.3) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-2 V5.1.1
  Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2+) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – Mobilne postaje za prenos vodovno komutiranih podatkov z visoko hitrostjo in uporabo več časovnih oken (HSCSD) – Dostop (GSM 13.34, različica 5.1.1 izdaja 1996)) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-3 V5.0.2
  Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2+) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – Izboljšane naprave za govorni klic (ASCI) – Mobilne postaje – Dostop (GSM 13.68 različica 5.0.2 izdaja 1996) (uporabni deli: 26.14.5.2, 26.14.7.3, 26.14.8.1) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 419-7 V5.0.2
  Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2+) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – Železniški pasovi (R-GSM) – Mobilne postaje – Dostop (GSM 13. 67 različica 5.0.2, izdaja 1996) (uporabljivi deli:12.3.1, 12.3.2, 12.4.1, 12.4.2, 13.9, 14.7.3, 20.21.1, 20.21.2, 20.21.3, 20.21.4, 20.21.5, 20.21.6, 20.21.7, 20.21.8, 20.21.9, 20.21.10, 20.21.11, 20.21.12, 20.21.13, 20.21.15, 20.21.16, 20.21.18, 26.10.2.2, 26.10.2.3, 26.10.2.4.1, 26.10.2.4.2) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 423 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmoniziran standard za prizemni letalski telefonski sistem (TFTS) v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | TBR 23: 1998 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2002) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 426 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za kopenske mobilne zemeljske postaje (LMES) z nizkim podatkovnim tokom in pomorske mobilne satelitske zemeljske postaje (MMES), ki niso namenjene nujnostnim in varnostnim komunikacijam, obratujoče v frekvenčnih pasovih 1,5 GHz in 1,6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 426 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2002) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 427 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za kopenske mobilne zemeljske postaje (LMES), obratujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 427 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2003) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 428 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za sprejemne satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – oddajne, oddajno-sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, obratujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 428 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 428 V1.3.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – Oddajne, oddajno-sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, delujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz – ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 428 V1.2.1 | 30.6.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 430 V1.1.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za prenosljive zemeljske postaje (TES) za satelitsko novinarstvo (SNG), obratujoče v frekvenčnih pasovih 11-12/13-14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | TBR 30: 1998 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 441 V1.1.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES), vključno z ročnimi zemeljskimi postajami za S-PCN, obratujoče v frekvenčnih pasovih 1,6/2,4 GHz, pri mobilnih satelitskih storitvah, ki zajema bistvene zahteve člena direktive 3.2 R&TTE | TBR 41: 1998 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 442 V1.1.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES), vključno z ročnimi zemeljskimi postajami za S-PCN, obratujoče v frekvenčnem pasu 2,0 GHz, pri mobilnih satelitskih storitvah, ki zajema bistvene zahteve člena direktive 3.2 R&TTE | TBR 42: 1998 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 443 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za sprejemne satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – oddajne, oddajno-sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, obratujoče v frekvenčnih pasovih 4 GHz in 6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 443 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 443 V1.3.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – oddajne, oddajno sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, delujoče v frekvenčnih pasovih 4 GHz in 6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 443 V1.2.1 | 30.11.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 444 V1.1.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za kopenske mobilne zemeljske postaje (LMES), obratuječe v pasovih 1,5 GHz in 1,6 GHz, za zagotavljanje govorne in/ali podatkovne komunikacije, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | TBR 44: 1998 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2001) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 449 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za bazne postaje, delujoče po standardu CDMA na razpršenem spektru v mobilnem pasu 450 MHz (CDMA 450) in pasovih PAMR 410, 450 ter 870 (CDMA-PAMR), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 459 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske interaktivne terminale (SIT) in satelitske uporabniške terminale (SUT), oddajajoče proti satelitom v geostacionarni orbiti v frekvenčnem pasu 29,5 do 30,0 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 459 V1.3.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske interaktivne terminale (SIT) in satelitske uporabniške terminale (SUT), ki oddajajo proti satelitom v geostacionarni orbiti v frekvenčnem pasu od 29,5 do 30,0 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 459 V.1.2.1 | 31.12.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve | EN 301 489-01 V1.2.1 | 31.8.2007 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.4.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve | EN 301 489-01 V1.2.1 & V1.3.1 | 31.8.2007 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.5.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 1. del: Splošne tehnične zahteve | EN 301 489-01 V1.4.1 | 11.8.2008 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.6.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 1. del: Splošne tehnične zahteve | EN 301 489-01 V1.5.1 | 30.11.2008 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-02 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 2. del: Posebni pogoji za opremo radijskega osebnega klica | EN 301 489-02 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-03 V1.4.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 3. del: Posebni pogoji za naprave kratkega dosega (SRD), delujoče na frekvencah med 9 kHz in 40 GHz | EN 301 489-03 V1.3.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-04 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 4. del: Posebni pogoji za fiksne radijske povezave, pomožno opremo in storitve | EN 301 489-04 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-05 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 5. del: Posebni pogoji za zasebni mobilni radio (PMR) in pomožno opremo (govorno in negovorno) | EN 301 489-05 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-06 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 6. del: Posebni pogoji za opremo digitalnih izboljšanih brezvrvičnih telekomunikacij (DECT) | EN 301 489-06 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-07 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 7. del: Posebni pogoji za mobilno, prenosno radijsko in pomožno opremo digitalnih celičnih radiotelekomunikacijskih sistemov (GSM in DCS) | EN 301 489-07 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-07 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 7. del: Posebni pogoji za mobilno in prenosno radijsko in pomožno opremo digitalnih celičnih radiotelekomunikacijskih sistemov (GSM in DCS) | EN 301 489-07 V1.2.1 | 31.1.2009 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-08 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 8. del: Posebni pogoji za bazne postaje GSM | EN 301 489-08 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-09 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 9. del: Posebni pogoji za brezžične mikrofone, podobno opremo za radiofrekvenčne (RF) zvokovne povezave ter brezvrvične avdio in ušesne slušne naprave | EN 301 489-09 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-10 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 10. del: Posebni pogoji za prvo (CT1 in CT1+) in drugo generacijo brezvrvične telefonske opreme (CT2) | EN 301 489-10 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-11 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 11. del: Posebni pogoji za oddajnike v storitvi prizemne zvokovne radiodifuzije | EN 301 489-11 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-11 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 11. del: Posebni pogoji za oddajnike v storitvi prizemne zvokovne radiodifuzije | EN 301 489-11 V1.2.1 | 30.11.2007 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-12 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 12. del: Posebni pogoji za satelitske terminale z manjšo anteno in interaktivne zemeljske satelitske postaje, delujoče v fiksnih satelitskih storitvah v frekvenčnih pasovih (FSS) 4 GHz in 30 GHz | EN 301 489-12 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-13 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 13. del: Posebni pogoji za radijsko in pomožno opremo CB (govorno in negovorno) | EN 301 489-13 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-14 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 14. del: Posebni pogoji za oddajnike v storitvi analogne in digitalne prizemne televizijske radiodifuzije | EN 301 489-14 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-15 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 15. del: Posebni pogoji za komercialno dostopno amatersko radijsko opremo | EN 301 489-15 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-16 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 16. del: Posebni pogoji za analogno mobilno in prenosno celično radiokomunikacijsko opremo | EN 301 489-16 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-17 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 17. del: Posebni pogoji za 2,4 GHz širokopasovne prenosne sisteme in opremo RLAN z zmogljivostjo 5 GHz | EN 301 489-17 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-18 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 18. del: Posebni pogoji za opremo prizemnega snopovnega radia (TETRA) | EN 301 489-18 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-19 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 19. del: Posebni pogoji za sprejemne mobilne zemeljske postaje (ROMES), ki zagotavljajo podatkovne komunikacije in delujejo v pasu 1,5 GHz | EN 301 489-19 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-20 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 20. del: Posebni pogoji za mobilne zemeljske postaje (MES) v okviru mobilnih satelitskih storitev (MSS) | EN 301 489-20 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-22 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 22. del: Specifične zahteve za zemeljsko mobilno aeronavtično opremo VHF in fiksno radijsko opremo | EN 301 489-22 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-22 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 22. del: Specifične zahteve za zemeljsko mobilno aeronavtično opremo VHF in fiksno radijsko opremo | EN 301 489-22 V1.2.1 | 28.2.2007 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-23 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 23. del: Posebni pogoji za radijsko opremo, opremo za ponavljalnike (repetitorje), in pomožno opremo baznih postaj (BS) po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA – prizemni dostop do UMTS) | EN 301 489-23 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-24 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 24. del: Posebni pogoji za mobilno in prenosno (UE) radijsko in pomožno opremo po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA – prizemni dostop do UMTS) | EN 301 489-24 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.11.2005) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-24 V1.3.1 (10-2005)
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 24. del: Posebni pogoji za mobilno in prenosno (UE) radijsko in pomožno opremo po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA – prizemni dostop do UMTS) | EN 301 489-24 V1.2.1 | 31.1.2009 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.0.0
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 25. del: Posebni pogoji za mobilne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) ter pomožno opremo | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 25. del: Posebni pogoji za mobilne postaje, ki delujejo po standardu (IMT-2000-UMTS) CDMA 1x (kodno porazdeljeni sodostop) na razpršenem spektru, in pomožno opremo | EN 301 489-25 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.3.2 (7-2005)
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 25. del: Posebni pogoji za mobilne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami ('Multi-Carrier') ter pomožno opremo | EN 301 489-25 V2.2.1 | 30.4.2007 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-26 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 26. del: Posebni pogoji za bazne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) ter pomožno opremo | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-26 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 26. del: Posebni pogoji za bazne postaje, ki delujejo po standardu (IMT-2000-UMTS) CDMA 1x (kodno porazdeljeni sodostop) na razpršenem spektru, ponavljalnike in pomožno opremo | EN 301 489-26 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-26 V2.3.2
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 26. del: Posebni pogoji za bazne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami ('Multi-Carrier') ter pomožno opremo | EN 301 489-26 V2.2.1 | 30.4.2007 | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-27 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 27. del: Posebni pogoji za aktivne medicinske vsadke ultra majhnih moči (ULP-AMI) in pripadajoče periferne naprave (ULP-AMI-P) | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-28 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 28. del: Posebni pogoji za brezžične digitalne video povezave | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-31 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 31. del: Posebni pogoji za opremo za aktivne medicinske vsadke ultra majhnih moči (ULP-AMI) in pripadajočih perifernih naprav (ULP-AMI-P), ki delujejo v frekvenčnem pasu od 9 kHz do 315 kHz | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 489-32 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 32. del: Posebni pogoji za uporabo radarja za sondiranje tal in zidov | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 502 V8.1.2
  Harmonizirani EN za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – bazne postaje in oprema za ponavljalnike (repetitorje), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE (1999/5/ES) (GSM 13.21, različica 8.1.2, izdaja 1999) | EN 301 502 V7.0.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2002) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 511 V9.0.2
  Globalni sistem za mobilne komunikacije (GSM) – Harmonizirani standard za mobilne postaje v pasovih GSM 900 in DCS 1800, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE (1999/5/ES) | EN 301 511 V7.0.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2004) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 526 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za bazne postaje, delujoče po standardu CDMA na razpršenem spektru v mobilnem pasu 450 MHz (CDMA 450) in pasovih PAMR 410, 450 ter 870 (CDMA-PAMR), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 681 V1.3.2
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES) geostacionarnih mobilnih satelitskih sistemov, vključno z ročnimi zemeljskimi postajami, za satelitska osebna komunikacijska omrežja (S-PCN), delujoča v mobilni satelitski storitvi (MSS) v frekvenčnih pasovih 1,5/1,6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | EN 301 681 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 721 V1.2.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES) za zagotavljanje podatkovne komunikacije z nizko bitno hitrostjo (LBDRC) z uporabo satelitov na nizki orbiti (LEO), obratujoče pod 1 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 721 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2002) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 751 V1.2.1
  Fiksni radijski sistemi – Oprema in antene tipa točka-točka – Generični harmonizirani standard za digitalne fiksne radijske sisteme in antene tipa točka-točka, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive 1999/5/ES | EN 301 751 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2005) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 753 V1.2.1
  Fiksni radijski sistemi – Večtočkovna oprema in antene – Generični harmonizirani standard za večtočkovne digitalne fiksne radijske sisteme in antene, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive 1999/5/ES (R&TTE) | EN 301 753 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (28.2.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 783-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Komercialno dostopna amaterska radijska oprema – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 796 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za brezvrvične telefone CT 1 in CT1+, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 797 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za brezvrvične telefone CT 2, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 839-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radijska oprema v frekvenčnem območju od 402 MHz do 405 MHz za aktivne medicinske implantate ultra majhnih moči in pribor – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 840-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Digitalni brezžični mikrofoni, delujoči v harmoniziranem pasu CEPT od 1785 MHz do 1800 MHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 843-1 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve | EN 301 843-1 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 843-2 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko opremo in storitve – 2. del: Posebni pogoji za radiotelefonske oddajnike in sprejemnike | EN 301 843-2 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 843-4 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve – 4. del: Posebni pogoji za ozkopasovne sprejemnike „Direct-Printing (NBDP) NAVTEX“ | EN 301 843-4 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2006) | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 843-5 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve; 5. del: Posebni pogoji za srednjefrekvenčne in visokofrekvenčne (MF/HF) radiotelefonske oddajnike in sprejemnike | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 843-6 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve – 6. del: Posebni pogoji za zemeljske postaje na ladjah, ki obratujejo v frekvenčnih pasovih nad 3 GHz | | | Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS) |
| ETSI | EN 301 893 V1.2.3
  Širokopasovna radijska dostopovna omrežja (BRAN) – Zelo zmogljivo radijsko lokalno omrežje (RLAN) na 5 GHz – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 893 V1.3.1
  Širokopasovna radijska dostopovna omrežja (BRAN) Zelo zmogljivo radijsko lokalno omrežje (RLAN) na 5 GHz Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 893 V1.2.3 | 31.3.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-01 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 1. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, uvod in splošne zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-01 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-02 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 2. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA FDD) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-02 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-03 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 3. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA FDD) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-03 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-04 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 4. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) (CDMA2000) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-04 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-05 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 5. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) (CDMA2000) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-05 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-06 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 6. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-06 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-07 V2.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 7. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-07 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.1.2006) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-07 V2.2.2
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 7. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-08 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celično omrežje IMT-2000 tretje generacije – 8. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, TDMA z eno nosilno frekvenco („Single-Carrier“) (UWC 136) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-09 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celično omrežje IMT-2000 tretje generacije – 9. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, TDMA z eno nosilno frekvenco („Single-Carrier“) (UWC 136) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-10 V2.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 10. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, FDMA/TDMA (DECT), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 301 908-10 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2005) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 908-11 V.2.3.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Bazne postaje (BS), ponavljalniki (repetitorji) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000; 11. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, kodno porazdeljeni sodostop z neposredno razpršitvijo (CDMA Direct Spread) (UTRA FDD) in ponavljalnike (repetitorje), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 929-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Visokofrekvenčni (VHF) oddajniki in sprejemniki kot obalne postaje za globalni pomorski nujnostni in varnostni sistem (GMDSS) in drugo uporabo v mobilni pomorski storitvi; 2. del: Harmonizirani evropski standard (EN) v skladu s členom 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 301 997-2 V1.1.1
  Prenos in multipleksiranje (TM) – Večtočkovna oprema – Radijska oprema za uporabo v brezžičnih večpredstavnostnih (multimedijskih) sistemih (MWS), ki deluje v frekvenčnem območju od 40,5 GHz do 43,5 GHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 017-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za amplitudno modulirano (AM) storitev zvokovne radiodifuzije – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 018-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za radiodifuzijske storitve s frekvenčno modulacijo (FM) – 2. del: Harmonizirani evropski standard EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | ETS 300 384/A1: 1997 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.2005) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 018-2 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Oddajniška oprema za radiodifuzijske storitve s frekvenčno modulacijo (FM); 2. del: Harmonizirani evropski standard EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | EN 302 018-2 V1.1.1 | 30.11.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 054-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Meteorološki pripomočki (Met Aids) – Radiosonde za uporabo v frekvenčnem območju od 400,15 MHz do 406 MHz z močnostnimi nivoji do največ 200 mV – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 064-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezžične video povezave (WVL), ki delujejo v frekvenčnih pasovih od 1,3 GHz do 50 GHz; 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 066-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Uporaba radarja za sondiranje tal in zidov – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 077-2 V.1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za prizemno digitalno zvokovno radiodifuzijo (T-DAB) – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 186 V1.1.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske mobilne letalske zemeljske postaje (AES), delujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 195-2 V1.1.1 (3-2004)
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radijska oprema v frekvenčnem območju od 9 kHz do 315 kHz za aktivne medicinske vsadke ultra majhnih moči (ULP-AMI) in pribor – 2. del: Harmonizirani evropski standard (EN), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 208-2 V.1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Oprema za identifikacijo radijskih frekvenc, ki delujejo v pasu od 865 MHz do 868 MHz z močnostnimi nivoji do 2 W; 2 del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-2-2 V1.1.3
  Fiksni radijski sistemi; Karakteristike in zahteve za opremo in antene tipa točka-točka; 2-2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za digitalne sisteme, ki delujejo v frekvenčnih pasovih, kjer je izvedena frekvenčna koordinacija | EN 301 751 V1.2.1 | 31.5.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-3 V1.1.3
  Fiksni radijski sistemi; Karakteristike in zahteve za opremo tipa točka-točka in antene; 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za opremo, ki deluje v frekvenčnih pasovih, kjer se ne izvaja frekvenčna koordinacija | EN 301 751 V1.2.1 | 31.5.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-4-2 V1.1.3
  Fiksni radijski sistemi: Karakteristike in zahteve za opremo in antene tipa točka-točka: 4-2 del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za antene | EN 301 751 V1.2.1 | 31.5.2007 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 217-4-2 V1.2.1
  Fiksni radijski sistemi: Karakteristike in zahteve za opremo in antene tipa točka-točka: 4-2 del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za antene | EN 302 217-4-2 V1.1.3 | 31.3.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 245-2 V.1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za svetovni digitalni radio (DRM) v radiodifuzijski storitvi – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 288-2 V.1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Naprave kratkega dosega; Cestna transportna in prometna telematika (RTTT); Oprema za radar kratkega dosega, ki deluje v frekvenčnem območju 24 GHz; 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 288-2 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Naprave kratkega dosega; Cestna transportna in prometna telematika (RTTT); Oprema za radar kratkega dosega, ki deluje v frekvenčnem območju 24 GHz; 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | EN 302 288-2 V1.1.1 | 30.6.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 291-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Oprema za kratkosežne induktivne podatkovne komunikacije, ki deluje v frekvenčnem območju 13,56 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 296 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za prizemno digitalno (televizijsko) videoradiodifuzijsko storitev (DVB-T) – Harmonizirani EN, v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 297 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za analogno televizijsko radiodifuzijsko storitev – Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 326-2 V1.1.2
  Fiksni radijski sistemi – Večtočkovna oprema in antene – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za digitalno večtočkovno radijsko opremo | EN 301 753 V1.2.1 | 30.9.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 326-3 V1.1.2
  Fiksni radijski sistemi – Večtočkovna oprema in antene – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za večtočkovne radijske antene | EN 301 753 V1.2.1 | 30.9.2008 | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 340 V1.1.1
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske zemeljske postaje na ladjah, delujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, razporejenih za fiksne satelitske storitve (FSS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 372-2 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Oprema za odkrivanje in premikanje – Radar za sondiranje nivoja v rezervoarjih, ki obratuje v frekvenčnih pasovih 5,8, 10, 25, 61 in 77 GHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 426 V1.1.1
  Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za repetitorje sistema CDMA (kodno porazdeljeni sodostop) z razpršenim spektrom, delujoče v celičnem frekvenčnem pasu 450 MHz (CDMA450) in frekvenčnih pasovih PAMR (javni mobilni radiokomunikacijski sistem) 410, 450 in 870 MHz (CDMA PAMR), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 302 502 V1.1.1
  Širokopasovna radijska dostopovna omrežja (BRAN) – Fiksni širokopasovni oddajni sistemi, ki delujejo v pasu 5,8 GHz – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE | | | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 303 035-1 V1.2.1
  Prizemni snopovni radio (TETRA) – Harmonizirani EN za opremo TETRA, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) – 1. del: Govor in podatki (V+D) | EN 303 035-1 V1.1.1 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2003) | Člen 3.2 |
| ETSI | EN 303 035-2 V1.2.2
  Prizemni snopovni radio (TETRA) – Harmonizirani EN za opremo TETRA, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) – 2. del: Neposredno obratovanje (DMO) | EN 303 035-2 V1.2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.10.2004) | Člen 3.2 |
| ETSI | ETS 300 487/A1:1997
  Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Sprejemne mobilne zemeljske postaje (ROMES) za podatkovne komunikacije v frekvenčnem področju 1,5 GHz – Specifikacije za radiofrekvenčno (RF) področje | | | Člen 3.2 |

Evropska organizacija za standardizacijo (1)

Referenčna oznaka in naslov standarda

(Referenčni dokument)

Oznaka nadomešče-nega standarda

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

Opomba 1

Člen 1999/5/ES

CENELEC

EN 41003:1998

Posebne varnostne zahteve za opremo, ki se priključuje na telekomunikacijska omrežja

EN 41003:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2002)

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 50360:2001

Standard za proizvod za dokazovanje ustreznosti mobilnih telefonov osnovnim omejitvam glede izpostavljenosti človeka elektromagnetnim poljem (300 MHz – 3 GHz)

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a

CENELEC

EN 50364:2001

Omejevanje izpostavljanja ljudi elektromagnetnim poljem naprav, ki delujejo v frekvenčnem območju od 0 do 10 GHz in se uporabljajo pri elektronskemu nadzorovanju predmetov (EAS), radiofrekvenčnem prepoznavanju (RFID) in podobnih aplikacijah

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 50371:2002

Osnovni standard za prikaz skladnosti elektronskih in električnih aparatov majhne moči z osnovnimi omejitvami v zvezi s človekovo izpostavljenostjo elektromagnetnim poljem (od 10 MHz do 300 GHz) – Širša javna uporaba

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 50385:2002

Produktni standard za prikaz skladnosti radijskih baznih postaj in fiksnih terminalskih postaj za brezžične telekomunikacijske sisteme z osnovnimi ali izvedenimi mejnimi vrednostmi v povezavi z izpostavljenostjo elektromagnetnim sevanjem (110 MHz – 40 GHz) – Prebivalstvo

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a

CENELEC

EN 50401:2006

Produktni standard za prikaz skladnosti stacionarne opreme za radijski prenos (110 MHz – 40 GHz), namenjene za uporabo v brezžičnih telekomunikacijskih omrežjih z osnovnimi ali izvedenimi mejnimi vrednostmi v povezavi z izpostavljenostjo prebivalstva elektromagnetnim sevanjem

Art.3.1.a

CENELEC

EN 55022:1994

Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti na radijske motnje opreme za informacijsko tehnologijo

(CISPR 22:1993)

EN 55022:1987

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

Dopolnilo A1:1995 k standardu EN 55022:1994

(CISPR 22:1993/A1:1995)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 55022:1994

(CISPR 22:1993/A2:1996 (Spremenjen))

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

CENELEC

EN 55022:1998

Oprema za informacijsko tehnologijo – Karakteristike občutljivosti na radijske motnje – Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 22:1997 (Spremenjen))

EN 55022:1994

z dopolnili

Opomba 2.1

1.8.2007

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 55022:1998

(CISPR 22:1997/A1:2000)

Opomba 3

1.10.2009

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55022:1998

(CISPR 22:1997/A2:2002)

Opomba 3

1.10.2009

CENELEC

EN 55022:2006

Oprema za informacijsko tehnologijo – Karakteristike občutljivosti na radijske motnje – Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 22:2005 (Spremenjen))

EN 55022:1998

z dopolnili

1.10.2009

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

CENELEC

EN 55024:1998

Oprema za informacijsko tehnologijo – Karakteristike odpornosti proti motnjam – Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 24:1997 (Spremenjen))

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2001)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55024:1998

(CISPR 24:1997/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2004)

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55024:1998

(CISPR 24:1997/A2:2002)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2005)

CENELEC

EN 60065:1998

Avdio, video in podobni elektronski aparati – Varnostne zahteve

(IEC 60065:1998 (Spremenjen))

EN 60065:1993

+A11:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2002)

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 60065:2002

Avdio, video in podobni elektronski aparati – Varnostne zahteve

(IEC 60065:2001 (Spremenjen))

EN 60065:1998

Opomba 2.1

1.3.2007

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 60215:1989

Varnostne zahteve za radijsko oddajno opremo

(IEC 60215:1987)

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

Dopolnilo A1:1992 k standardu EN 60215:1989

(IEC 60215:1987/A1:1990)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.6.1993)

Dopolnilo A2:1994 k standardu EN 60215:1989

(IEC 60215:1987/A2:1993)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(15.7.1995)

CENELEC

EN 60825-1:1994

Varnost laserskih proizvodov – 1. del: Klasifikacija opreme, zahteve in navodila za uporabo

(IEC 60825-1:1993)

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

Dopolnilo A11:1996 k standardu EN 60825-1:1994

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.1997)

Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60825-1:1994

(IEC 60825-1:1993/A1:1997)

EN 60825-1:1994/A11:1996

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 60825-1:1994

(IEC 60825-1:1993/A2:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2005)

CENELEC

EN 60825-2:2000

Varnost laserskih proizvodov – 2. del: Varnost komunikacijskih sistemov z optičnimi kabli

(IEC 60825-2:2000)

EN 60825-2:1994

+A1:1998

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.4.2003)

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 60825-2:2004

Varnost laserskih izdelkov – 2. del: Varnost komunikacijskih sistemov z optičnimi vlakni (OFCS)

(IEC 60825-2:2004)

EN 60825-2:2000

Opomba 2.1

1.9.2007

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 60825-4:1997

Varnost laserskih proizvodov – 4. del: Laserske zaščite

(IEC 60825-4:1997)

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60825-4:1997

(IEC 60825-4:1997/A1:2002)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 60825-4:1997

(IEC 60825-4:1997/A2:2003)

Opomba 3

1.10.2006

CENELEC

EN 60825-12:2004

Varnost laserskih proizvodov – 12. del: Varnost optičnih komunikacijskih sistemov v prostem prostoru, ki se uporabljajo za prenos informacij

(IEC 60825-12:2004)

NE OBSTAJA

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 60950:2000

Varnost opreme za informacijsko tehnologijo

(IEC 60950:1999 (Spremenjen))

EN 60950:1992

+A1:1993

+A2:1993

+A3:1995

+A4:1997

+A11:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2005)

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

CENELEC

EN 60950-1:2001

Oprema za informacijsko tehnologijo – Varnost – 1. del: Splošne zahteve

(IEC 60950-1:2001 (Spremenjen))

EN 60950:2000

Opomba 2.1

1.7.2006

Člen 3.1.a (& Člen 2 73/23/EGS)

Dopolnilo A11:2004 k standardu EN 60950-1:2001

Opomba 3

CENELEC

EN 61000-3-2:2000

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-2. del: Omejitve – Omejitve za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)

(IEC 61000-3-2:2000 (Spremenjen))

EN 61000-3-2:1995

+A1:1998

+A2:1998

+A14:2000

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 61000-3-2:2000

(IEC 61000-3-2:2000/A1:2001 + A2:2004)

Opomba 3

1.1.2008

CENELEC

EN 61000-3-3:1995

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-3. del: Omejitve – Omejitve napetostnih sprememb, napettostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih za opremo z naznačenim tokom <=16 A na fazo, ki niso predmet pogojevane priključitve

(IEC 61000-3-3:1994)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 61000-3-3:1995

(IEC 61000-3-3:1994/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2004)

CENELEC

EN 61000-3-11:2000

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-11. del: Omejitve – Omejitve napetostnih sprememb, napetostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih – Oprema z naznačenim tokom <= 75 A in pogojevano priključitvijo

(IEC 61000-3-11:2000)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.11.2003)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

CENELEC

EN 61000-3-12:2005

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-12. del: Mejne vrednosti – Mejne vrednosti harmonskih tokov, ki jih povzroča oprema, priključena na javne nizkonapetostne sisteme z vhodnim tokom do 16 A in <= 75 A po fazi

(IEC 61000-3-12:2004)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.2.2008

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

CENELEC

EN 61000-6-1:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-1. del: Osnovni standardi – Odpornost proti motnjam v stanovanjskih, poslovnih in lahkoindustrijskih okoljih

(IEC 61000-6-1:1997 (Spremenjen))

EN 50082-1:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

CENELEC

EN 61000-6-2:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-2. del: Osnovni standardi – Imunost v industrijskih okoljih

(IEC 61000-6-2:1999 (Spremenjen))

EN 61000-6-2:1999

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

CENELEC

EN 61000-6-2:2005

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-2. del: Generični standard – Odpornost v industrijskih okoljih

(IEC 61000-6-2:2005)

EN 61000-6-2:2001

Opomba 2.1

1.6.2008

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

CENELEC

EN 61000-6-3:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-3. del: Splošni standardi – Standard oddajanja motenj v stanovanjskem, komercialnem in lahkoindustrijskem okolju

(CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Spremenjen))

EN 50081-1:1992

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

Dopolnilo A11:2004 k standardu EN 61000-6-3:2001

Opomba 3

1.7.2007

CENELEC

EN 61000-6-4:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 6-4. del: Osnovni standardi – Standard za oddajanje v industrijskem okolju

(IEC 61000-6-4:1997 (Spremenjen))

EN 50081-2:1993

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

Člen 3.1.b (& Člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 300 065-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Ozkopasovna neposredno pisalna telegrafska oprema za sprejemanje meteoroloških ali navigacijskih informacij (NAVTEX) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 065-3 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Ozkopasovna neposredno pisalna telegrafska oprema za sprejemanje meteoroloških in navigacijskih informacij (NAVTEX) – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.3

ETSI

EN 300 086-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema z notranjim ali zunanjim RF-konektorjem, namenjena predvsem za analogni prenos govora – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

ETS 300 086/A2 (02-1997)

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2002)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 113-2 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema z antenskim priključkom za prenos podatkov (in govora) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 300 113-2 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.12.2003)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 113-2 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema za prenos podatkov (oziroma govora), ki uporablja konstantno ali nekonstantno ovojnično modulacijo in ima antenski priključek – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

EN 300 113-2 V1.2.1

28.2.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 300 135-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oprema za CB s kotno modulacijo (radijska oprema CEPT PR 27) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

ETS 300 135/A1:1997

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 152-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski radijski javljalniki kraja nuje (EPIRB), namenjeni za uporabo na frekvenci 121,5 MHz ali frekvencah 121,5 MHz in 243 MHz samo za usmerjanje proti cilju – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 152-3 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski radijski javljalniki kraja nuje (EPIRBs) za uporabo na frekvenci 121,5 MHz ali na frekvencah 121,5 MHz in 243 MHz samo za usmerjanje proti cilju – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.3

ETSI

EN 300 162-2 V1.1.2

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, ki obratujejo v pasovih VHF – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 162-3 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, ki delujejo v pasovih VHF – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.3

ETSI

EN 300 219-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema, ki oddaja signale za vzbuditev specifičnega odziva v sprejemniku – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 220-2 V2.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRDs) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 25 MHz do 1 000 MHz z nivoji moči do 500 mW – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 300 220-3 V.1.1.1

31.12.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 300 220-3 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRDs) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 25 MHz do 1 000 MHz z nivoji moči do 500 mW – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 224-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Storitev osebnega klica na kraju samem – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 296-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema z vgrajeno anteno, namenjena predvsem za analogni prenos govora – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 328 V1.6.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Širokopasovni prenosni sistemi – Oprema za prenos podatkov v frekvenčnem pasu 2,4 GHz ISM, ki uporablja modulacijske tehnike z razpršenim spektrom – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 300 328 V1.5.1

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 328 V1.7.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Širokopasovni prenosni sistemi – Oprema za prenos podatkov v frekvenčnem pasu 2,4 GHz ISM, ki uporablja širokopasovne modulacijske tehnike – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 300 328 V1.6.1

31.7.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 300 330-2 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Radijska oprema v frekvenčnem območju od 9 kHz do 25 MHz in sistemi z indukcijsko zanko v frekvenčnem območju od 9 kHz do 30 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

EN 300 330-2 V1.1.1

31.12.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 300 341-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev (RP 02) – Radijska oprema z vgrajeno anteno, ki oddaja signale za vzbuditev specifičnega odziva v sprejemniku – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 373-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski mobilni oddajniki in sprejemniki za uporabo v radiofrekvenčnih pasovih MF in HF – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 373-3 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Pomorski mobilni oddajniki in sprejemniki za uporabo v radiofrekvenčnih pasovih MF in HF – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3(e) direktive R&TTE

Člen 3.3

ETSI

EN 300 390-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev (RP 02) – Radijska oprema z vgrajeno anteno, namenjena predvsem za prenos podatkov (in govora) – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

ETS 300 390/A1:1997

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 422-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezžični mikrofoni v frekvenčnem območju od 25 MHz do 3 GHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 433-2 V1.1.2

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Radijska oprema za CB (Citizens Band) z amplitudno modulacijo in dvobočnim oziroma enobočnim prenosom – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 300 433-2 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2002)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 440-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 1 do 40 Ghz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 440-2 V1.1.2

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Radijska oprema, ki se uporablja v frekvenčnem območju od 1 do 40 Ghz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

EN 300 440-2 V1.1.1

30.6.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 300 454-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Širokopasovne zvokovne povezave – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 471-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Pravila za dostopanje in souporabo skupno uporabljanih kanalov s pomočjo opreme, ki ustreza EN 300 113 – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 674-2-1 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Cestna transportna in prometna telematika (RTTT) – Oddajniška oprema za enouporabniško (osebno) komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (s prenosnima hitrostma 500 kbit/s/250 kbit/s), ki deluje v pasu 5,8 GHz, namenjenem industrijski, znanstveni in medicinski uporabi – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE – 1. poddel: Zahteve za obcestne enote (RSU)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 674-2-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Cestna transportna in prometna telematika (RTTT) – Oddajniška oprema za enouporabniško (osebno) komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (s prenosnima hitrostma 500 kbit/s/250 kbit/s), ki deluje v pasu 5,8 GHz, namenjenem industrijski, znanstveni in medicinski uporabi – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE; 2. poddel: Zahteve za enote na vozilu (OBU)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 698-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, ki obratujejo v pasovih VHF in se uporabljajo v domačih vodah – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 698-3 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radiotelefonski oddajniki in sprejemniki za pomorske mobilne storitve, uporabljene na celinskih vodnih poteh, ki delujejo v pasovih VHF – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.3

ETSI

EN 300 718-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Lavinske žolne; Oddajno-sprejemni sistemi; 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 300 718-3 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Lavinske žolne; Oddajno-sprejemni sistemi – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.3.e direktive R&TTE

EN 300 718-3 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.3

ETSI

EN 300 720-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Komunikacijski sistemi in oprema UHF za uporabo na krovu – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 300 761-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Sistem za samodejno razpoznavanje vozil (AVI) na železnicah, ki deluje v frekvenčnem pasu 2,45 GHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 025-2 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – VHF radiotelefonska oprema za splošne komunikacije in pripadajoča oprema za razred „D“ DSC (digitalnega selektivnega klica) – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

EN 301 025-2 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 025-3 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – VHF radiotelefonska oprema za splošne komunikacije in pripadajoča oprema za digitalni selektivni klic (DSC) razreda „D“ – 3. del: Harmonizirani evropski standard (EN) v skladu s členom 3.3.e direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

EN 301 025-3 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2006)

Člen 3.3

ETSI

EN 301 091-2 V.1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega – Cestna transportna in prometna telematika (RTTT) – Radarska oprema, ki deluje v frekvenčnem območju od 76 do 77 GHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 166-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenske mobilne storitve – Tehnične karakteristike in preskusni pogoji za radijsko opremo z antenskim konektorjem za analogne oziroma digitalne komunikacije (prenos govora oziroma podatkov), ki deluje v ozkopasovnih kanalih – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 178-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Prenosna VHF radiotelefonska oprema za pomorske mobilne storitve, ki deluje na pasovih VHF (samo za uporabo zunaj GMDSS) – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 357-2 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezvrvične avdio naprave, delujoče v območju od 25 MHz do 2000 MHz – Porabniški radijski mikrofoni in slušno-monitorni sistemi, ki delujejo v pri CEPT harmoniziranem območju od 863 MHz do 865 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

EN 301 357 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2003)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 357-2 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezvrvične avdio naprave, delujoče v območju od 25 MHz do 2000 MHz – Porabniški radijski mikrofoni in slušno-monitorni sistemi, ki delujejo v pri CEPT harmoniziranem območju od 863 MHz do 865 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

EN 301 357-2 V1.2.1

30.4.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 301 360 V1.1.3

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske interaktivne terminale (SIT) in satelitske uporabniške terminale (SUT), ki oddajajo proti geostacionarnim satelitom v frekvenčnem območju od 27,5 do 29,5 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 360 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES); Harmonizirani EN za interaktivne satelitske terminale (SIT) in uporabnike satelitskih terminalov (SUT), oddajajoče h geostacionarnim satelitom v frekvenčnem območju od 27,5 do 29,5 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 360 V1.1.3

30.11.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 301 406 V1.5.1

Digitalne izboljšane brezvrvične telekomunikacije (DECT) – Harmonizirani EN za digitalne izboljšane brezvrvične telekomunikacije (DECT), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE – Generični radio

EN 301 406 V1.4.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2005)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 419-1 V4.0.1

Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – 1. del: Mobilne postaje v pasovih GSM 900 in DCS 1 800 – Dostop (GSM 13. 01, različica 4.1.1) (uporabljivi deli: 12.1.1, 12.1.2, 12.2.1, 12.2.2, 13.1, 13.2, 13.3-1, 13.4, 14.1.1.2, 14.1.2.2, 14.3, 14.4.1, 14.5.1, 14.6.1, 14.7.1, 19.1, 19.2, 19.3, 20.1, 20.2, 20.3, 20.4, 20.5, 20.6, 20.7, 20.8, 20.9, 20.10, 20.11, 20.12, 20.13, 20.15, 20.16, 20.20.1, 20.20.2, 21.1, 21.2, 21.3.1, 21.3.2, 21.4, 22.1, 25.2.1.1.4, 25.2.1.2.3, 25.2.1.2.4, 25.2.3, 26.2.1.1, 26.2.1.2, 26.2.1.3, 26.2.2, 26.6.1.1, 26.6.1.2, 26.6.13.10, 26.6.13.3, 26.6.13.5, 26.6.13.6, 26.6.13.8, 26.6.13.9, 26.7.4.6, 26.7.5.7.1, 26.8.1.2.6.6, 26.8.1.3.5.2, 26. 8.2.1, 28.8.2.2, 26.8.2.3, 26.8.3, 26.9.2, 26.9.3, 26.9.4, 26.9.5, 26.10.2.2, 26.10.2.3, 26.10.2.4.1, 26.10.2.4.2, 26.11.2.1, 26.12.1, 26.12.2.1, 26.12.3,26.12.4, 27.6, 27.7, 31.6.1.1, 34.2.1, 34.2.2, 34.2.3)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 419-2 V5.1.1

Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2+) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – Mobilne postaje za prenos vodovno komutiranih podatkov z visoko hitrostjo in uporabo več časovnih oken (HSCSD) – Dostop (GSM 13.34, različica 5.1.1 izdaja 1996))

Člen 3.2

ETSI

EN 301 419-3 V5.0.2

Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2+) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – Izboljšane naprave za govorni klic (ASCI) – Mobilne postaje – Dostop (GSM 13.68 različica 5.0.2 izdaja 1996) (uporabni deli: 26.14.5.2, 26.14.7.3, 26.14.8.1)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 419-7 V5.0.2

Digitalni celični telekomunikacijski sistem (faza 2+) – Priključitvene zahteve za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – Železniški pasovi (R-GSM) – Mobilne postaje – Dostop (GSM 13. 67 različica 5.0.2, izdaja 1996) (uporabljivi deli:12.3.1, 12.3.2, 12.4.1, 12.4.2, 13.9, 14.7.3, 20.21.1, 20.21.2, 20.21.3, 20.21.4, 20.21.5, 20.21.6, 20.21.7, 20.21.8, 20.21.9, 20.21.10, 20.21.11, 20.21.12, 20.21.13, 20.21.15, 20.21.16, 20.21.18, 26.10.2.2, 26.10.2.3, 26.10.2.4.1, 26.10.2.4.2)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 423 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmoniziran standard za prizemni letalski telefonski sistem (TFTS) v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

TBR 23: 1998

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2002)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 426 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za kopenske mobilne zemeljske postaje (LMES) z nizkim podatkovnim tokom in pomorske mobilne satelitske zemeljske postaje (MMES), ki niso namenjene nujnostnim in varnostnim komunikacijam, obratujoče v frekvenčnih pasovih 1,5 GHz in 1,6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 426 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2002)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 427 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za kopenske mobilne zemeljske postaje (LMES), obratujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 427 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2003)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 428 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za sprejemne satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – oddajne, oddajno-sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, obratujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 428 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 428 V1.3.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – Oddajne, oddajno-sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, delujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz – ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 428 V1.2.1

30.6.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 301 430 V1.1.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za prenosljive zemeljske postaje (TES) za satelitsko novinarstvo (SNG), obratujoče v frekvenčnih pasovih 11-12/13-14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

TBR 30: 1998

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 441 V1.1.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES), vključno z ročnimi zemeljskimi postajami za S-PCN, obratujoče v frekvenčnih pasovih 1,6/2,4 GHz, pri mobilnih satelitskih storitvah, ki zajema bistvene zahteve člena direktive 3.2 R&TTE

TBR 41: 1998

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 442 V1.1.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES), vključno z ročnimi zemeljskimi postajami za S-PCN, obratujoče v frekvenčnem pasu 2,0 GHz, pri mobilnih satelitskih storitvah, ki zajema bistvene zahteve člena direktive 3.2 R&TTE

TBR 42: 1998

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 443 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za sprejemne satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – oddajne, oddajno-sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, obratujoče v frekvenčnih pasovih 4 GHz in 6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 443 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 443 V1.3.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske terminale z zelo majhno antensko odprtino (VSAT) – oddajne, oddajno sprejemne ali sprejemne satelitske zemeljske postaje, delujoče v frekvenčnih pasovih 4 GHz in 6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 443 V1.2.1

30.11.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 301 444 V1.1.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za kopenske mobilne zemeljske postaje (LMES), obratuječe v pasovih 1,5 GHz in 1,6 GHz, za zagotavljanje govorne in/ali podatkovne komunikacije, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

TBR 44: 1998

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2001)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 449 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za bazne postaje, delujoče po standardu CDMA na razpršenem spektru v mobilnem pasu 450 MHz (CDMA 450) in pasovih PAMR 410, 450 ter 870 (CDMA-PAMR), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 459 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske interaktivne terminale (SIT) in satelitske uporabniške terminale (SUT), oddajajoče proti satelitom v geostacionarni orbiti v frekvenčnem pasu 29,5 do 30,0 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 459 V1.3.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske interaktivne terminale (SIT) in satelitske uporabniške terminale (SUT), ki oddajajo proti satelitom v geostacionarni orbiti v frekvenčnem pasu od 29,5 do 30,0 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 459 V.1.2.1

31.12.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 301 489-01 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-01 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve

EN 301 489-01 V1.2.1

31.8.2007

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-01 V1.4.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve

EN 301 489-01 V1.2.1 & V1.3.1

31.8.2007

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-01 V1.5.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 1. del: Splošne tehnične zahteve

EN 301 489-01 V1.4.1

11.8.2008

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-01 V1.6.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 1. del: Splošne tehnične zahteve

EN 301 489-01 V1.5.1

30.11.2008

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-02 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 2. del: Posebni pogoji za opremo radijskega osebnega klica

EN 301 489-02 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-03 V1.4.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 3. del: Posebni pogoji za naprave kratkega dosega (SRD), delujoče na frekvencah med 9 kHz in 40 GHz

EN 301 489-03 V1.3.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-04 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 4. del: Posebni pogoji za fiksne radijske povezave, pomožno opremo in storitve

EN 301 489-04 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-05 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 5. del: Posebni pogoji za zasebni mobilni radio (PMR) in pomožno opremo (govorno in negovorno)

EN 301 489-05 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-06 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 6. del: Posebni pogoji za opremo digitalnih izboljšanih brezvrvičnih telekomunikacij (DECT)

EN 301 489-06 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-07 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 7. del: Posebni pogoji za mobilno, prenosno radijsko in pomožno opremo digitalnih celičnih radiotelekomunikacijskih sistemov (GSM in DCS)

EN 301 489-07 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-07 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 7. del: Posebni pogoji za mobilno in prenosno radijsko in pomožno opremo digitalnih celičnih radiotelekomunikacijskih sistemov (GSM in DCS)

EN 301 489-07 V1.2.1

31.1.2009

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-08 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 8. del: Posebni pogoji za bazne postaje GSM

EN 301 489-08 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-09 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 9. del: Posebni pogoji za brezžične mikrofone, podobno opremo za radiofrekvenčne (RF) zvokovne povezave ter brezvrvične avdio in ušesne slušne naprave

EN 301 489-09 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-10 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 10. del: Posebni pogoji za prvo (CT1 in CT1+) in drugo generacijo brezvrvične telefonske opreme (CT2)

EN 301 489-10 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-11 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 11. del: Posebni pogoji za oddajnike v storitvi prizemne zvokovne radiodifuzije

EN 301 489-11 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-11 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 11. del: Posebni pogoji za oddajnike v storitvi prizemne zvokovne radiodifuzije

EN 301 489-11 V1.2.1

30.11.2007

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-12 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 12. del: Posebni pogoji za satelitske terminale z manjšo anteno in interaktivne zemeljske satelitske postaje, delujoče v fiksnih satelitskih storitvah v frekvenčnih pasovih (FSS) 4 GHz in 30 GHz

EN 301 489-12 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.7.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-13 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 13. del: Posebni pogoji za radijsko in pomožno opremo CB (govorno in negovorno)

EN 301 489-13 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-14 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 14. del: Posebni pogoji za oddajnike v storitvi analogne in digitalne prizemne televizijske radiodifuzije

EN 301 489-14 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.7.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-15 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 15. del: Posebni pogoji za komercialno dostopno amatersko radijsko opremo

EN 301 489-15 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-16 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 16. del: Posebni pogoji za analogno mobilno in prenosno celično radiokomunikacijsko opremo

EN 301 489-16 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-17 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 17. del: Posebni pogoji za 2,4 GHz širokopasovne prenosne sisteme in opremo RLAN z zmogljivostjo 5 GHz

EN 301 489-17 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-18 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 18. del: Posebni pogoji za opremo prizemnega snopovnega radia (TETRA)

EN 301 489-18 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-19 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 19. del: Posebni pogoji za sprejemne mobilne zemeljske postaje (ROMES), ki zagotavljajo podatkovne komunikacije in delujejo v pasu 1,5 GHz

EN 301 489-19 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-20 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 20. del: Posebni pogoji za mobilne zemeljske postaje (MES) v okviru mobilnih satelitskih storitev (MSS)

EN 301 489-20 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-22 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 22. del: Specifične zahteve za zemeljsko mobilno aeronavtično opremo VHF in fiksno radijsko opremo

EN 301 489-22 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-22 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 22. del: Specifične zahteve za zemeljsko mobilno aeronavtično opremo VHF in fiksno radijsko opremo

EN 301 489-22 V1.2.1

28.2.2007

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-23 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 23. del: Posebni pogoji za radijsko opremo, opremo za ponavljalnike (repetitorje), in pomožno opremo baznih postaj (BS) po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA – prizemni dostop do UMTS)

EN 301 489-23 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-24 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 24. del: Posebni pogoji za mobilno in prenosno (UE) radijsko in pomožno opremo po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA – prizemni dostop do UMTS)

EN 301 489-24 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.11.2005)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-24 V1.3.1 (10-2005)

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 24. del: Posebni pogoji za mobilno in prenosno (UE) radijsko in pomožno opremo po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA – prizemni dostop do UMTS)

EN 301 489-24 V1.2.1

31.1.2009

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-25 V2.0.0

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 25. del: Posebni pogoji za mobilne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) ter pomožno opremo

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-25 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 25. del: Posebni pogoji za mobilne postaje, ki delujejo po standardu (IMT-2000-UMTS) CDMA 1x (kodno porazdeljeni sodostop) na razpršenem spektru, in pomožno opremo

EN 301 489-25 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.7.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-25 V2.3.2 (7-2005)

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 25. del: Posebni pogoji za mobilne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami ('Multi-Carrier') ter pomožno opremo

EN 301 489-25 V2.2.1

30.4.2007

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-26 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 26. del: Posebni pogoji za bazne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) ter pomožno opremo

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-26 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 26. del: Posebni pogoji za bazne postaje, ki delujejo po standardu (IMT-2000-UMTS) CDMA 1x (kodno porazdeljeni sodostop) na razpršenem spektru, ponavljalnike in pomožno opremo

EN 301 489-26 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.7.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-26 V2.3.2

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 26. del: Posebni pogoji za bazne postaje po standardu IMT-2000 s CDMA (kodno porazdeljenim sodostopom) in več nosilnimi frekvencami ('Multi-Carrier') ter pomožno opremo

EN 301 489-26 V2.2.1

30.4.2007

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-27 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 27. del: Posebni pogoji za aktivne medicinske vsadke ultra majhnih moči (ULP-AMI) in pripadajoče periferne naprave (ULP-AMI-P)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-28 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve; 28. del: Posebni pogoji za brezžične digitalne video povezave

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-31 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 31. del: Posebni pogoji za opremo za aktivne medicinske vsadke ultra majhnih moči (ULP-AMI) in pripadajočih perifernih naprav (ULP-AMI-P), ki delujejo v frekvenčnem pasu od 9 kHz do 315 kHz

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 489-32 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za radijsko opremo in storitve – 32. del: Posebni pogoji za uporabo radarja za sondiranje tal in zidov

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 502 V8.1.2

Harmonizirani EN za globalni sistem mobilnih komunikacij (GSM) – bazne postaje in oprema za ponavljalnike (repetitorje), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE (1999/5/ES) (GSM 13.21, različica 8.1.2, izdaja 1999)

EN 301 502 V7.0.1

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2002)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 511 V9.0.2

Globalni sistem za mobilne komunikacije (GSM) – Harmonizirani standard za mobilne postaje v pasovih GSM 900 in DCS 1800, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE (1999/5/ES)

EN 301 511 V7.0.1

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2004)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 526 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za bazne postaje, delujoče po standardu CDMA na razpršenem spektru v mobilnem pasu 450 MHz (CDMA 450) in pasovih PAMR 410, 450 ter 870 (CDMA-PAMR), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 681 V1.3.2

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES) geostacionarnih mobilnih satelitskih sistemov, vključno z ročnimi zemeljskimi postajami, za satelitska osebna komunikacijska omrežja (S-PCN), delujoča v mobilni satelitski storitvi (MSS) v frekvenčnih pasovih 1,5/1,6 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

EN 301 681 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 721 V1.2.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za mobilne zemeljske postaje (MES) za zagotavljanje podatkovne komunikacije z nizko bitno hitrostjo (LBDRC) z uporabo satelitov na nizki orbiti (LEO), obratujoče pod 1 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 721 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2002)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 751 V1.2.1

Fiksni radijski sistemi – Oprema in antene tipa točka-točka – Generični harmonizirani standard za digitalne fiksne radijske sisteme in antene tipa točka-točka, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive 1999/5/ES

EN 301 751 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2005)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 753 V1.2.1

Fiksni radijski sistemi – Večtočkovna oprema in antene – Generični harmonizirani standard za večtočkovne digitalne fiksne radijske sisteme in antene, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive 1999/5/ES (R&TTE)

EN 301 753 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(28.2.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 783-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Kopenska mobilna storitev – Komercialno dostopna amaterska radijska oprema – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 796 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za brezvrvične telefone CT 1 in CT1+, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 797 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za brezvrvične telefone CT 2, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 839-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radijska oprema v frekvenčnem območju od 402 MHz do 405 MHz za aktivne medicinske implantate ultra majhnih moči in pribor – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 840-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Digitalni brezžični mikrofoni, delujoči v harmoniziranem pasu CEPT od 1785 MHz do 1800 MHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 843-1 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve – 1. del: Splošne tehnične zahteve

EN 301 843-1 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 843-2 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko opremo in storitve – 2. del: Posebni pogoji za radiotelefonske oddajnike in sprejemnike

EN 301 843-2 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 843-4 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve – 4. del: Posebni pogoji za ozkopasovne sprejemnike „Direct-Printing (NBDP) NAVTEX“

EN 301 843-4 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2006)

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 843-5 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve; 5. del: Posebni pogoji za srednjefrekvenčne in visokofrekvenčne (MF/HF) radiotelefonske oddajnike in sprejemnike

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 843-6 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Standard elektromagnetne združljivosti (EMC) za pomorsko radijsko opremo in storitve – 6. del: Posebni pogoji za zemeljske postaje na ladjah, ki obratujejo v frekvenčnih pasovih nad 3 GHz

Člen 3.1.b (& člen 4 89/336/EGS)

ETSI

EN 301 893 V1.2.3

Širokopasovna radijska dostopovna omrežja (BRAN) – Zelo zmogljivo radijsko lokalno omrežje (RLAN) na 5 GHz – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 893 V1.3.1

Širokopasovna radijska dostopovna omrežja (BRAN) Zelo zmogljivo radijsko lokalno omrežje (RLAN) na 5 GHz Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 893 V1.2.3

31.3.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-01 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 1. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, uvod in splošne zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-01 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-02 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 2. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA FDD) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-02 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-03 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 3. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z neposredno modulacijo po razpršenem spektru („Direct Spread“) (UTRA FDD) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-03 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-04 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 4. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) (CDMA2000) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-04 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-05 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 5. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA z več nosilnimi frekvencami („Multi-Carrier“) (CDMA2000) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-05 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-06 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 6. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-06 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-07 V2.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 7. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-07 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(31.1.2006)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-07 V2.2.2

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 7. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-08 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celično omrežje IMT-2000 tretje generacije – 8. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, TDMA z eno nosilno frekvenco („Single-Carrier“) (UWC 136) (UE), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-09 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celično omrežje IMT-2000 tretje generacije – 9. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, TDMA z eno nosilno frekvenco („Single-Carrier“) (UWC 136) (BS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-10 V2.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Bazne postaje (BS) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000 – 10. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, FDMA/TDMA (DECT), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 301 908-10 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2005)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 908-11 V.2.3.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Bazne postaje (BS), ponavljalniki (repetitorji) in uporabniška oprema (UE) za celična omrežja tretje generacije IMT-2000; 11. del: Harmonizirani EN za IMT-2000, kodno porazdeljeni sodostop z neposredno razpršitvijo (CDMA Direct Spread) (UTRA FDD) in ponavljalnike (repetitorje), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 301 929-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Visokofrekvenčni (VHF) oddajniki in sprejemniki kot obalne postaje za globalni pomorski nujnostni in varnostni sistem (GMDSS) in drugo uporabo v mobilni pomorski storitvi; 2. del: Harmonizirani evropski standard (EN) v skladu s členom 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 301 997-2 V1.1.1

Prenos in multipleksiranje (TM) – Večtočkovna oprema – Radijska oprema za uporabo v brezžičnih večpredstavnostnih (multimedijskih) sistemih (MWS), ki deluje v frekvenčnem območju od 40,5 GHz do 43,5 GHz – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 017-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za amplitudno modulirano (AM) storitev zvokovne radiodifuzije – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 018-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za radiodifuzijske storitve s frekvenčno modulacijo (FM) – 2. del: Harmonizirani evropski standard EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

ETS 300 384/A1: 1997

Prenehanje veljavnosti

(31.12.2005)

Člen 3.2

ETSI

EN 302 018-2 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Oddajniška oprema za radiodifuzijske storitve s frekvenčno modulacijo (FM); 2. del: Harmonizirani evropski standard EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

EN 302 018-2 V1.1.1

30.11.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 302 054-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Meteorološki pripomočki (Met Aids) – Radiosonde za uporabo v frekvenčnem območju od 400,15 MHz do 406 MHz z močnostnimi nivoji do največ 200 mV – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 302 064-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Brezžične video povezave (WVL), ki delujejo v frekvenčnih pasovih od 1,3 GHz do 50 GHz; 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 066-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Uporaba radarja za sondiranje tal in zidov – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 077-2 V.1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za prizemno digitalno zvokovno radiodifuzijo (T-DAB) – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 186 V1.1.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske mobilne letalske zemeljske postaje (AES), delujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 195-2 V1.1.1 (3-2004)

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Radijska oprema v frekvenčnem območju od 9 kHz do 315 kHz za aktivne medicinske vsadke ultra majhnih moči (ULP-AMI) in pribor – 2. del: Harmonizirani evropski standard (EN), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE)

Člen 3.2

ETSI

EN 302 208-2 V.1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Oprema za identifikacijo radijskih frekvenc, ki delujejo v pasu od 865 MHz do 868 MHz z močnostnimi nivoji do 2 W; 2 del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 217-2-2 V1.1.3

Fiksni radijski sistemi; Karakteristike in zahteve za opremo in antene tipa točka-točka; 2-2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za digitalne sisteme, ki delujejo v frekvenčnih pasovih, kjer je izvedena frekvenčna koordinacija

EN 301 751 V1.2.1

31.5.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 302 217-3 V1.1.3

Fiksni radijski sistemi; Karakteristike in zahteve za opremo tipa točka-točka in antene; 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za opremo, ki deluje v frekvenčnih pasovih, kjer se ne izvaja frekvenčna koordinacija

EN 301 751 V1.2.1

31.5.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 302 217-4-2 V1.1.3

Fiksni radijski sistemi: Karakteristike in zahteve za opremo in antene tipa točka-točka: 4-2 del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za antene

EN 301 751 V1.2.1

31.5.2007

Člen 3.2

ETSI

EN 302 217-4-2 V1.2.1

Fiksni radijski sistemi: Karakteristike in zahteve za opremo in antene tipa točka-točka: 4-2 del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za antene

EN 302 217-4-2 V1.1.3

31.3.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 302 245-2 V.1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za svetovni digitalni radio (DRM) v radiodifuzijski storitvi – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 288-2 V.1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Naprave kratkega dosega; Cestna transportna in prometna telematika (RTTT); Oprema za radar kratkega dosega, ki deluje v frekvenčnem območju 24 GHz; 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 288-2 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Naprave kratkega dosega; Cestna transportna in prometna telematika (RTTT); Oprema za radar kratkega dosega, ki deluje v frekvenčnem območju 24 GHz; 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

EN 302 288-2 V1.1.1

30.6.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 302 291-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Oprema za kratkosežne induktivne podatkovne komunikacije, ki deluje v frekvenčnem območju 13,56 MHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 296 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za prizemno digitalno (televizijsko) videoradiodifuzijsko storitev (DVB-T) – Harmonizirani EN, v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 297 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Oddajniška oprema za analogno televizijsko radiodifuzijsko storitev – Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 326-2 V1.1.2

Fiksni radijski sistemi – Večtočkovna oprema in antene – 2. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za digitalno večtočkovno radijsko opremo

EN 301 753 V1.2.1

30.9.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 302 326-3 V1.1.2

Fiksni radijski sistemi – Večtočkovna oprema in antene – 3. del: Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE za večtočkovne radijske antene

EN 301 753 V1.2.1

30.9.2008

Člen 3.2

ETSI

EN 302 340 V1.1.1

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Harmonizirani EN za satelitske zemeljske postaje na ladjah, delujoče v frekvenčnih pasovih 11/12/14 GHz, razporejenih za fiksne satelitske storitve (FSS), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 372-2 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Naprave kratkega dosega (SRD) – Oprema za odkrivanje in premikanje – Radar za sondiranje nivoja v rezervoarjih, ki obratuje v frekvenčnih pasovih 5,8, 10, 25, 61 in 77 GHz – 2. del: Harmonizirani EN v skladu s členom 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 426 V1.1.1

Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) – Harmonizirani EN za repetitorje sistema CDMA (kodno porazdeljeni sodostop) z razpršenim spektrom, delujoče v celičnem frekvenčnem pasu 450 MHz (CDMA450) in frekvenčnih pasovih PAMR (javni mobilni radiokomunikacijski sistem) 410, 450 in 870 MHz (CDMA PAMR), ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 302 502 V1.1.1

Širokopasovna radijska dostopovna omrežja (BRAN) – Fiksni širokopasovni oddajni sistemi, ki delujejo v pasu 5,8 GHz – Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE

Člen 3.2

ETSI

EN 303 035-1 V1.2.1

Prizemni snopovni radio (TETRA) – Harmonizirani EN za opremo TETRA, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) – 1. del: Govor in podatki (V+D)

EN 303 035-1 V1.1.1

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2003)

Člen 3.2

ETSI

EN 303 035-2 V1.2.2

Prizemni snopovni radio (TETRA) – Harmonizirani EN za opremo TETRA, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive o radijski in telekomunikacijski terminalski opremi (R&TTE) – 2. del: Neposredno obratovanje (DMO)

EN 303 035-2 V1.2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.10.2004)

Člen 3.2

ETSI

ETS 300 487/A1:1997

Satelitske zemeljske postaje in sistemi (SES) – Sprejemne mobilne zemeljske postaje (ROMES) za podatkovne komunikacije v frekvenčnem področju 1,5 GHz – Specifikacije za radiofrekvenčno (RF) področje

Člen 3.2

| Opomba 1: | V splošnem bo datum prenehanja domneve o skladnosti enak datumu razveljavitve („dow“), določenemu s strani Evropske organizacije za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti na dejstvo, da sta lahko datuma v določenih izjemnih primerih tudi različna. |
| --- | --- |

Opomba 1:

V splošnem bo datum prenehanja domneve o skladnosti enak datumu razveljavitve („dow“), določenemu s strani Evropske organizacije za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti na dejstvo, da sta lahko datuma v določenih izjemnih primerih tudi različna.

| Opomba 2.1: | Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom. |
| --- | --- |

Opomba 2.1:

Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom.

| Opomba 2.3: | Področje uporabe novega standarda je manj obsežno kot področje uporabe nadomeščenega standarda. Z navedenim datumom preneha v (delno) nadomeščenem standardu veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za tiste proizvode, ki spadajo v področje uporabe novega standarda. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive ostane veljavna za proizvode, ki ne spadajo v področje uporabe novega standarda, spadajo pa v področje uporabe (delno) nadomeščenega standarda. |
| --- | --- |

Opomba 2.3:

Področje uporabe novega standarda je manj obsežno kot področje uporabe nadomeščenega standarda. Z navedenim datumom preneha v (delno) nadomeščenem standardu veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za tiste proizvode, ki spadajo v področje uporabe novega standarda. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive ostane veljavna za proizvode, ki ne spadajo v področje uporabe novega standarda, spadajo pa v področje uporabe (delno) nadomeščenega standarda.

| Opomba 3: | V primeru dopolnil je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegova prejšnja dopolnila, če le-ta obstajajo, in novo, navedeno dopolnilo. Nadomeščeni standard (stolpec 4) torej vsebuje le EN CCCCC:YYYY in njegova predhodna dopolnila, če le-ta obstajajo, brez novega navedenega dopolnila. Z navedenim datumom preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, podana v nadomeščenem standardu. |
| --- | --- |

Opomba 3:

V primeru dopolnil je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegova prejšnja dopolnila, če le-ta obstajajo, in novo, navedeno dopolnilo. Nadomeščeni standard (stolpec 4) torej vsebuje le EN CCCCC:YYYY in njegova predhodna dopolnila, če le-ta obstajajo, brez novega navedenega dopolnila. Z navedenim datumom preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, podana v nadomeščenem standardu.

Primer: Za EN 60215:1989 velja naslednje:

| CENELEC | EN 60215:1989
  Varnostne zahteve za radijsko oddajno opremo
  (IEC 60215:1987)
  [Referenčni standard je EN 60215:1989] | NE
  [nadomeščeni standard ne obstaja] | — | Točka 3.1.a (& Točka 2 73/23/EGS) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dopolnilo A1:1992 k standardu EN 60215:1989
  (IEC 60215:1987/A1:1990)
  [Referenčni standard je EN 60215:1989
  +A1:1992 k standardu EN 60215:1989] | Opomba 3
  [Oznaka nadomeščenega standarda je EN 60215:1989] | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.1993) |
| Dopolnilo A2:1994 k standardu EN 60215:1989
  (IEC 60215:1987/A2:1993)
  [Referenčni standard je EN 60215:1989
  +A1:1992 k standardu EN 60215:1989
  +A2:1994 k standardu EN 60215:1989] | Opomba 3
  [Oznaka nadomeščenega standarda je EN 60215:1989
  + A1:1992 k standardu EN 60215:1989] | Prenehanje veljavnosti
  (15.7.1995) |

CENELEC

EN 60215:1989

Varnostne zahteve za radijsko oddajno opremo

(IEC 60215:1987)

[Referenčni standard je EN 60215:1989]

NE

[nadomeščeni standard ne obstaja]

—

Točka 3.1.a (& Točka 2 73/23/EGS)

Dopolnilo A1:1992 k standardu EN 60215:1989

(IEC 60215:1987/A1:1990)

[Referenčni standard je EN 60215:1989

+A1:1992 k standardu EN 60215:1989]

Opomba 3

[Oznaka nadomeščenega standarda je EN 60215:1989]

Prenehanje veljavnosti

(1.6.1993)

Dopolnilo A2:1994 k standardu EN 60215:1989

(IEC 60215:1987/A2:1993)

[Referenčni standard je EN 60215:1989

+A1:1992 k standardu EN 60215:1989

+A2:1994 k standardu EN 60215:1989]

Opomba 3

[Oznaka nadomeščenega standarda je EN 60215:1989

+ A1:1992 k standardu EN 60215:1989]

Prenehanje veljavnosti

(15.7.1995)

| Opomba 4: | EN 301 489-1 vsebuje splošne zahteve za elektromagnetno združljivost, posebej v zvezi z oddajanjem in odpornostjo, za radijsko opremo. Za dokazovanje domneve o skladnosti s točko 3.1.b direktive, se EN 301 489-1 uporablja s tistim delom standarda, ki se nanaša na radio |
| --- | --- |

Opomba 4:

EN 301 489-1 vsebuje splošne zahteve za elektromagnetno združljivost, posebej v zvezi z oddajanjem in odpornostjo, za radijsko opremo. Za dokazovanje domneve o skladnosti s točko 3.1.b direktive, se EN 301 489-1 uporablja s tistim delom standarda, ki se nanaša na radio

OPOMBA:

| — | Poleg tega se za dokazovanje skladnosti s točkama 3.1.a in 3.1.b Direktive 1999/5/EC lahko uporabljajo tudi standardi objavljeni pod Direktivama 73/23/ES, 89/336/EGS, 90/385/EGS in 93/42/EGS. |
| --- | --- |

—

Poleg tega se za dokazovanje skladnosti s točkama 3.1.a in 3.1.b Direktive 1999/5/EC lahko uporabljajo tudi standardi objavljeni pod Direktivama 73/23/ES, 89/336/EGS, 90/385/EGS in 93/42/EGS.

| — | Domneva se, da so proizvodi skladni z Direktivo, ko le-ti izpolnjujejo zahteve znotraj pogojev o uporabi, za katero so namenjeni. |
| --- | --- |

—

Domneva se, da so proizvodi skladni z Direktivo, ko le-ti izpolnjujejo zahteve znotraj pogojev o uporabi, za katero so namenjeni.

| — | Ta seznam nadomešča vse prejšnje sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse prejšnje sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije.

---

(1)

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/31

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (89/336/EGS)

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov ter referenčnih oznak harmoniziranih standardov pod direktivo)

(2006/C 314/05)

| Evropska organizacija za standardizacijo (1) | Referenčna oznaka in naslov standarda
  (Referenčni dokument) | Oznaka nadomeščenega standarda | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50065-1:2001
  Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz —1. del: Splošne zahteve, frekvenčni pasovi in elektromagnetne motnje | EN 50065-1:1991
  - A1:1992
  - A2:1995
  - A3:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.2003) |
| CENELEC | EN 50065-2-1:2003
  Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz — 2-1. del: Zahteve za odpornost omrežne komunikacijske opreme in sistemov, ki obratujejo v frekvenčnem območju od 95 kHz do 148,5 kHz in so namenjeni za uporabo v stanovanjskih, komercialnih in lahkoindustrijskih okoljih | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2004) |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50065-2-1:2003 | Opomba 3 | 1.7.2008 |
| CENELEC | EN 50065-2-2:2003
  Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz —2-2. del: Zahteve za odpornost omrežne komunikacijske opreme in sistemov, ki obratujejo v frekvenčnem območju od 95 kHz do 148,5 kHz in so namenjeni za uporabo v industrijskih okoljih | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2004) |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50065-2-2:2003 | Opomba 3 | 1.7.2008 |
| CENELEC | EN 50065-2-3:2003
  Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz —2-3. del: Zahteve za odpornost omrežne komunikacijske opreme in sistemov, ki obratujejo v frekvenčnem območju od 3 kHz do 95 kHz in so namenjeni za uporabo pri dobaviteljih električne energije in distributerjih | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2004) |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50065-2-3:2003 | Opomba 3 | 1.7.2008 |
| CENELEC | EN 50083-2:2001
  Kabelski razdelilni sistemi za televizijske, zvokovne in interaktivne signale — 2. del: Elelktromagnetna združljivost opreme | EN 50083-2:1995
  - A1:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50083-2:2001 | Opomba 3 | 1.4.2008 |
| CENELEC | EN 50090-2-2:1996
  Stanovanjski in stavbni elektronski sistemi (HBES) — 2-2. del: Sistemski pregled —Splošne tehnične zahteve | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.1999) |
| CENELEC | EN 50091-2:1995
  Neprekinitveni napajalni sistemi (UPS) — 2. del: Zahteve za EMC | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.1999) |
| CENELEC | EN 50130-4:1995
  Alarmni sistemi — 4. del: Elektromagnetna združljivost — Standard za družino proizvodov — Zahteve za odpornost sestavnih delov požarnih, vlomnih in javnih alarmnih sistemov | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| Dopolnilo A1:1998 k standardu EN 50130-4:1995 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 50130-4:1995 | Opomba 3 | 1.9.2007 |
| CENELEC | EN 50148:1995
  Elektronski taksimetri | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (15.12.1995) |
| CENELEC | EN 50240:2004
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — Produktni standard za opremo za uporovno varjenje | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.4.2007 |
| CENELEC | EN 50263:1999
  Elektromagnetna združljivost (EMC) —Standard za proizvod za merilne releje in zaščitno opremo | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2002) |
| CENELEC | EN 50270:1999
  Elektromagnetna združljivost — Električne naprave za odkrivanje in merjenje vnetljivih plinov, strupenih plinov ali kisika | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2001) |
| CENELEC | EN 50293:2000
  Elektromagnetna združljivost — Cestnoprometni signalni sistemi — Standard za proizvod | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.2003) |
| CENELEC | EN 50295:1999
  Nizkonapetostne stikalne naprave — Krmilniki in sistemi vmesnikov naprav — Vmesnik zaznavala prožila (aktuatorja) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.1999) |
| CENELEC | EN 50370-1:2005
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — Družina standardov za obdelovalne stroje — 1. del: Oddajanje | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.2.2008 |
| CENELEC | EN 50370-2:2003
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — Skupinski standard za obdelovalne stroje — 2. del: Odpornost | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.11.2005) |
| CENELEC | EN 50412-2-1:2005
  Komunikacijske naprave in sistemi elektroenergetskih vodov za nizkonapetostne inštalacije v frekvenčnem območju 1,6 MHz do 30 MHz — 2-1. del: Stanovanja, poslovni prostori in industrijska okolja — Zahteve za odpornost | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.4.2008 |
| CENELEC | EN 50428:2005
  Stikala za gospodinjstva in podobne nepremične električne inštalacije –Spremljevalni standard — Stikala in podoben pribor za uporabo v stanovanjskih in stavbnih elektronskih sistemih (HBES) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.1.2008 |
| CENELEC | EN 55011:1998
  Industrijska, znanstvena in medicinska (ISM) radiofrekvenčna oprema — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 11:1997 (Spremenjen)) | EN 55011:1991
  - A1:1997
  - A2:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| Dopolnilo A1:1999 k standardu EN 55011:1998
  (CISPR 11:1997/A1:1999) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2002) |
| Dopolnilo A2:2002 k standardu EN 55011:1998
  (CISPR 11:1999/A2:2002) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| CENELEC | EN 55012:2002
  Vozila, plovila in naprave, ki jih poganjajo motorji z notranjim zgorevanjem — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Omejitve in merilne metode za zaščito sprejemnikov, ki niso neposredno vgrajeni v vozila/plovila/naprave ali v sosednja vozila/plovila/naprave
  (CISPR 12:2001)
  Opomba 8 | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.2.2005) |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 55012:2002
  (CISPR 12:2001/A1:2005) | Opomba 3 | 1.3.2008 |
| CENELEC | EN 55013:2001
  Zvokovni in radiodifuzijski sprejemniki — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Omejitve in merilne metode
  (CISPR 13:2001 (Spremenjen)) | EN 55013:1990
  - A12:1994
  - A13:1996
  - A14:1999
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.9.2004) |
| Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 55013:2001
  (CISPR 13:2001/A1:2003) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.2006) |
| Dopolnilo A2:2006 k standardu EN 55013:2001
  (CISPR 13:2001/A2:2006) | Opomba 3 | 1.3.2009 |
| CENELEC | EN 55014-1:2000
  Elektromagnetna združljivost — Zahteve za (električne) gospodinjske aparate, električna ročna orodja in podobne aparate — 1. del: Oddajanje
  (CISPR 14-1:2000) | EN 55014-1:1993
  - A1:1997
  - A2:1999
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2003) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55014-1:2000
  (CISPR 14-1:2000/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2004) |
| Dopolnilo A2:2002 k standardu EN 55014-1:2000
  (CISPR 14-1:2000/A2:2002) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| CENELEC | EN 55014-2:1997
  Elektromagnetna združljivost — Zahteve za (električne) gospodinjske aparate, električna ročna orodja in podobne aparate — 2. del: Odpornost proti motnjam — Standard za proizvod
  (CISPR 14-2:1997) | EN 55104:1995
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55014-2:1997
  (CISPR 14-2:1997/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2004) |
| CENELEC | EN 55015:2000
  Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti na radijske motnje električne razsvetljave in podobne opreme
  (CISPR 15:2000) | EN 55015:1996
  - A1:1997
  - A2:1999
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2003) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55015:2000
  (CISPR 15:2000/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2004) |
| Dopolnilo A2:2002 k standardu EN 55015:2000
  (CISPR 15:2000/A2:2002) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| CENELEC | EN 55020:1994
  Elektromagnetna odpornost radijskih sprejemnikov in pripadajoče opreme | EN 55020:1988
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) |
| Dopolnilo A11:1996 k standardu EN 55020:1994 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.1999) |
| Dopolnilo A13:1999 k standardu EN 55020:1994 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2001) |
| Dopolnilo A14:1999 k standardu EN 55020:1994 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2001) |
| Dopolnilo A12:1999 k standardu EN 55020:1994 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2002) |
| CENELEC | EN 55020:2002
  Zvokovni in radiodifuzijski sprejemniki s pripadajočo opremo — Karakteristike odpornosti proti motnjam — Mejne vrednosti in metode merjenja
  (CISPR 20:2002) | EN 55020:1994 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.12.2006 |
| Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 55020:2002
  (CISPR 20:2002/A1:2002) | Opomba 3 | 1.12.2006 |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 55020:2002
  (CISPR 20:2002/A2:2004) | Opomba 3 | 1.2.2008 |
| CENELEC | EN 55022:1994
  Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti na radijske motnje opreme za informacijsko tehnologijo
  (CISPR 22:1993) | EN 55022:1987
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) |
| Dopolnilo A1:1995 k standardu EN 55022:1994
  (CISPR 22:1993/A1:1995) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) |
| Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 55022:1994
  (CISPR 22:1993/A2:1996 (Spremenjen)) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.1998) |
| Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 55022:1998
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | Opomba 3 | 1.8.2007 |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55022:1998
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | Opomba 3 | 1.8.2007 |
| CENELEC | EN 55022:1998
  Oprema za informacijsko tehnologijo — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 22:1997 (Spremenjen)) | EN 55022:1994 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.8.2007 |
| Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 55022:1998
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | Opomba 3 | 1.10.2009 |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55022:1998
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | Opomba 3 | 1.10.2009 |
| CENELEC | EN 55022:2006
  Oprema za informacijsko tehnologijo — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 22:2005 (Spremenjen)) | EN 55022:1998 z dopolnili | 1.10.2009 |
| CENELEC | EN 55024:1998
  Oprema za informacijsko tehnologijo — Karakteristike odpornosti proti motnjam — Mejne vrednosti in merilne metode
  (CISPR 24:1997 (Spremenjen)) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2001) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55024:1998
  (CISPR 24:1997/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2004) |
| Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55024:1998
  (CISPR 24:1997/A2:2002) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2005) |
| CENELEC | EN 55103-1:1996
  Elektromagnetna združljivost — Standard za proizvod za aparate za regulacijo osvetlitve avdio, video, avdiovizualnih in zabaviščnih naprav za profesionalno uporabo — 1. del: Oddajanje | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.9.1999) |
| CENELEC | EN 55103-2:1996
  Elektromagnetna združljivost — Standard za proizvod za aparate za regulacijo osvetlitve avdio, video, avdiovizualnih in zabaviščnih naprav za profesionalno uporabo — 2. del: Odpornost proti motnjam | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.9.1999) |
| CENELEC | EN 60034-1:1998
  Rotacijski električni stroji — 1. del: Naznačene vrednosti in lastnosti
  (IEC 60034-1:1996 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A11:2002 k standardu EN 60034-1:1998 | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2005) |
| CENELEC | EN 60204-31:1998
  Varnost strojev — Električna oprema strojev — 31. del: Posebne zahteve za šivalne stroje, enote in sisteme
  (IEC 60204-31:1996 (Spremenjen)) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.2002) |
| CENELEC | EN 60439-1:1999
  Sklopi nizkonapetostnih stikalnih naprav — 1. del: Tipsko preskušeni in delno tipsko preskušeni sklopi
  (IEC 60439-1:1999) | EN 60439-1:1994
  - A11:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2002) |
| CENELEC | EN 60669-2-1:2000
  Stikala za gospodinjstvo in podobne trajne električne inštalacije — 2-1. del: Posebne zahteve — Elektronska stikala
  (IEC 60669-2-1:1996 (Spremenjen)
  - A1:1997 (Spremenjen)) | EN 60669-2-1:1996
  - A11:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 60669-2-1:2000
  (IEC 60669-2-1:1996/A2:1999 (Spremenjen)) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| CENELEC | EN 60669-2-1:2004
  Stikala za gospodinjstva in podobne nepremične električne inštalacije — 2-1. del: Posebne zahteve — Elektronska stikala
  (IEC 60669-2-1:2002 (Spremenjen)) | EN 60669-2-1:2000 z dopolnilom
  Opomba 2.1 | 1.7.2009 |
| CENELEC | EN 60669-2-2:1997
  Stikala za gospodinjstvo in podobne trajne električne inštalacije — 2. del: Posebne zahteve — 2. oddelek: Elektromagnetna daljinsko krmiljena stikala (RCS)
  (IEC 60669-2-2:1996) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.1999) |
| CENELEC | EN 60669-2-3:1997
  Stikala za gospodinjstvo in podobne trajne električne inštalacije — 2-3. del: Posebne zahteve — Časovno zakasnilna stikala (TDS)
  (IEC 60669-2-3:1997) | EN 60669-2-3:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.1999) |
| CENELEC | EN 60730-1:1995
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 1. del: Splošne zahteve
  (IEC 60730-1:1993 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A11:1996 k standardu EN 60730-1:1995 | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.1998) |
| Dopolnilo A17:2000 k standardu EN 60730-1:1995 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2002) |
| CENELEC | EN 60730-1:2000
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 1. del: Splošne zahteve
  (IEC 60730-1:1999 (Spremenjen))
  Opomba 7 | EN 60730-1:1995 z dopolnili | — |
| Dopolnilo A1:2004 k standardu EN 60730-1:2000
  (IEC 60730-1:1999/A1:2003 (Spremenjen)) | Opomba 3 | |
| CENELEC | EN 60730-2-5:1995
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za avtomatske električne krmilne sisteme (regulatorje) gorilnikov
  (IEC 60730-2-5:1993 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (15.12.2000) |
| CENELEC | EN 60730-2-5:2002
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-5. del: Posebne zahteve za avtomatske električne krmilne sisteme (regulatorje) gorilnikov
  (IEC 60730-2-5:2000 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A1:2004 k standardu EN 60730-2-5:2002
  (IEC 60730-2-5:2000/A1:2004 (Spremenjen)) | EN 60730-2-5:1995
  Opomba 2.1 | 1.12.2008 |
| Dopolnilo A11:2005 k standardu EN 60730-2-5:2002 | Opomba 3 | 1.12.2008 |
| CENELEC | EN 60730-2-6:1995
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za avtomatične električne regulatorje z zaznavanjem tlaka, vključno z mehanskimi lastnostmi
  (IEC 60730-2-6:1991 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-6:1995
  (IEC 60730-2-6:1991/A1:1994 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (15.12.2003) |
| CENELEC | EN 60730-2-7:1991
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za časovnike (časovne releje) in časovna stikala
  (IEC 60730-2-7:1990 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-7:1991
  (IEC 60730-2-7:1990/A1:1994 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| CENELEC | EN 60730-2-8:1995
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za električne vodne ventile, vključno z mehanskimi lastnostmi
  (IEC 60730-2-8:1992 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-8:1995
  (IEC 60730-2-8:1992/A1:1994 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 60730-2-8:1995
  (IEC 60730-2-8:1992/A2:1997) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| CENELEC | EN 60730-2-8:2002
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-8. del: Posebne zahteve za električne vodne ventile, vključno z mehanskimi lastnostmi
  (IEC 60730-2-8:2000 (Spremenjen)) | EN 60730-2-8:1995 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.12.2008 |
| Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 60730-2-8:2002
  (IEC 60730-2-8:2000/A1:2002 (Spremenjen)) | Opomba 3 | 1.12.2008 |
| CENELEC | EN 60730-2-9:1995
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za temperaturne regulatorje
  (IEC 60730-2-9:1992 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 60730-2-9:1995
  (IEC 60730-2-9:1992/A1:1994 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 60730-2-9:1995
  (IEC 60730-2-9:1992/A2:1994 (Spremenjen)) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| CENELEC | EN 60730-2-9:2002
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-9. del: Posebne zahteve za temperaturne regulatorje
  (IEC 60730-2-9:2000 (Spremenjen)) | EN 60730-2-9:1995 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.12.2008 |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 60730-2-9:2002
  (IEC 60730-2-9:2000/A2:2004 (Spremenjen)) | Opomba 3 | 1.12.2007 |
| Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 60730-2-9:2002
  (IEC 60730-2-9:2000/A1:2002 (Spremenjen)) | Opomba 3 | 1.12.2008 |
| CENELEC | EN 60730-2-11:1993
  Avtomatske električne krmilne naprave za gospodinjstvau in podobno uporabo — 2-11. del: Posebne zahteve za regulatorje energije
  (IEC 60730-2-11:1993) | — | — |
| Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-11:1993
  (IEC 60730-2-11:1993/A1:1994 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2000) |
| Dopolnilo A11:2005 k standardu EN 60730-2-11:1993 | Opomba 3 | 1.3.2009 |
| CENELEC | EN 60730-2-13:1998
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-13. del: Posebne zahteve za zaznavala (senzorje) vlage
  (IEC 60730-2-13:1995 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.8.2001) |
| Dopolnilo A11:2005 k standardu EN 60730-2-13:1998 | Opomba 3 | 1.2.2009 |
| CENELEC | EN 60730-2-14:1997
  Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-14. del: Posebne zahteve za električna prožila (aktuatorje)
  (IEC 60730-2-14:1995 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.2004) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 60730-2-14:1997
  (IEC 60730-2-14:1995/A1:2001) | Opomba 3 | 1.7.2008 |
| CENELEC | EN 60730-2-18:1999
  Avtomatske električne krmilne naprave za gospodinjstva in podobno uporabo — 2-18. del: Posebne zahteve za avtomatske električne krmilne naprave,občutljive na pretok vode in zraka, vključno z mehanskimi zahtevami
  (IEC 60730-2-18:1997 (Spremenjen)) | EN 60730-1:1995 z dopolnili
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.2002) |
| CENELEC | EN 60870-2-1:1996
  Oprema in sistemi daljinskega vodenja — 2. del: Obratovalni pogoji — 1. oddelek: Napajanje in elektromagnetna združljivost
  (IEC 60870-2-1:1995) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.9.1996) |
| CENELEC | EN 60945:2002
  Pomorska navigacijska in radiokomunikacijska oprema in sistemi — Splošne zahteve — Preskusne metode in zahtevani rezultati preskušanj
  (IEC 60945:2002) | EN 60945:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| CENELEC | EN 60947-1:1999
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 1. del: Splošna pravila
  (IEC 60947-1:1999 (Spremenjen))
  Opomba 6 | EN 60947-1:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.11.2001) |
| Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 60947-1:1999
  (IEC 60947-1:1999/A2:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2004) |
| CENELEC | EN 60947-1:2004
  Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave — 1. del: Splošna pravila
  (IEC 60947-1:2004)
  Opomba 6 | EN 60947-1:1999 z dopolnilom
  Opomba 2.1 | 1.4.2007 |
| CENELEC | EN 60947-2:2003
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 2. del: Odklopniki
  (IEC 60947-2:2003) | EN 60947-2:1996
  - A1:1997
  - A2:2001
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.6.2006) |
| CENELEC | EN 60947-3:1999
  Nizkonapetostne stikalne (in krmilne) naprave — 3. del: Stikala, ločilniki, ločilna stikala in stikalni aparati z varovalkami
  (IEC 60947-3:1999) | EN 60947-3:1992
  - A1:1995
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2002) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 60947-3:1999
  (IEC 60947-3:1999/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2004) |
| CENELEC | EN 60947-4-1:2001
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 4-1. del: Kontaktorji in motorski zaganjalniki — Elektromehanski kontaktorji in motorski zaganjalniki
  (IEC 60947-4-1:2000) | — | — |
| Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60947-4-1:2001
  (IEC 60947-4-1:2000/A1:2002) | EN 60947-4-1 z dopolnili
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2005) |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 60947-4-1:2001
  (IEC 60947-4-1:2000/A2:2005) | Opomba 3 | 1.7.2008 |
| CENELEC | EN 60947-4-2:2000
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 4-2. del: Kontaktorji in motorski zaganjalniki — Polprevodniški krmilniki in zaganjalniki na izmenični tok
  (IEC 60947-4-2:1999) | EN 60947-4-2:1996
  - A2:1998
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2002) |
| Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60947-4-2:2000
  (IEC 60947-4-2:1999/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2005) |
| CENELEC | EN 60947-4-3:2000
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 4-3. del: Kontaktorji in motorski zaganjalniki, polprevodniški krmilniki in kontaktorji za izmenični tok za nemotorske obremenitve
  (IEC 60947-4-3:1999) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2002) |
| CENELEC | EN 60947-5-1:1997
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-1. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Elektromehanske krmilne naprave
  (IEC 60947-5-1:1997) | — | — |
| Dopolnilo A12:1999 k standardu EN 60947-5-1:1997 | EN 60947-5-1:1991
  +A12:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2002) |
| CENELEC | EN 60947-5-1:2004
  Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave — 5-1. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Elektromehanske krmilne naprave
  (IEC 60947-5-1:2003) | EN 60947-5-1:1997 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.5.2007 |
| CENELEC | EN 60947-5-2:1998
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-2. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Bližinska stikala
  (IEC 60947-5-2:1997 (Spremenjen)) | EN 60947-5-2:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.2001) |
| Dopolnilo A2:2004 k standardu EN 60947-5-2:1998
  (IEC 60947-5-2:1997/A2:2003) | Opomba 3 | 1.2.2007 |
| CENELEC | EN 60947-5-3:1999
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-3. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Zahteve za bližinske naprave z določenim ponašanjem ob okvarnih razmerah (PDF)
  (IEC 60947-5-3:1999) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2002) |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 60947-5-3:1999
  (IEC 60947-5-3:1999/A1:2005) | Opomba 3 | 1.3.2008 |
| CENELEC | EN 60947-5-6:2000
  Nizkonapetostne stikalne (in krmilne) naprave — 5-6. del: Naprave krmilnih tokokrogov in stikalni elementi bližinskih zaznaval — Enosmerni vmesnik za bližinska zaznavala in stikalne ojačevalnike (NAMUR)
  (IEC 60947-5-6:1999) | EN 50227:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2003) |
| CENELEC | EN 60947-5-7:2003
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-7. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Zahteve za bližinske naprave z analognim izhodom
  (IEC 60947-5-7:2003) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.9.2006 |
| CENELEC | EN 60947-6-1:1991
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 6-1. del: Večfunkcijska oprema — Oprema za samodejno predajanje stikanja
  (IEC 60947-6-1:1989) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.10.1997) |
| Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 60947-6-1:1991
  (IEC 60947-6-1:1989/A2:1997) | EN 60947-6-1:1991/A11:1997
  Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.1998) |
| CENELEC | EN 60947-6-1:2005
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 6-1. del: Vecfunkcijska oprema — Oprema za samodejno predajanje stikanja
  (IEC 60947-6-1:2005) | EN 60947-6-1:1991 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.10.2008 |
| CENELEC | EN 60947-6-2:2003
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 6-2. del: Večfunkcijska oprema — Krmilne in zaščitne stikalne naprave (ali oprema) (CPS)
  (IEC 60947-6-2:2002) | EN 60947-6-2:1993
  - A1:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.9.2005) |
| CENELEC | EN 60947-8:2003
  Nizkonapetostne stikalne naprave — 8. del: Krmilne enote za vgrajeno toplotno zaščito (PTC) rotacijskih električnih strojev
  (IEC 60947-8:2003) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.7.2006 |
| CENELEC | EN 60974-10:2003
  Naprave za obločno varjenje — 10. del: Zahteve elektromagnetne združljivosti (EMC)
  (IEC 60974-10:2002 (Spremenjen)) | EN 50199:1995
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 61000-3-2:2000
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-2. del: Omejitve — Omejitve za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)
  (IEC 61000-3-2:2000 (Spremenjen)) | EN 61000-3-2:1995
  - A1:1998
  - A2:1998
  - A14:2000
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2004) |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 61000-3-2:2000
  (IEC 61000-3-2:2000/A1:2001
  - IEC 61000-3-2:2000/A2:2004) | Opomba 3 | 1.1.2008 |
| CENELEC | EN 61000-3-3:1995
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-3. del: Omejitve — Omejitve napetostnih sprememb, napettostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih za opremo z naznačenim tokom <=16 A na fazo, ki niso predmet pogojevane priključitve
  (IEC 61000-3-3:1994) | EN 60555-3:1987
  - A1:1991
  Opomba 2.2 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 61000-3-3:1995
  (IEC 61000-3-3:1994/A1:2001) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2004) |
| Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 61000-3-3:1995
  (IEC 61000-3-3:1994/A2:2005) | Opomba 3 | 1.9.2008 |
| CENELEC | EN 61000-3-11:2000
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-11. del: Omejitve — Omejitve napetostnih sprememb, napetostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih — Oprema z naznačenim tokom <= 75 A in pogojevano priključitvijo
  (IEC 61000-3-11:2000) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.11.2003) |
| CENELEC | EN 61000-3-12:2005
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-12. del: Mejne vrednosti — Mejne vrednosti harmonskih tokov, ki jih povzroča oprema, priključena na javne nizkonapetostne sisteme z vhodnim tokom do 16 A in <= 75 A po fazi
  (IEC 61000-3-12:2004) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.2.2008 |
| CENELEC | EN 61000-6-1:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-1. del: Osnovni standardi — Odpornost proti motnjam v stanovanjskih, poslovnih in lahkoindustrijskih okoljih
  (IEC 61000-6-1:1997 (Spremenjen)) | EN 50082-1:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-2. del: Osnovni standardi — Imunost v industrijskih okoljih
  (IEC 61000-6-2:1999 (Spremenjen)) | EN 61000-6-2:1999
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2005
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-2. del: Generični standard — Odpornost v industrijskih okoljih
  (IEC 61000-6-2:2005) | EN 61000-6-2:2001
  Opomba 2.1 | 1.6.2008 |
| CENELEC | EN 61000-6-3:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-3. del: Splošni standardi — Standard oddajanja motenj v stanovanjskem, komercialnem in lahkoindustrijskem okolju
  (CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Spremenjen)) | EN 50081-1:1992
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) |
| Dopolnilo A11:2004 k standardu EN 61000-6-3:2001 | Opomba 3 | 1.7.2007 |
| CENELEC | EN 61000-6-4:2001
  Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-4. del: Osnovni standardi — Standard za oddajanje v industrijskem okolju
  (IEC 61000-6-4:1997 (Spremenjen)) | EN 50081-2:1993
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2004) |
| CENELEC | EN 61008-1:1994
  Električni pribor — Odklopniki na preostali (diferenčni) tok brez vgrajene nadtokovne zaščite za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo (RCCB) — 1. del: Splošna pravila
  (IEC 61008-1:1990 (Spremenjen)
  - A1:1992 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A2:1995 k standardu EN 61008-1:1994
  (IEC 61008-1:1990/A2:1995) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2000) |
| Dopolnilo A14:1998 k standardu EN 61008-1:1994 | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| CENELEC | EN 61008-1:2004
  Odklopniki na preostali (residualni) tok brez vgrajene nadtokovne zaščite za gospodinjsko in podobno rabo (RCCB's) — 1. del: Splošna pravila
  (IEC 61008-1:1996 (Spremenjen)
  - A1:2002 (Spremenjen)) | EN 61008-1:1994 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.4.2009 |
| CENELEC | EN 61009-1:1994
  Električni pribor — Odklopniki na preostali (diferenčni) tok z vgrajeno nadtokovno zaščito za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo (RCBO) — 1. del: Splošna pravila
  (IEC 61009-1:1991 (Spremenjen)) | — | — |
| Dopolnilo A1:1995 k standardu EN 61009-1:1994
  (IEC 61009-1:1991/A1:1995) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2000) |
| Dopolnilo A14:1998 k standardu EN 61009-1:1994 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2001) |
| CENELEC | EN 61009-1:2004
  Odklopniki na preostali (residualni) tok z vgrajeno nadtokovno zaščito za gospodinjsko in podobno rabo (RCBO's) — 1. del: Splošna pravila
  (IEC 61009-1:1996 (Spremenjen)
  - A1:2002 (Spremenjen)) | EN 61009-1:1994 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.4.2009 |
| CENELEC | EN 61037:1992
  Merjenje električne energije — Krmiljenje tarif in bremen — Posebne zahteve za elektronske zvočno frekvenčne omrežne sprejemnike
  (IEC 61037:1990 (Spremenjen)) | NE OBSTAJA | — |
| Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 61037:1992
  (IEC 61037:1990/A1:1996) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.1996) |
| Dopolnilo A2:1998 k standardu EN 61037:1992
  (IEC 61037:1990/A2:1998) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2001) |
| CENELEC | EN 61038:1992
  Merjenje električne energije — Krmiljenje tarif in bremen — Posebne zahteve za časovna stikala
  (IEC 61038:1990 (Spremenjen)) | NE OBSTAJA | — |
| Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 61038:1992
  (IEC 61038:1990/A1:1996) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.1996) |
| Dopolnilo A2:1998 k standardu EN 61038:1992
  (IEC 61038:1990/A2:1998) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2001) |
| CENELEC | EN 61131-2:2003
  Programirljivi krmilniki — 2. del: Zahteve za opremo in preskuse
  (IEC 61131-2:2003) | EN 61131-2:1994
  - A11:1996
  - A12:2000
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2006) |
| CENELEC | EN 61204-3:2000
  Nizkonapetostni napajalniki, enosmerni izhod — 3. del: Elektromagnetna združljivost (EMC)
  (IEC 61204-3:2000) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.11.2003) |
| CENELEC | EN 61326:1997
  Električna oprema za meritve, kontrolo in laboratorijsko uporabo — Zahteve za EMC
  (IEC 61326:1997) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2001) |
| Dopolnilo A1:1998 k standardu EN 61326:1997
  (IEC 61326:1997/A1:1998) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2001) |
| Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 61326:1997
  (IEC 61326:1997/A2:2000) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.2004) |
| Dopolnilo A3:2003 k standardu EN 61326:1997
  (IEC 61326:2002 (Annexes E & F only) | Opomba 3 | 1.10.2006 |
| CENELEC | EN 61543:1995
  Zaščitne naprave na diferenčni tok (RCD) za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — Elektromagnetna združljivost
  (IEC 61543:1995) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (4.7.1998) |
| Dopolnilo A11:2003 k standardu EN 61543:1995 | Opomba 3 | 1.3.2007 |
| Dopolnilo A12:2005 k standardu EN 61543:1995 | Opomba 3 | 1.3.2008 |
| Dopolnilo A2:2006 k standardu EN 61543:1995
  (IEC 61543:1995/A2:2005) | Opomba 3 | 1.12.2008 |
| CENELEC | EN 61547:1995
  Oprema za splošno razsvetljavo — Zahteve glede elektromagnetne odpornosti (imunosti)
  (IEC 61547:1995) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.1996) |
| Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 61547:1995
  (IEC 61547:1995/A1:2000) | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.11.2003) |
| CENELEC | EN 61800-3:1996
  Elektroenergetski pogonski sistemi z nastavljivo hitrostjo — 3. del: Standard za proizvod za EMC vključno s posebnimi preskusnimi metodami
  (IEC 61800-3:1996) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.4.1997) |
| Dopolnilo A11:2000 k standardu EN 61800-3:1996 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2002) |
| CENELEC | EN 61800-3:2004
  Električni pogonski sistemi z nastavljivo hitrostjo — 3. del: Zahteve za elektromagnetno združljivost in posebne preskusne metode
  (IEC 61800-3:2004) | EN 61800-3:1996 z dopolnilom
  Opomba 2.1 | 1.10.2007 |
| CENELEC | EN 61812-1:1996
  Določeni časovni releji za industrijsko uporabo — 1. del: Zahteve in preskusi
  (IEC 61812-1:1996) | — | — |
| Dopolnilo A11:1999 k standardu EN 61812-1:1996 | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.1.2002) |
| CENELEC | EN 62020:1998
  Elektricni pribor — Monitorji preostalega (diferencnega) toka za gospodinjsko in podobno uporabo
  (IEC 62020:1998) | — | — |
| Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 62020:1998
  (IEC 62020:1998/A1:2003 (Spremenjen)) | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | 1.3.2008 |
| CENELEC | EN 62040-2:2006
  Neprekinitveni napajalni sistemi (UPS) — 2. del: Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC)
  (IEC 62040-2:2005) | EN 50091-2:1995
  Opomba 2.1 | 1.10.2008 |
| CENELEC | EN 62052-11:2003
  Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Splošne zahteve, preskusi in preskuševalni pogoji — 11. del: Merilna oprema
  (IEC 62052-11:2003)
  Opomba 9 | Ustrezni splošni standard
  Opomba 2.3 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 62052-21:2004
  Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Splošne zahteve, preskusi in pogoji preskušanja — 21. del: Oprema za krmiljenje tarif in bremen
  (IEC 62052-21:2004)
  Opomba 11 | EN 61037:1992 z dopolnili
  - EN 61038:1992 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.7.2007 |
| CENELEC | EN 62053-11:2003
  Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 11. del: Elektromehanski števci delovne energije (razredi 0,5, 1 in 2)
  (IEC 62053-11:2003) | EN 60521:1995
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 62053-21:2003
  Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 21. del: Statični števci delovne energije (razreda 1 in 2)
  (IEC 62053-21:2003) | EN 61036:1996
  - A1:2000
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 62053-22:2003
  Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 22. del: Statični števci delovne energije (razreda 0,2 in 0,5 S)
  (IEC 62053-22:2003) | EN 60687:1992
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 62053-23:2003
  Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 23. del: Statični števci jalove energije (razreda 2 in 3)
  (IEC 62053-23:2003) | EN 61268:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.3.2006) |
| CENELEC | EN 62054-11:2004
  Merjenje električne energije (izmenični tok) — Krmiljenje tarif in bremen — 11. del: Posebne zahteve za elektronske tonsko frekvenčne omrežne sprejemnike
  (IEC 62054-11:2004) | EN 61037:1992 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.7.2007 |
| CENELEC | EN 62054-21:2004
  Merjenje električne energije (izmenični tok) — Krmiljenje tarif in bremen — 21. del: Posebne zahteve za časovna stikala
  (IEC 62054-21:2004) | EN 61038:1992 z dopolnili
  Opomba 2.1 | 1.7.2007 |
| ETSI | EN 300 386 V1.2.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijska omrežja — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC) | EN 300 386-2 V1.1.3 | 31.8.2007 |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.1
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC) | EN 300 386-2 V.1.1.3 | 31.8.2007 |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.2
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC) | EN 300 386-2 V.1.1.3 | 31.8.2007 |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.3
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC) | EN 300 386-2 V1.1.3 | 31.8.2007 |
| ETSI | EN 300 386-2 V1.1.3
  Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC) — 2. del: Standard za družino izdelkov | | |
| CEN | EN 617:2001
  Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne in zahteve EMC za naprave za skladiščenje sipkega materiala v silosih, bunkerjih, zalogovnikih in lijakih | — | |
| CEN | EN 618:2002
  Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost naprav, sistemov in opreme za kontinuirni transport sipkih materialov na pomičnih ogrodjih (razen naprav na nepomičnih ogrodjih) | — | |
| CEN | EN 619:2002
  Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost naprav, sistemov in opreme za kontinuirni transport kosovnih tovorov | — | |
| CEN | EN 620:2002
  Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost naprav, sistemov in opreme za kontinuirni transport sipkih materialov na nepomičnih ogrodjih | — | |
| CEN | EN 12015:1998
  Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Emisija | — | |
| CEN | EN 12015:2004
  Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Emisija | EN 12015:1998 | 30.6.2006 |
| CEN | EN 12016:1998
  Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Odpornost proti motnjam | — | |
| CEN | EN 12016:2004
  Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Odpornost proti motnjam | EN 12016:1998 | 30.6.2006 |
| CEN | EN 12895:2000
  Vozila za talni transport — Elektromagnetna združljivost | — | |
| CEN | EN 13241-1:2003
  Vrata v industrijske in javne prostore ter garažna vrata — Standard za proizvod — 1. del: Proizvodi brez določenih lastnosti požarne odpornosti in dimotesnosti | — | |
| CEN | EN 13309:2000
  Gradbeni stroji — Elektromagnetna združljivost strojev z notranjim električnim napajanjem | — | |
| CEN | EN 14010:2003
  Varnost strojev — Oprema za elektromotorno parkiranje motornih vozil — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost pri načrtovanju, proizvodnji, namestitvi/montaži in predajanju v pogon | — | |
| CEN | EN ISO 14982:1998
  Kmetijski in gozdarski stroji — Elektromagnetna združljivost — Metode preskušanja in merila sprejemljivosti (ISO 14982:1998) | — | |

Evropska organizacija za standardizacijo (1)

Referenčna oznaka in naslov standarda

(Referenčni dokument)

Oznaka nadomeščenega standarda

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomeščenega standarda

Opomba 1

CENELEC

EN 50065-1:2001

Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz —1. del: Splošne zahteve, frekvenčni pasovi in elektromagnetne motnje

EN 50065-1:1991

- A1:1992

- A2:1995

- A3:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.4.2003)

CENELEC

EN 50065-2-1:2003

Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz — 2-1. del: Zahteve za odpornost omrežne komunikacijske opreme in sistemov, ki obratujejo v frekvenčnem območju od 95 kHz do 148,5 kHz in so namenjeni za uporabo v stanovanjskih, komercialnih in lahkoindustrijskih okoljih

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2004)

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50065-2-1:2003

Opomba 3

1.7.2008

CENELEC

EN 50065-2-2:2003

Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz —2-2. del: Zahteve za odpornost omrežne komunikacijske opreme in sistemov, ki obratujejo v frekvenčnem območju od 95 kHz do 148,5 kHz in so namenjeni za uporabo v industrijskih okoljih

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2004)

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50065-2-2:2003

Opomba 3

1.7.2008

CENELEC

EN 50065-2-3:2003

Signalizacija po nizkonapetostnih električnih napeljavah v frekvenčnem območju od 3 kHz do 148,5 kHz —2-3. del: Zahteve za odpornost omrežne komunikacijske opreme in sistemov, ki obratujejo v frekvenčnem območju od 3 kHz do 95 kHz in so namenjeni za uporabo pri dobaviteljih električne energije in distributerjih

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2004)

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50065-2-3:2003

Opomba 3

1.7.2008

CENELEC

EN 50083-2:2001

Kabelski razdelilni sistemi za televizijske, zvokovne in interaktivne signale — 2. del: Elelktromagnetna združljivost opreme

EN 50083-2:1995

- A1:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 50083-2:2001

Opomba 3

1.4.2008

CENELEC

EN 50090-2-2:1996

Stanovanjski in stavbni elektronski sistemi (HBES) — 2-2. del: Sistemski pregled —Splošne tehnične zahteve

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.1999)

CENELEC

EN 50091-2:1995

Neprekinitveni napajalni sistemi (UPS) — 2. del: Zahteve za EMC

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.3.1999)

CENELEC

EN 50130-4:1995

Alarmni sistemi — 4. del: Elektromagnetna združljivost — Standard za družino proizvodov — Zahteve za odpornost sestavnih delov požarnih, vlomnih in javnih alarmnih sistemov

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

Dopolnilo A1:1998 k standardu EN 50130-4:1995

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 50130-4:1995

Opomba 3

1.9.2007

CENELEC

EN 50148:1995

Elektronski taksimetri

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(15.12.1995)

CENELEC

EN 50240:2004

Elektromagnetna združljivost (EMC) — Produktni standard za opremo za uporovno varjenje

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.4.2007

CENELEC

EN 50263:1999

Elektromagnetna združljivost (EMC) —Standard za proizvod za merilne releje in zaščitno opremo

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2002)

CENELEC

EN 50270:1999

Elektromagnetna združljivost — Električne naprave za odkrivanje in merjenje vnetljivih plinov, strupenih plinov ali kisika

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2001)

CENELEC

EN 50293:2000

Elektromagnetna združljivost — Cestnoprometni signalni sistemi — Standard za proizvod

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.4.2003)

CENELEC

EN 50295:1999

Nizkonapetostne stikalne naprave — Krmilniki in sistemi vmesnikov naprav — Vmesnik zaznavala prožila (aktuatorja)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.1999)

CENELEC

EN 50370-1:2005

Elektromagnetna združljivost (EMC) — Družina standardov za obdelovalne stroje — 1. del: Oddajanje

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.2.2008

CENELEC

EN 50370-2:2003

Elektromagnetna združljivost (EMC) — Skupinski standard za obdelovalne stroje — 2. del: Odpornost

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.11.2005)

CENELEC

EN 50412-2-1:2005

Komunikacijske naprave in sistemi elektroenergetskih vodov za nizkonapetostne inštalacije v frekvenčnem območju 1,6 MHz do 30 MHz — 2-1. del: Stanovanja, poslovni prostori in industrijska okolja — Zahteve za odpornost

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.4.2008

CENELEC

EN 50428:2005

Stikala za gospodinjstva in podobne nepremične električne inštalacije –Spremljevalni standard — Stikala in podoben pribor za uporabo v stanovanjskih in stavbnih elektronskih sistemih (HBES)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.1.2008

CENELEC

EN 55011:1998

Industrijska, znanstvena in medicinska (ISM) radiofrekvenčna oprema — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 11:1997 (Spremenjen))

EN 55011:1991

- A1:1997

- A2:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

Dopolnilo A1:1999 k standardu EN 55011:1998

(CISPR 11:1997/A1:1999)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2002)

Dopolnilo A2:2002 k standardu EN 55011:1998

(CISPR 11:1999/A2:2002)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

CENELEC

EN 55012:2002

Vozila, plovila in naprave, ki jih poganjajo motorji z notranjim zgorevanjem — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Omejitve in merilne metode za zaščito sprejemnikov, ki niso neposredno vgrajeni v vozila/plovila/naprave ali v sosednja vozila/plovila/naprave

(CISPR 12:2001)

Opomba 8

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.2.2005)

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 55012:2002

(CISPR 12:2001/A1:2005)

Opomba 3

1.3.2008

CENELEC

EN 55013:2001

Zvokovni in radiodifuzijski sprejemniki — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Omejitve in merilne metode

(CISPR 13:2001 (Spremenjen))

EN 55013:1990

- A12:1994

- A13:1996

- A14:1999

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.9.2004)

Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 55013:2001

(CISPR 13:2001/A1:2003)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.4.2006)

Dopolnilo A2:2006 k standardu EN 55013:2001

(CISPR 13:2001/A2:2006)

Opomba 3

1.3.2009

CENELEC

EN 55014-1:2000

Elektromagnetna združljivost — Zahteve za (električne) gospodinjske aparate, električna ročna orodja in podobne aparate — 1. del: Oddajanje

(CISPR 14-1:2000)

EN 55014-1:1993

- A1:1997

- A2:1999

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2003)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55014-1:2000

(CISPR 14-1:2000/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2004)

Dopolnilo A2:2002 k standardu EN 55014-1:2000

(CISPR 14-1:2000/A2:2002)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

CENELEC

EN 55014-2:1997

Elektromagnetna združljivost — Zahteve za (električne) gospodinjske aparate, električna ročna orodja in podobne aparate — 2. del: Odpornost proti motnjam — Standard za proizvod

(CISPR 14-2:1997)

EN 55104:1995

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55014-2:1997

(CISPR 14-2:1997/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2004)

CENELEC

EN 55015:2000

Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti na radijske motnje električne razsvetljave in podobne opreme

(CISPR 15:2000)

EN 55015:1996

- A1:1997

- A2:1999

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2003)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55015:2000

(CISPR 15:2000/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2004)

Dopolnilo A2:2002 k standardu EN 55015:2000

(CISPR 15:2000/A2:2002)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

CENELEC

EN 55020:1994

Elektromagnetna odpornost radijskih sprejemnikov in pripadajoče opreme

EN 55020:1988

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

Dopolnilo A11:1996 k standardu EN 55020:1994

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.6.1999)

Dopolnilo A13:1999 k standardu EN 55020:1994

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2001)

Dopolnilo A14:1999 k standardu EN 55020:1994

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2001)

Dopolnilo A12:1999 k standardu EN 55020:1994

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2002)

CENELEC

EN 55020:2002

Zvokovni in radiodifuzijski sprejemniki s pripadajočo opremo — Karakteristike odpornosti proti motnjam — Mejne vrednosti in metode merjenja

(CISPR 20:2002)

EN 55020:1994 z dopolnili

Opomba 2.1

1.12.2006

Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 55020:2002

(CISPR 20:2002/A1:2002)

Opomba 3

1.12.2006

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 55020:2002

(CISPR 20:2002/A2:2004)

Opomba 3

1.2.2008

CENELEC

EN 55022:1994

Mejne vrednosti in metode merjenja karakteristik občutljivosti na radijske motnje opreme za informacijsko tehnologijo

(CISPR 22:1993)

EN 55022:1987

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

Dopolnilo A1:1995 k standardu EN 55022:1994

(CISPR 22:1993/A1:1995)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 55022:1994

(CISPR 22:1993/A2:1996 (Spremenjen))

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.12.1998)

Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 55022:1998

(CISPR 22:1997/A1:2000)

Opomba 3

1.8.2007

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55022:1998

(CISPR 22:1997/A2:2002)

Opomba 3

1.8.2007

CENELEC

EN 55022:1998

Oprema za informacijsko tehnologijo — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 22:1997 (Spremenjen))

EN 55022:1994 z dopolnili

Opomba 2.1

1.8.2007

Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 55022:1998

(CISPR 22:1997/A1:2000)

Opomba 3

1.10.2009

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55022:1998

(CISPR 22:1997/A2:2002)

Opomba 3

1.10.2009

CENELEC

EN 55022:2006

Oprema za informacijsko tehnologijo — Karakteristike občutljivosti na radijske motnje — Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 22:2005 (Spremenjen))

EN 55022:1998 z dopolnili

1.10.2009

CENELEC

EN 55024:1998

Oprema za informacijsko tehnologijo — Karakteristike odpornosti proti motnjam — Mejne vrednosti in merilne metode

(CISPR 24:1997 (Spremenjen))

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2001)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 55024:1998

(CISPR 24:1997/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2004)

Dopolnilo A2:2003 k standardu EN 55024:1998

(CISPR 24:1997/A2:2002)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2005)

CENELEC

EN 55103-1:1996

Elektromagnetna združljivost — Standard za proizvod za aparate za regulacijo osvetlitve avdio, video, avdiovizualnih in zabaviščnih naprav za profesionalno uporabo — 1. del: Oddajanje

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.9.1999)

CENELEC

EN 55103-2:1996

Elektromagnetna združljivost — Standard za proizvod za aparate za regulacijo osvetlitve avdio, video, avdiovizualnih in zabaviščnih naprav za profesionalno uporabo — 2. del: Odpornost proti motnjam

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.9.1999)

CENELEC

EN 60034-1:1998

Rotacijski električni stroji — 1. del: Naznačene vrednosti in lastnosti

(IEC 60034-1:1996 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A11:2002 k standardu EN 60034-1:1998

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2005)

CENELEC

EN 60204-31:1998

Varnost strojev — Električna oprema strojev — 31. del: Posebne zahteve za šivalne stroje, enote in sisteme

(IEC 60204-31:1996 (Spremenjen))

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.6.2002)

CENELEC

EN 60439-1:1999

Sklopi nizkonapetostnih stikalnih naprav — 1. del: Tipsko preskušeni in delno tipsko preskušeni sklopi

(IEC 60439-1:1999)

EN 60439-1:1994

- A11:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2002)

CENELEC

EN 60669-2-1:2000

Stikala za gospodinjstvo in podobne trajne električne inštalacije — 2-1. del: Posebne zahteve — Elektronska stikala

(IEC 60669-2-1:1996 (Spremenjen)

- A1:1997 (Spremenjen))

EN 60669-2-1:1996

- A11:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 60669-2-1:2000

(IEC 60669-2-1:1996/A2:1999 (Spremenjen))

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

CENELEC

EN 60669-2-1:2004

Stikala za gospodinjstva in podobne nepremične električne inštalacije — 2-1. del: Posebne zahteve — Elektronska stikala

(IEC 60669-2-1:2002 (Spremenjen))

EN 60669-2-1:2000 z dopolnilom

Opomba 2.1

1.7.2009

CENELEC

EN 60669-2-2:1997

Stikala za gospodinjstvo in podobne trajne električne inštalacije — 2. del: Posebne zahteve — 2. oddelek: Elektromagnetna daljinsko krmiljena stikala (RCS)

(IEC 60669-2-2:1996)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.6.1999)

CENELEC

EN 60669-2-3:1997

Stikala za gospodinjstvo in podobne trajne električne inštalacije — 2-3. del: Posebne zahteve — Časovno zakasnilna stikala (TDS)

(IEC 60669-2-3:1997)

EN 60669-2-3:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.6.1999)

CENELEC

EN 60730-1:1995

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 1. del: Splošne zahteve

(IEC 60730-1:1993 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A11:1996 k standardu EN 60730-1:1995

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.1998)

Dopolnilo A17:2000 k standardu EN 60730-1:1995

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2002)

CENELEC

EN 60730-1:2000

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 1. del: Splošne zahteve

(IEC 60730-1:1999 (Spremenjen))

Opomba 7

EN 60730-1:1995 z dopolnili

—

Dopolnilo A1:2004 k standardu EN 60730-1:2000

(IEC 60730-1:1999/A1:2003 (Spremenjen))

Opomba 3

CENELEC

EN 60730-2-5:1995

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za avtomatske električne krmilne sisteme (regulatorje) gorilnikov

(IEC 60730-2-5:1993 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(15.12.2000)

CENELEC

EN 60730-2-5:2002

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-5. del: Posebne zahteve za avtomatske električne krmilne sisteme (regulatorje) gorilnikov

(IEC 60730-2-5:2000 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A1:2004 k standardu EN 60730-2-5:2002

(IEC 60730-2-5:2000/A1:2004 (Spremenjen))

EN 60730-2-5:1995

Opomba 2.1

1.12.2008

Dopolnilo A11:2005 k standardu EN 60730-2-5:2002

Opomba 3

1.12.2008

CENELEC

EN 60730-2-6:1995

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za avtomatične električne regulatorje z zaznavanjem tlaka, vključno z mehanskimi lastnostmi

(IEC 60730-2-6:1991 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-6:1995

(IEC 60730-2-6:1991/A1:1994 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(15.12.2003)

CENELEC

EN 60730-2-7:1991

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za časovnike (časovne releje) in časovna stikala

(IEC 60730-2-7:1990 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-7:1991

(IEC 60730-2-7:1990/A1:1994 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

CENELEC

EN 60730-2-8:1995

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za električne vodne ventile, vključno z mehanskimi lastnostmi

(IEC 60730-2-8:1992 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-8:1995

(IEC 60730-2-8:1992/A1:1994 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 60730-2-8:1995

(IEC 60730-2-8:1992/A2:1997)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

CENELEC

EN 60730-2-8:2002

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-8. del: Posebne zahteve za električne vodne ventile, vključno z mehanskimi lastnostmi

(IEC 60730-2-8:2000 (Spremenjen))

EN 60730-2-8:1995 z dopolnili

Opomba 2.1

1.12.2008

Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 60730-2-8:2002

(IEC 60730-2-8:2000/A1:2002 (Spremenjen))

Opomba 3

1.12.2008

CENELEC

EN 60730-2-9:1995

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2. del: Posebne zahteve za temperaturne regulatorje

(IEC 60730-2-9:1992 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 60730-2-9:1995

(IEC 60730-2-9:1992/A1:1994 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 60730-2-9:1995

(IEC 60730-2-9:1992/A2:1994 (Spremenjen))

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

CENELEC

EN 60730-2-9:2002

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-9. del: Posebne zahteve za temperaturne regulatorje

(IEC 60730-2-9:2000 (Spremenjen))

EN 60730-2-9:1995 z dopolnili

Opomba 2.1

1.12.2008

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 60730-2-9:2002

(IEC 60730-2-9:2000/A2:2004 (Spremenjen))

Opomba 3

1.12.2007

Dopolnilo A1:2003 k standardu EN 60730-2-9:2002

(IEC 60730-2-9:2000/A1:2002 (Spremenjen))

Opomba 3

1.12.2008

CENELEC

EN 60730-2-11:1993

Avtomatske električne krmilne naprave za gospodinjstvau in podobno uporabo — 2-11. del: Posebne zahteve za regulatorje energije

(IEC 60730-2-11:1993)

—

—

Dopolnilo A1:1997 k standardu EN 60730-2-11:1993

(IEC 60730-2-11:1993/A1:1994 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2000)

Dopolnilo A11:2005 k standardu EN 60730-2-11:1993

Opomba 3

1.3.2009

CENELEC

EN 60730-2-13:1998

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-13. del: Posebne zahteve za zaznavala (senzorje) vlage

(IEC 60730-2-13:1995 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.8.2001)

Dopolnilo A11:2005 k standardu EN 60730-2-13:1998

Opomba 3

1.2.2009

CENELEC

EN 60730-2-14:1997

Avtomatske električne krmilne naprave za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — 2-14. del: Posebne zahteve za električna prožila (aktuatorje)

(IEC 60730-2-14:1995 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.6.2004)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 60730-2-14:1997

(IEC 60730-2-14:1995/A1:2001)

Opomba 3

1.7.2008

CENELEC

EN 60730-2-18:1999

Avtomatske električne krmilne naprave za gospodinjstva in podobno uporabo — 2-18. del: Posebne zahteve za avtomatske električne krmilne naprave,občutljive na pretok vode in zraka, vključno z mehanskimi zahtevami

(IEC 60730-2-18:1997 (Spremenjen))

EN 60730-1:1995 z dopolnili

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.4.2002)

CENELEC

EN 60870-2-1:1996

Oprema in sistemi daljinskega vodenja — 2. del: Obratovalni pogoji — 1. oddelek: Napajanje in elektromagnetna združljivost

(IEC 60870-2-1:1995)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.9.1996)

CENELEC

EN 60945:2002

Pomorska navigacijska in radiokomunikacijska oprema in sistemi — Splošne zahteve — Preskusne metode in zahtevani rezultati preskušanj

(IEC 60945:2002)

EN 60945:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

CENELEC

EN 60947-1:1999

Nizkonapetostne stikalne naprave — 1. del: Splošna pravila

(IEC 60947-1:1999 (Spremenjen))

Opomba 6

EN 60947-1:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.11.2001)

Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 60947-1:1999

(IEC 60947-1:1999/A2:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2004)

CENELEC

EN 60947-1:2004

Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave — 1. del: Splošna pravila

(IEC 60947-1:2004)

Opomba 6

EN 60947-1:1999 z dopolnilom

Opomba 2.1

1.4.2007

CENELEC

EN 60947-2:2003

Nizkonapetostne stikalne naprave — 2. del: Odklopniki

(IEC 60947-2:2003)

EN 60947-2:1996

- A1:1997

- A2:2001

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.6.2006)

CENELEC

EN 60947-3:1999

Nizkonapetostne stikalne (in krmilne) naprave — 3. del: Stikala, ločilniki, ločilna stikala in stikalni aparati z varovalkami

(IEC 60947-3:1999)

EN 60947-3:1992

- A1:1995

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2002)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 60947-3:1999

(IEC 60947-3:1999/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2004)

CENELEC

EN 60947-4-1:2001

Nizkonapetostne stikalne naprave — 4-1. del: Kontaktorji in motorski zaganjalniki — Elektromehanski kontaktorji in motorski zaganjalniki

(IEC 60947-4-1:2000)

—

—

Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60947-4-1:2001

(IEC 60947-4-1:2000/A1:2002)

EN 60947-4-1 z dopolnili

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2005)

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 60947-4-1:2001

(IEC 60947-4-1:2000/A2:2005)

Opomba 3

1.7.2008

CENELEC

EN 60947-4-2:2000

Nizkonapetostne stikalne naprave — 4-2. del: Kontaktorji in motorski zaganjalniki — Polprevodniški krmilniki in zaganjalniki na izmenični tok

(IEC 60947-4-2:1999)

EN 60947-4-2:1996

- A2:1998

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2002)

Dopolnilo A1:2002 k standardu EN 60947-4-2:2000

(IEC 60947-4-2:1999/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2005)

CENELEC

EN 60947-4-3:2000

Nizkonapetostne stikalne naprave — 4-3. del: Kontaktorji in motorski zaganjalniki, polprevodniški krmilniki in kontaktorji za izmenični tok za nemotorske obremenitve

(IEC 60947-4-3:1999)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2002)

CENELEC

EN 60947-5-1:1997

Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-1. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Elektromehanske krmilne naprave

(IEC 60947-5-1:1997)

—

—

Dopolnilo A12:1999 k standardu EN 60947-5-1:1997

EN 60947-5-1:1991

+A12:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2002)

CENELEC

EN 60947-5-1:2004

Nizkonapetostne stikalne in krmilne naprave — 5-1. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Elektromehanske krmilne naprave

(IEC 60947-5-1:2003)

EN 60947-5-1:1997 z dopolnili

Opomba 2.1

1.5.2007

CENELEC

EN 60947-5-2:1998

Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-2. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Bližinska stikala

(IEC 60947-5-2:1997 (Spremenjen))

EN 60947-5-2:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.10.2001)

Dopolnilo A2:2004 k standardu EN 60947-5-2:1998

(IEC 60947-5-2:1997/A2:2003)

Opomba 3

1.2.2007

CENELEC

EN 60947-5-3:1999

Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-3. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Zahteve za bližinske naprave z določenim ponašanjem ob okvarnih razmerah (PDF)

(IEC 60947-5-3:1999)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2002)

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 60947-5-3:1999

(IEC 60947-5-3:1999/A1:2005)

Opomba 3

1.3.2008

CENELEC

EN 60947-5-6:2000

Nizkonapetostne stikalne (in krmilne) naprave — 5-6. del: Naprave krmilnih tokokrogov in stikalni elementi bližinskih zaznaval — Enosmerni vmesnik za bližinska zaznavala in stikalne ojačevalnike (NAMUR)

(IEC 60947-5-6:1999)

EN 50227:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2003)

CENELEC

EN 60947-5-7:2003

Nizkonapetostne stikalne naprave — 5-7. del: Krmilne naprave in stikalni elementi — Zahteve za bližinske naprave z analognim izhodom

(IEC 60947-5-7:2003)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.9.2006

CENELEC

EN 60947-6-1:1991

Nizkonapetostne stikalne naprave — 6-1. del: Večfunkcijska oprema — Oprema za samodejno predajanje stikanja

(IEC 60947-6-1:1989)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.10.1997)

Dopolnilo A2:1997 k standardu EN 60947-6-1:1991

(IEC 60947-6-1:1989/A2:1997)

EN 60947-6-1:1991/A11:1997

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.1998)

CENELEC

EN 60947-6-1:2005

Nizkonapetostne stikalne naprave — 6-1. del: Vecfunkcijska oprema — Oprema za samodejno predajanje stikanja

(IEC 60947-6-1:2005)

EN 60947-6-1:1991 z dopolnili

Opomba 2.1

1.10.2008

CENELEC

EN 60947-6-2:2003

Nizkonapetostne stikalne naprave — 6-2. del: Večfunkcijska oprema — Krmilne in zaščitne stikalne naprave (ali oprema) (CPS)

(IEC 60947-6-2:2002)

EN 60947-6-2:1993

- A1:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.9.2005)

CENELEC

EN 60947-8:2003

Nizkonapetostne stikalne naprave — 8. del: Krmilne enote za vgrajeno toplotno zaščito (PTC) rotacijskih električnih strojev

(IEC 60947-8:2003)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.7.2006

CENELEC

EN 60974-10:2003

Naprave za obločno varjenje — 10. del: Zahteve elektromagnetne združljivosti (EMC)

(IEC 60974-10:2002 (Spremenjen))

EN 50199:1995

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2006)

CENELEC

EN 61000-3-2:2000

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-2. del: Omejitve — Omejitve za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)

(IEC 61000-3-2:2000 (Spremenjen))

EN 61000-3-2:1995

- A1:1998

- A2:1998

- A14:2000

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2004)

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 61000-3-2:2000

(IEC 61000-3-2:2000/A1:2001

- IEC 61000-3-2:2000/A2:2004)

Opomba 3

1.1.2008

CENELEC

EN 61000-3-3:1995

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-3. del: Omejitve — Omejitve napetostnih sprememb, napettostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih za opremo z naznačenim tokom <=16 A na fazo, ki niso predmet pogojevane priključitve

(IEC 61000-3-3:1994)

EN 60555-3:1987

- A1:1991

Opomba 2.2

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

Dopolnilo A1:2001 k standardu EN 61000-3-3:1995

(IEC 61000-3-3:1994/A1:2001)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2004)

Dopolnilo A2:2005 k standardu EN 61000-3-3:1995

(IEC 61000-3-3:1994/A2:2005)

Opomba 3

1.9.2008

CENELEC

EN 61000-3-11:2000

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-11. del: Omejitve — Omejitve napetostnih sprememb, napetostnih kolebanj in flikerja v javnih nizkonapetostnih napajalnih sistemih — Oprema z naznačenim tokom <= 75 A in pogojevano priključitvijo

(IEC 61000-3-11:2000)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.11.2003)

CENELEC

EN 61000-3-12:2005

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 3-12. del: Mejne vrednosti — Mejne vrednosti harmonskih tokov, ki jih povzroča oprema, priključena na javne nizkonapetostne sisteme z vhodnim tokom do 16 A in <= 75 A po fazi

(IEC 61000-3-12:2004)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.2.2008

CENELEC

EN 61000-6-1:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-1. del: Osnovni standardi — Odpornost proti motnjam v stanovanjskih, poslovnih in lahkoindustrijskih okoljih

(IEC 61000-6-1:1997 (Spremenjen))

EN 50082-1:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

CENELEC

EN 61000-6-2:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-2. del: Osnovni standardi — Imunost v industrijskih okoljih

(IEC 61000-6-2:1999 (Spremenjen))

EN 61000-6-2:1999

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

CENELEC

EN 61000-6-2:2005

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-2. del: Generični standard — Odpornost v industrijskih okoljih

(IEC 61000-6-2:2005)

EN 61000-6-2:2001

Opomba 2.1

1.6.2008

CENELEC

EN 61000-6-3:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-3. del: Splošni standardi — Standard oddajanja motenj v stanovanjskem, komercialnem in lahkoindustrijskem okolju

(CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Spremenjen))

EN 50081-1:1992

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

Dopolnilo A11:2004 k standardu EN 61000-6-3:2001

Opomba 3

1.7.2007

CENELEC

EN 61000-6-4:2001

Elektromagnetna združljivost (EMC) — 6-4. del: Osnovni standardi — Standard za oddajanje v industrijskem okolju

(IEC 61000-6-4:1997 (Spremenjen))

EN 50081-2:1993

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2004)

CENELEC

EN 61008-1:1994

Električni pribor — Odklopniki na preostali (diferenčni) tok brez vgrajene nadtokovne zaščite za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo (RCCB) — 1. del: Splošna pravila

(IEC 61008-1:1990 (Spremenjen)

- A1:1992 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A2:1995 k standardu EN 61008-1:1994

(IEC 61008-1:1990/A2:1995)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2000)

Dopolnilo A14:1998 k standardu EN 61008-1:1994

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

CENELEC

EN 61008-1:2004

Odklopniki na preostali (residualni) tok brez vgrajene nadtokovne zaščite za gospodinjsko in podobno rabo (RCCB's) — 1. del: Splošna pravila

(IEC 61008-1:1996 (Spremenjen)

- A1:2002 (Spremenjen))

EN 61008-1:1994 z dopolnili

Opomba 2.1

1.4.2009

CENELEC

EN 61009-1:1994

Električni pribor — Odklopniki na preostali (diferenčni) tok z vgrajeno nadtokovno zaščito za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo (RCBO) — 1. del: Splošna pravila

(IEC 61009-1:1991 (Spremenjen))

—

—

Dopolnilo A1:1995 k standardu EN 61009-1:1994

(IEC 61009-1:1991/A1:1995)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2000)

Dopolnilo A14:1998 k standardu EN 61009-1:1994

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2001)

CENELEC

EN 61009-1:2004

Odklopniki na preostali (residualni) tok z vgrajeno nadtokovno zaščito za gospodinjsko in podobno rabo (RCBO's) — 1. del: Splošna pravila

(IEC 61009-1:1996 (Spremenjen)

- A1:2002 (Spremenjen))

EN 61009-1:1994 z dopolnili

Opomba 2.1

1.4.2009

CENELEC

EN 61037:1992

Merjenje električne energije — Krmiljenje tarif in bremen — Posebne zahteve za elektronske zvočno frekvenčne omrežne sprejemnike

(IEC 61037:1990 (Spremenjen))

NE OBSTAJA

—

Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 61037:1992

(IEC 61037:1990/A1:1996)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.1996)

Dopolnilo A2:1998 k standardu EN 61037:1992

(IEC 61037:1990/A2:1998)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2001)

CENELEC

EN 61038:1992

Merjenje električne energije — Krmiljenje tarif in bremen — Posebne zahteve za časovna stikala

(IEC 61038:1990 (Spremenjen))

NE OBSTAJA

—

Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 61038:1992

(IEC 61038:1990/A1:1996)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.12.1996)

Dopolnilo A2:1998 k standardu EN 61038:1992

(IEC 61038:1990/A2:1998)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2001)

CENELEC

EN 61131-2:2003

Programirljivi krmilniki — 2. del: Zahteve za opremo in preskuse

(IEC 61131-2:2003)

EN 61131-2:1994

- A11:1996

- A12:2000

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2006)

CENELEC

EN 61204-3:2000

Nizkonapetostni napajalniki, enosmerni izhod — 3. del: Elektromagnetna združljivost (EMC)

(IEC 61204-3:2000)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.11.2003)

CENELEC

EN 61326:1997

Električna oprema za meritve, kontrolo in laboratorijsko uporabo — Zahteve za EMC

(IEC 61326:1997)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2001)

Dopolnilo A1:1998 k standardu EN 61326:1997

(IEC 61326:1997/A1:1998)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2001)

Dopolnilo A2:2001 k standardu EN 61326:1997

(IEC 61326:1997/A2:2000)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.4.2004)

Dopolnilo A3:2003 k standardu EN 61326:1997

(IEC 61326:2002 (Annexes E & F only)

Opomba 3

1.10.2006

CENELEC

EN 61543:1995

Zaščitne naprave na diferenčni tok (RCD) za uporabo v gospodinjstvu in za podobno uporabo — Elektromagnetna združljivost

(IEC 61543:1995)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(4.7.1998)

Dopolnilo A11:2003 k standardu EN 61543:1995

Opomba 3

1.3.2007

Dopolnilo A12:2005 k standardu EN 61543:1995

Opomba 3

1.3.2008

Dopolnilo A2:2006 k standardu EN 61543:1995

(IEC 61543:1995/A2:2005)

Opomba 3

1.12.2008

CENELEC

EN 61547:1995

Oprema za splošno razsvetljavo — Zahteve glede elektromagnetne odpornosti (imunosti)

(IEC 61547:1995)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.7.1996)

Dopolnilo A1:2000 k standardu EN 61547:1995

(IEC 61547:1995/A1:2000)

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.11.2003)

CENELEC

EN 61800-3:1996

Elektroenergetski pogonski sistemi z nastavljivo hitrostjo — 3. del: Standard za proizvod za EMC vključno s posebnimi preskusnimi metodami

(IEC 61800-3:1996)

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.4.1997)

Dopolnilo A11:2000 k standardu EN 61800-3:1996

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2002)

CENELEC

EN 61800-3:2004

Električni pogonski sistemi z nastavljivo hitrostjo — 3. del: Zahteve za elektromagnetno združljivost in posebne preskusne metode

(IEC 61800-3:2004)

EN 61800-3:1996 z dopolnilom

Opomba 2.1

1.10.2007

CENELEC

EN 61812-1:1996

Določeni časovni releji za industrijsko uporabo — 1. del: Zahteve in preskusi

(IEC 61812-1:1996)

—

—

Dopolnilo A11:1999 k standardu EN 61812-1:1996

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.1.2002)

CENELEC

EN 62020:1998

Elektricni pribor — Monitorji preostalega (diferencnega) toka za gospodinjsko in podobno uporabo

(IEC 62020:1998)

—

—

Dopolnilo A1:2005 k standardu EN 62020:1998

(IEC 62020:1998/A1:2003 (Spremenjen))

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

1.3.2008

CENELEC

EN 62040-2:2006

Neprekinitveni napajalni sistemi (UPS) — 2. del: Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC)

(IEC 62040-2:2005)

EN 50091-2:1995

Opomba 2.1

1.10.2008

CENELEC

EN 62052-11:2003

Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Splošne zahteve, preskusi in preskuševalni pogoji — 11. del: Merilna oprema

(IEC 62052-11:2003)

Opomba 9

Ustrezni splošni standard

Opomba 2.3

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2006)

CENELEC

EN 62052-21:2004

Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Splošne zahteve, preskusi in pogoji preskušanja — 21. del: Oprema za krmiljenje tarif in bremen

(IEC 62052-21:2004)

Opomba 11

EN 61037:1992 z dopolnili

- EN 61038:1992 z dopolnili

Opomba 2.1

1.7.2007

CENELEC

EN 62053-11:2003

Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 11. del: Elektromehanski števci delovne energije (razredi 0,5, 1 in 2)

(IEC 62053-11:2003)

EN 60521:1995

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2006)

CENELEC

EN 62053-21:2003

Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 21. del: Statični števci delovne energije (razreda 1 in 2)

(IEC 62053-21:2003)

EN 61036:1996

- A1:2000

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2006)

CENELEC

EN 62053-22:2003

Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 22. del: Statični števci delovne energije (razreda 0,2 in 0,5 S)

(IEC 62053-22:2003)

EN 60687:1992

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2006)

CENELEC

EN 62053-23:2003

Oprema za merjenje električne energije (izmenični tok) — Posebne zahteve — 23. del: Statični števci jalove energije (razreda 2 in 3)

(IEC 62053-23:2003)

EN 61268:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.3.2006)

CENELEC

EN 62054-11:2004

Merjenje električne energije (izmenični tok) — Krmiljenje tarif in bremen — 11. del: Posebne zahteve za elektronske tonsko frekvenčne omrežne sprejemnike

(IEC 62054-11:2004)

EN 61037:1992 z dopolnili

Opomba 2.1

1.7.2007

CENELEC

EN 62054-21:2004

Merjenje električne energije (izmenični tok) — Krmiljenje tarif in bremen — 21. del: Posebne zahteve za časovna stikala

(IEC 62054-21:2004)

EN 61038:1992 z dopolnili

Opomba 2.1

1.7.2007

ETSI

EN 300 386 V1.2.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijska omrežja — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC)

EN 300 386-2 V1.1.3

31.8.2007

ETSI

EN 300 386 V1.3.1

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC)

EN 300 386-2 V.1.1.3

31.8.2007

ETSI

EN 300 386 V1.3.2

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC)

EN 300 386-2 V.1.1.3

31.8.2007

ETSI

EN 300 386 V1.3.3

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM); Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC)

EN 300 386-2 V1.1.3

31.8.2007

ETSI

EN 300 386-2 V1.1.3

Elektromagnetna združljivost (EMC) in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM) — Oprema za telekomunikacijsko omrežje — Zahteve za elektromagnetno združljivost (EMC) — 2. del: Standard za družino izdelkov

CEN

EN 617:2001

Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne in zahteve EMC za naprave za skladiščenje sipkega materiala v silosih, bunkerjih, zalogovnikih in lijakih

—

CEN

EN 618:2002

Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost naprav, sistemov in opreme za kontinuirni transport sipkih materialov na pomičnih ogrodjih (razen naprav na nepomičnih ogrodjih)

—

CEN

EN 619:2002

Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost naprav, sistemov in opreme za kontinuirni transport kosovnih tovorov

—

CEN

EN 620:2002

Naprave in sistemi za kontinuirni transport — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost naprav, sistemov in opreme za kontinuirni transport sipkih materialov na nepomičnih ogrodjih

—

CEN

EN 12015:1998

Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Emisija

—

CEN

EN 12015:2004

Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Emisija

EN 12015:1998

30.6.2006

CEN

EN 12016:1998

Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Odpornost proti motnjam

—

CEN

EN 12016:2004

Elektromagnetna združljivost — Standard skupine izdelkov za dvigala, tekoče stopnice in trakove — Odpornost proti motnjam

EN 12016:1998

30.6.2006

CEN

EN 12895:2000

Vozila za talni transport — Elektromagnetna združljivost

—

CEN

EN 13241-1:2003

Vrata v industrijske in javne prostore ter garažna vrata — Standard za proizvod — 1. del: Proizvodi brez določenih lastnosti požarne odpornosti in dimotesnosti

—

CEN

EN 13309:2000

Gradbeni stroji — Elektromagnetna združljivost strojev z notranjim električnim napajanjem

—

CEN

EN 14010:2003

Varnost strojev — Oprema za elektromotorno parkiranje motornih vozil — Varnostne zahteve in zahteve za elektromagnetno združljivost pri načrtovanju, proizvodnji, namestitvi/montaži in predajanju v pogon

—

CEN

EN ISO 14982:1998

Kmetijski in gozdarski stroji — Elektromagnetna združljivost — Metode preskušanja in merila sprejemljivosti (ISO 14982:1998)

—

Splošna opomba: označba v stolpcu 3 (Oznaka nadomeščenega standarda) pomeni, da se standard, na katerega se sklicujemo, ne sme uporabljati brez dopolnila ali določenega dela za potrebe elektromagnetne združljivosti.

| Opomba 1: | V splošnem bo datum prenehanja domneve o skladnosti enak datumu razveljavitve („dow“), določenemu s strani Evropske organizacije za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti na dejstvo, da sta lahko datuma v določenih izjemnih primerih tudi različna. |
| --- | --- |

Opomba 1:

V splošnem bo datum prenehanja domneve o skladnosti enak datumu razveljavitve („dow“), določenemu s strani Evropske organizacije za standardizacijo, vendar je treba uporabnike teh standardov opozoriti na dejstvo, da sta lahko datuma v določenih izjemnih primerih tudi različna.

| Opomba 2.1: | Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom. |
| --- | --- |

Opomba 2.1:

Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom.

| Opomba 2.2: | Področje uporabe novega standarda je obširnejše kot področje uporabe nadomeščenega standarda. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom. |
| --- | --- |

Opomba 2.2:

Področje uporabe novega standarda je obširnejše kot področje uporabe nadomeščenega standarda. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom.

| Opomba 2.3: | Področje uporabe novega standarda je manj obsežno kot področje uporabe nadomeščenega standarda. Z navedenim datumom preneha v (delno) nadomeščenem standardu veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za tiste proizvode, ki spadajo v področje uporabe novega standarda. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive ostane veljavna za proizvode, ki ne spadajo v področje uporabe novega standarda, spadajo pa v področje uporabe (delno) nadomeščenega standarda. |
| --- | --- |

Opomba 2.3:

Področje uporabe novega standarda je manj obsežno kot področje uporabe nadomeščenega standarda. Z navedenim datumom preneha v (delno) nadomeščenem standardu veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive za tiste proizvode, ki spadajo v področje uporabe novega standarda. Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive ostane veljavna za proizvode, ki ne spadajo v področje uporabe novega standarda, spadajo pa v področje uporabe (delno) nadomeščenega standarda.

| Opomba 3: | V primeru dopolnil je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegova prejšnja dopolnila, če le-ta obstajajo, in novo, navedeno dopolnilo. Nadomeščeni standard (stolpec 3) torej vsebuje le EN CCCCC:YYYY in njegova predhodna dopolnila, če le-ta obstajajo, brez novega navedenega dopolnila. Z navedenim datumom preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, podana v nadomeščenem standardu. |
| --- | --- |

Opomba 3:

V primeru dopolnil je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegova prejšnja dopolnila, če le-ta obstajajo, in novo, navedeno dopolnilo. Nadomeščeni standard (stolpec 3) torej vsebuje le EN CCCCC:YYYY in njegova predhodna dopolnila, če le-ta obstajajo, brez novega navedenega dopolnila. Z navedenim datumom preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, podana v nadomeščenem standardu.

PRIMER: Za EN 61037:1992 velja naslednje:

| CENELEC | EN 61037:1992
  Merjenje električne energije — Krmiljenje tarif in bremen — Posebne zahteve za elektronske zvočno frekvenčne omrežne sprejemnike
  (IEC 61037:1990 (spremenjen))
  [Referenčni standard je EN 61037:1992] | NE OBSTAJA
  [nadomeščeni standard ne obstaja] | — |
| --- | --- | --- | --- |
| Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 61037:1992
  (IEC 61037:1990/A1:1996)
  [Referenčni standard je EN 61037:1997
  +A1:1996 k standardu EN 61037:1992] | Opomba 3
  [Oznaka nadomeščenega standarda je EN 61037:1992] | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.1996) |
| Dopolnilo A2:1998 k standardu EN 61037:1992
  (IEC 61037:1990/A2:1998)
  [Referenčni standard je EN 61037:1992
  +A1:1996 k standardu EN 61037:1992
  +A2:1998 k standardu EN 61037:1992] | Opomba 3
  [Oznaka nadomeščenega standarda je EN 61037:1992

  +A1:1996 k standardu EN 61037:1992] | Prenehanje veljavnosti
  (1.5.2001) |

CENELEC

EN 61037:1992

Merjenje električne energije — Krmiljenje tarif in bremen — Posebne zahteve za elektronske zvočno frekvenčne omrežne sprejemnike

(IEC 61037:1990 (spremenjen))

[Referenčni standard je EN 61037:1992]

NE OBSTAJA

[nadomeščeni standard ne obstaja]

—

Dopolnilo A1:1996 k standardu EN 61037:1992

(IEC 61037:1990/A1:1996)

[Referenčni standard je EN 61037:1997

+A1:1996 k standardu EN 61037:1992]

Opomba 3

[Oznaka nadomeščenega standarda je EN 61037:1992]

Prenehanje veljavnosti

(1.12.1996)

Dopolnilo A2:1998 k standardu EN 61037:1992

(IEC 61037:1990/A2:1998)

[Referenčni standard je EN 61037:1992

+A1:1996 k standardu EN 61037:1992

+A2:1998 k standardu EN 61037:1992]

Opomba 3

[Oznaka nadomeščenega standarda je EN 61037:1992

+A1:1996 k standardu EN 61037:1992]

Prenehanje veljavnosti

(1.5.2001)

| Opomba 6: | Če standard EN 60947-1:1999 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti. Če standard EN 60947-1:2004 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti. |
| --- | --- |

Opomba 6:

Če standard EN 60947-1:1999 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti. Če standard EN 60947-1:2004 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti.

| Opomba 7: | Če standard EN 60730-1:2000 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti. |
| --- | --- |

Opomba 7:

Če standard EN 60730-1:2000 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti.

| Opomba 8: | Standard EN 55012 ustvarja domnevo o skladnosti z Direktivo 89/336/EGS za tista vozila, čolne ter naprave, ki jih poganja motor z notranjim izgorevanjem, in ki niso predmet Direktiv 95/54/ES, 97/24/ES, 2000/2/ES ali 2004/104/ES. |
| --- | --- |

Opomba 8:

Standard EN 55012 ustvarja domnevo o skladnosti z Direktivo 89/336/EGS za tista vozila, čolne ter naprave, ki jih poganja motor z notranjim izgorevanjem, in ki niso predmet Direktiv 95/54/ES, 97/24/ES, 2000/2/ES ali 2004/104/ES.

| Opomba 9: | Če standard EN 62052-11:2003 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti. |
| --- | --- |

Opomba 9:

Če standard EN 62052-11:2003 nima tudi drugega dela, ne ustvarja domneve o skladnosti.

| Opomba 11: | EN 62052-21:2004 ne ustvarja domneve o skladnosti brez dela serije EN 62054. |
| --- | --- |

Opomba 11:

EN 62052-21:2004 ne ustvarja domneve o skladnosti brez dela serije EN 62054.

Opomba:

Ta seznam nadomešča vse prejšnje sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B — 1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/48

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Sveta z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (89/686/EGS)

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po direktivi)

(2006/C 314/06)

| ESO (1) | Sklic in naslov harmoniziranega standarda
  (in referenčni dokument) | Prva objava UL | Referenca za nadomestni standard | Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 132:1998
  Oprema za varovanje dihal – Definicije izrazov in piktogrami | 4.6.1999 | EN 132:1990 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.1999) |
| CEN | EN 133:2001
  Oprema za varovanje dihal – Razvrstitev | 10.8.2002 | EN 133:1990 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 134:1998
  Oprema za varovanje dihal – Poimenovanje sestavnih delov | 13.6.1998 | EN 134:1990 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.1998) |
| CEN | EN 135:1998
  Oprema za varovanje dihal – Seznam ustreznih izrazov | 4.6.1999 | EN 135:1990 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.1999) |
| CEN | EN 136:1998
  Oprema za varovanje dihal – Obrazne maske – Zahteve, preskušanje, označevanje | 13.6.1998 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (31.7.1998) |
| EN 136:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 137:1993
  Oprema za varovanje dihal – Avtonomen dihalni aparat z odprtim krogom z dovodom stisnjenega zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje | 23.12.1993 | EN 137:1986 | Prenehanje veljavnosti
  (23.12.1993) |
| EN 137:1993/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 138:1994
  Oprema za varovanje dihal – Cevni dihalni aparat za vdihavanje svežega zraka z obrazno masko, polobrazno masko ali ustnikom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 140:1998
  Oprema za varovanje dihal – Polobrazne in četrtinske maske – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.11.1998 | EN 140:1989 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.1999) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Oprema za varovanje dihal – Ustniki – Zahteve, preskušanje, označevanje | 10.4.2003 | EN 142:1989 | Prenehanje veljavnosti
  (10.4.2003) |
| CEN | EN 143:2000
  Oprema za varovanje dihal – Filtri za zaščito pred delci – Zahteve, preskušanje, označevanje | 24.1.2001 | EN 143:1990 | Prenehanje veljavnosti
  (24.1.2001) |
| EN 143:2000/A1:2006 | To je prva objava | Opomba 3 | Datum te objave |
| CEN | EN 144-1:2000
  Oprema za varovanje dihal – Ventili za plinske jeklenke – 1. del: Navoji za priključke | 24.1.2001 | EN 144-1:1991 | Prenehanje veljavnosti
  (24.1.2001) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.10.2003) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Oprema za varovanje dihal – Ventili za plinske jeklenke – 2. del: Izhodni priključki | 4.6.1999 | – | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Oprema za varovanje dihal – Ventili za plinske jeklenke – Izhodni priključki za potapljaška plina Nitrox in kisik | 21.2.2004 | – | |
| CEN | EN 145:1997
  Oprema za varovanje dihal – Avtonomni dihalni aparat z zaprtim krogom z dovodom stisnjenega kisika ali stisnjenega kisika in dušika – Zahteve, preskušanje, označevanje | 19.2.1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.2.1998) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (24.1.2001) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Oprema za varovanje dihal – Navoji na maskah – 1. del: Standardna navojna povezava | 4.6.1999 | EN 148-1:1987 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Oprema za varovanje dihal – Navoji na maskah – 2. del: Povezava s središčenim navojem | 4.6.1999 | EN 148-2:1987 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Oprema za varovanje dihal – Navoji na maskah – 3. del: Navoji na maskah – Navoj M 45X3 | 4.6.1999 | EN 148-3:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 149:2001
  Oprema za varovanje dihal – Polobrazne maske za zaščito pred delci – Zahteve, preskušanje, označevanje | 21.12.2001 | EN 149:1991 | Prenehanje veljavnosti
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 165:2005
  Osebno varovanje oči – Slovar | 19.4.2006 | EN 165:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (31.5.2006) |
| CEN | EN 166:2001
  Osebno varovanje oči – Specifikacije | 10.8.2002 | EN 166:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 167:2001
  Osebno varovanje oči – Metode optičnih preskusov | 10.8.2002 | EN 167:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 168:2001
  Osebno varovanje oči – Metode neoptičnih preskusov | 10.8.2002 | EN 168:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 169:2002
  Osebno varovanje oči – Filtri za varilne in sorodne tehnike – Zahteve prepustnosti in priporočena uporaba | 28.8.2003 | EN 169:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 170:2002
  Osebno varovanje oči – Ultravijolični filtri – Zahteve za prepustnost in priporočena uporaba | 28.8.2003 | EN 170:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 171:2002
  Osebno varovanje oči – Infrardeči filtri – Zahteve za prepustnost in priporočena uporaba | 10.4.2003 | EN 171:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (10.4.2003) |
| CEN | EN 172:1994
  Osebno varovanje oči – Filtri za zaščito pred sončnim bleskom v industriji | 15.5.1996 | – | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.10.2000) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2005) |
| CEN | EN 174:2001
  Osebno varovanje oči – Smučarska očala | 21.12.2001 | EN 174:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 175:1997
  Osebno varovanje – Oprema za varovanje oči in obraza pri varjenju in podobnih postopkih | 19.2.1998 | – | |
| CEN | EN 207:1998
  Osebno varovanje oči – Filtri in priprave za zaščito pred laserskimi žarki | 21.11.1998 | EN 207:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.1999) |
| EN 207:1998/A1:2002 | 28.8.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 208:1998
  Osebno varovanje oči – Oprema za zaščito oči pri nastavitvah laserja in laserskih sistemov | 21.11.1998 | EN 208:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.1999) |
| EN 208:1998/A1:2002 | 28.8.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 250:2000
  Oprema za dihanje – Potapljaški dihalni aparat z odprtim krogom na stisnjen zrak – Zahteve, preskušanje, označevanje | 8.6.2000 | EN 250:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (19.7.2000) |
| EN 250:2000/A1:2006 | To je prva objava | Opomba 3 | Datum te objave |
| CEN | EN 269:1994
  Oprema za varovanje dihal – Kapuca s tlačnim dovodom svežega zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 340:2003
  Varovalna obleka – Splošne zahteve | 6.10.2005 | EN 340:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 341:1992
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Naprave za spuščanje | 23.12.1993 | – | |
| EN 341:1992/A1:1996 | 6.11.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.11.1998) |
| EN 341:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 342:2004
  Zaščitna obleka – Garniture in oblačila za zaščito pred mrazom | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 343:2003
  Varovalna obleka – Zaščita pred dežjem | 21.2.2004 | – | |
| CEN | EN 348:1992
  Varovalna obleka – Preskusna metoda: Ugotavljanje obnašanja materialov, zadetih z brizgom staljene kovine | 23.12.1993 | – | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Varovala sluha – Splošne zahteve in preskušanje – 1. del: Naušniki | 28.8.2003 | EN 352-1:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Varovala sluha – Splošne zahteve in preskušanje – 2. del: Čepi | 28.8.2003 | EN 352-2:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Varovala sluha – Splošne zahteve in preskušanje – 3. del: Naušniki za pritrditev na industrijsko varnostno čelado | 28.8.2003 | EN 352-3:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 4. del: Naušniki, prilagodljivi ravni hrupa | 10.8.2002 | – | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 352-5:2002
  Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 2. del: Naušniki za zmanjšanje delovnega hrupa | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 6. del: Naušniki z vhodnim električnim zvočnim signalom | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 7. del: Čepi, prilagodljivi ravni hrupa | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 353-1:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – 1. del: Drseče naprave za zaustavljanje na togem vodilu | 28.8.2003 | EN 353-1:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 353-2:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – 2. del: Drseče naprave za zaustavljanje na gibljivem vodilu | 28.8.2003 | EN 353-2:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 354:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Vrvi z zaključno zanko | 28.8.2003 | EN 354:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 355:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Blažilniki padca | 28.8.2003 | EN 355:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 358:1999
  Osebna varovalna oprema za namestitev pri delu in zaščito pred padci z višine – Pasovi za namestitev pri delu, pozicijski trakovi in zanke | 21.12.2001 | EN 358:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 360:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Samonavijalna zaustavitvena naprava | 28.8.2003 | EN 360:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 361:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Varovalni pas | 28.8.2003 | EN 361:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 362:2004
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Vezni elementi – Spojni elementi | 6.10.2005 | EN 362:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 363:2002
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Lovilni sistemi | 28.8.2003 | EN 363:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 364:1992
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Preskusne metode | 23.12.1993 | – | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Splošne zahteve za navodila za uporabo, vzdrževanje, periodične preiskave, popravilo, označevanje in pakiranje | 6.10.2005 | EN 365:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 367:1992
  Varovalna obleka – Zaščita pred učinki toplote in ognja – Metoda za določanje prenosa toplote pri izpostavljenosti plamenu | 23.12.1993 | – | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 373:1993
  Varovalna obleka – Ocenitev odpornosti materialov na obrizg staljene kovine | 23.12.1993 | – | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Varovalne rokavice za zaščito pred kemikalijami in mikroorganizmi – 1. del: Terminologija in zahteve za izdelavo | 6.10.2005 | EN 374-1:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Varovalne rokavice za zaščito pred kemikalijami in mikroorganizmi – 2. del: Ugotavljanje odpornosti na penetracijo | 6.10.2005 | EN 374-2:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Varovalne rokavice za zaščito pred kemikalijami in mikroorganizmi – 3. del: Ugotavljanje odpornosti na pronicanje kemikalij | 6.10.2005 | EN 374-3:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 379:2003
  Osebno varovanje oči – Samozatemnitveni filtri za varjenje | 6.10.2005 | EN 379:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 1. del: Oprema za preskušanje odpornosti na urez z verižno žago | 23.12.1993 | – | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Varovalna obleka za uporabnike prenosnih verižnih žag – 2. del: Preskusne metode za ščitnike nog | 12.1.1996 | – | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Varovalna obleka za uporabnike prenosnih verižnih žag – 3. del: Preskusne metode za obutev | 10.10.1996 | – | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 4. del: Metode za preskušanje zaščitnih rokavic za uporabnike verižnih žag | 16.3.2000 | – | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Varovalna obleka za uporabnike prenosnih verižnih žag – 5. del: Zahteve za ščitnike nog | 12.1.1996 | – | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 7. del: Zahteve za zaščitne rokavice za uporabnike verižnih žag | 16.3.2000 | – | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 8. del: Metode za preskušanje zaščitnih dokolenic (gamaš) za uporabnike verižnih žag | 18.10.1997 | – | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 9. del: Zahteve za zaščitne dokolenice (gamaše) za uporabnike verižnih žag | 18.10.1997 | – | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 10. del: Preskusna metoda za ščitnike zgornjega dela telesa | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 11. del: Zahteve za ščitnike zgornjega dela telesa | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 388:2003
  Varovalne rokavice za zaščito pred mehanskimi nevarnostmi | 6.10.2005 | EN 388:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 393:1993
  Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Plavalni pripomočki – 50 N | 16.12.1994 | – | |
| EN 393:1993/A1:1998 | 6.11.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.11.1998) |
| EN 393:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 395:1993
  Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Reševalni jopiči – 100 N | 16.12.1994 | – | |
| EN 395:1993/A1:1998 | 6.11.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.11.1998) |
| EN 395:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 396:1993
  Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Reševalni jopiči – 150 N | 16.12.1994 | – | |
| EN 396:1993/A1:1998 | 6.11.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.11.1998) |
| EN 396:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 397:1995
  Industrijske zaščitne čelade | 12.1.1996 | – | |
| EN 397:1995/A1:2000 | 24.1.2001 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (24.1.2001) |
| CEN | EN 399:1993
  Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Reševalni jopiči – 275 N | 16.12.1994 | – | |
| EN 399:1993/A1:1998 | 6.11.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.11.1998) |
| EN 399:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 402:2003
  Oprema za varovanje dihal – Pljučni samoreševalni avtonomni dihalni aparat z odprtim krogom in dovodom stisnjenega zraka z obrazno masko ali ustnikom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 21.2.2004 | EN 402:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (21.2.2004) |
| CEN | EN 403:2004
  Oprema za varovanje dihal za samoreševanje – Kapuca s filtracijsko napravo za rešitev pred požarom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.10.2005 | EN 403:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 404:2005
  Oprema za varovanje dihal za samoreševanje – Samoreševalni filter iz ogljikovega monoksida z ustnikom | 6.10.2005 | EN 404:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 405:2001
  Oprema za varovanje dihal – Polobrazna maska z ventili za varovanje pred plini ali plini in delci – Zahteve, preskušanje, označevanje | 10.8.2002 | EN 405:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 407:2004
  Varovalne rokavice za zaščito pred toplotnimi nevarnostmi (vročina in/ali ogenj) | 6.10.2005 | EN 407:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 420:2003
  Varovalne rokavice – Splošne zahteve in preskusne metode
  Opomba 4 | 2.12.2005 | EN 420:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 421:1994
  Varovalne rokavice za zaščito pred ionizirnim sevanjem in radioaktivno kontaminacijo | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 443:1997
  Gasilske čelade | 19.2.1998 | – | |
| CEN | EN 458:2004
  Varovala sluha – Priporočila za izbiro, uporabo, nego in vzdrževanje – Navodilo | 6.10.2005 | EN 458:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 463:1994
  Varovalna obleka za zaščito pred tekočimi kemikalijami – Preskusna metoda: Določanje odpornosti na penetracijo curka tekočine | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 464:1994
  Varovalna obleka za zaščito pred tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno z aerosoli in trdnimi delci – Preskusna metoda: Določanje neprepustnosti plinotesnih oblek (notranji tlačni preskus) | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 469:2005
  Zaščitna obleka za gasilce – Zahteve in preskusne metode za zaščitno obleko za gasilce | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 469:2005/AC:2006
  Zaščitna obleka za gasilce - Zahteve in preskusne metode za zaščitno obleko za gasilce | 19.4.2006 | EN 469:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2006) |
| EN 469:1995 | | | |
| CEN | EN 470-1:1995
  Zaščitna obleka za uporabo pri varjenju in sorodnih postopkih – 1. del: Splošne zahteve | 12.1.1996 | – | |
| EN 470-1:1995/A1:1998 | 13.6.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.1998) |
| CEN | EN 471:2003
  Dobro vidna opozorilna obleka za poklicno uporabo – Preskusne metode in zahteve | 6.10.2005 | EN 471:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 510:1993
  Opredelitev zahtev za varovalno obleko, kjer je nevarnost, da se obleka zaplete ob gibajoče dele | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 511:2006
  Rokavice za zaščito pred mrazom | To je prva objava | EN 511:1994 | Datum te objave |
| CEN | EN 530:1994
  Material za varovalno obleko, odporen proti obrabi – Preskusne metode | 30.8.1995 | – | |
| EN 530:1994/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 531:1995
  Zaščitna obleka za delavce v industriji, ki so izpostavljeni učinkom toplote (ne vključuje obleke za gasilce in varilce) | 6.11.1998 | – | |
| EN 531:1995/A1:1998 | 4.6.1999 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (4.6.1999) |
| CEN | EN 533:1997
  Varovalna obleka – Varovanje pred učinki toplote in plamena – Materiali in kombinacije materialov z omejeno stopnjo gorljivosti | 14.6.1997 | – | |
| CEN | EN 564:1997
  Gorniška oprema – Pomožna vrv – Varnostne zahteve in preskusne metode – Gorljivost | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 565:1997
  Gorniška oprema – Trak – Varnostne zahteve in preskusne metode | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 566:1997
  Gorniška oprema – Zanke – Varnostne zahteve in preskusne metode | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 567:1997
  Gorniška oprema – Prižeme – Varnostne zahteve in preskusne metode | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 568:1997
  Gorniška oprema – Prižeme – Sidra za led – Varnostne zahteve in preskusne metode | 14.6.1997 | – | |
| CEN | EN 569:1997
  Gorniška oprema – Plezalni klini – Varnostne zahteve in preskusne metode | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 659:2003
  Zaščitne rokavice za gasilce | 21.2.2004 | EN 659:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (21.2.2004) |
| CEN | EN 702:1994
  Varovalna obleka – Zaščita pred učinki toplote in plamena – Preskusna metoda: določanje prenosa toplote ob dotiku skozi zaščitno obleko ali njene materiale | 12.1.1996 | – | |
| CEN | EN 795:1996
  Varovanje pred padci z višine – Sidrišča – Zahteve in preskušanje | 12.2.2000 | – | |
| Opozorilo: Ta objava ne zadeva opreme, opisane v razredih A (konstrukcijsko sidro ), C (sidrišča na vodoravnih gibljivih vrveh) in D (sidrišča na vodoravnih togih sidrnih letvah) iz odstavkov 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (v zvezi z razredom A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (v zvezi z razredi A, C in D), priloge A (odstavki A.2, A.3, A.5 in A.6), priloge B, in priloge ZA (v zvezi z razredi A, C in D), za katero ne velja domneva o skladnosti z določbami Direktive 89/686/EGS. |
| | EN 795:1996/A1:2000 | 24.1.2001 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2001) |
| CEN | EN 812:1997
  Lahke industrijske čelade za varovanje pred udarci z glavo | 19.2.1998 | – | |
| EN 812:1997/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 813:1997
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Sedežni pasovi | 14.6.1997 | – | |
| CEN | EN 863:1995
  Varovalna obleka – Mehanske lastnosti – Preskusna metoda: odpornost proti prebadanju | 15.5.1996 | – | |
| CEN | EN 892:2004
  Gorniška oprema – Dinamično obremenjene gorniške vrvi – Varnostne zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | EN 892:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 893:1999
  Gorniška oprema – Dereze – Varnostne zahteve in preskusne metode | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 943-1:2002
  Varovalna obleka pred tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 1. del: Varnostne zahteve za kemijsko varovalno obleko z dovodom zraka in neprezračevano kemijsko varovalno obleko, „neprepustno za plin“ (tip 1) in | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 943-2:2002
  Varovalna obleka pred tekočimi in plinskimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 2. del: Varnostne zahteve za kemijsko varovalno obleko, „nepropustno za plin“ (tip 1), za reševalne ekipe | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 958:1996
  Gorniška oprema – Sistemi za absorpcijo energije za uporabo pri zahtevnem varovanem plezanju (via ferrata) – Varnostne zahteve in preskusne metode | 14.6.1997 | – | |
| CEN | EN 960:1994
  Modeli glav za preskušanje zaščitnih čelad | 15.5.1996 | – | |
| EN 960:1994/A1:1998 | 6.11.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.11.1998) |
| CEN | EN 960:2006
  Modeli glav za preskušanje zaščitnih čelad | To je prva objava | EN 960:1994 | 31.12.2006 |
| CEN | EN 966:1996
  Čelade za športne dejavnosti v zraku | 10.10.1996 | – | |
| EN 966:1996/A1:2000 | 4.7.2000 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2000) |
| EN 966:1996/A2:2006 | To je prva objava | Opomba 3 | Datum te objave |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Varovalna obleka pred radioaktivno kontaminacijo – 1. del: Zahteve in preskusne metode za varovalno obleko z dovodom zraka za zaščito pred radioaktivnimi delci | 6.11.1998 | – | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Varovalna obleka pred radioaktivnostjo – 2. del: Zahteve in preskusne metode za neprezračevano varovalno obleko proti onesnaženju z radioaktivnimi delci | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 1077:1996
  Čelade za alpske smučarje | 10.10.1996 | – | |
| CEN | EN 1078:1997
  Čelade za kolesarje in uporabnike rolk in kotalk | 14.6.1997 | – | |
| EN 1078:1997/A1:2005 | 19.4.2006 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2006) |
| CEN | EN 1080:1997
  Varovalne čelade za otroke | 14.6.1997 | – | |
| EN 1080:1997/A1:2002 | 28.8.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| EN 1080:1997/A2:2005 | 19.4.2006 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.2006) |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami in vbodom ročnega noža – 1. del: Žična pletena rokavica in ščitnik roke | 14.6.1997 | – | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami in vbodom ročnega noža – 2. del: Rokavice in ščitniki rok, ki niso spleteni iz žice | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami in vbodom ročnega noža – 3. del: Preskus z urezom za tkanine, usnje in druge materiale | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 1095:1998
  Varnostni pasovi in varnostne vrvi za uporabo pri veslanju – Varnostne zahteve in preskusne metode | 6.11.1998 | – | |
| CEN | EN 1146:2005
  Oprema za varovanje dihal – Samoreševalni dihalni aparat na stisnjen zrak z odprtim krogom in kapuco (reševalni dihalni aparat na stisnjen zrak s kapuco – Zahteve, preskušanje, označevanje | 19.4.2006 | EN 1146:1997 | Prenehanje veljavnosti
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 1149-1:1995
  Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 1. del: Površinska upornost (preskusne metode in zahteve) | 10.10.1996 | – | |
| CEN | EN 1149-1:2006
  Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 1. del: Preskusna metoda za merjenje površinske upornosti | To je prva objava | EN 1149-1:1995 | 31.12.2006 |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 2. del: Preskusna metoda za merjenje električne upornosti skozi material (vertikalna odpornost) | 19.2.1998 | – | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 3. del: Preskušalne metode za merjenje zniževanja naboja | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 1150:1999
  Varovalna obleka – Vidna obleka za nepoklicno uporabo – Preskusne metode in zahteve | 4.6.1999 | – | |
| CEN | EN 1384:1996
  Čelade za konjeniške aktivnosti | 14.6.1997 | – | |
| EN 1384:1996/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 1385:1997
  Čelade za kanuiste in športe na divjih vodah | 13.6.1998 | – | |
| EN 1385:1997/A1:2005 | 6.10.2005 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 1486:1996
  Zaščitna obleka za gasilce – Preskusne metode in zahteve za odsevno obleko za posebne načine gašenja požarov | 3.12.1996 | – | |
| CEN | EN 1621-1:1997
  Varovalne obleke za motoriste pred mehanskimi vplivi – Zahteve in preskusne metode za ščitnike | 13.6.1998 | – | |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Varovalne obleke za motoriste pred mehanskimi vplivi – 2. del: Ščitniki hrbta za motoriste – Zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 1731:1997
  Ščitniki za oči in obraz za industrijsko in neindustrijsko uporabo za varovanje pred mehanskimi nevarnostmi in/ali toploto | 14.6.1997 | – | |
| EN 1731:1997/A1:1997 | 13.6.1998 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.6.1998) |
| CEN | EN 1809:1997
  Potapljaški pripomočki – Naprave za uravnavanje plovnosti – Funkcionalne in varnostne zahteve, preskusne metode | 13.6.1998 | – | |
| CEN | EN 1827:1999
  Oprema za varovanje dihal – Polobrazna maska brez ventilov za vdihavanje/vdihavanje s filtri za zaščito pred plini ali plini in delci ali samo delci – Zahteve, preskušanje, označevanje | 24.2.2001 | – | |
| CEN | EN 1836:2005
  Osebna oprema za varovanje oči – Sončna očala ter sončni filtri za splošno uporabo in za neposredno opazovanje sonca | 2.12.2005 | EN 1836:1997 | Prenehanje veljavnosti
  (31.3.2006) |
| EN 1836:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 1868:1997
  Osebna varovalna oprema za varovanje pred padci z višine – Seznam enakovrednih izrazov | 18.10.1997 | – | |
| CEN | EN 1891:1998
  Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Oplaščene statične vrvi | 6.11.1998 | – | |
| CEN | EN 1938:1998
  Osebno varovanje oči – Zaščitna očala za voznike in sovoznike motornih koles in mopedov | 4.6.1999 | – | |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akustika – Oprema za varovanje sluha – 2. del: Ocena efektivne A- vrednotene ravni zvočnega tlaka pri nošenju osebne varovalne opreme pred hrupom (ISO 4869-2:1994) | 15.5.1996 | – | |
| CEN | EN ISO 4869-4:2000
  Akustika – Oprema za varovanje sluha – 4. del: Merjenje efektivnih ravni zvočnega tlaka za varovalne naušnike glede na razred zaščite (ISO/TR 4869-4:1998) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Varovalna obleka – Varovanje pred kemikalijami – Ugotavljanje odpornosti materialov za varovalne obleke proti prepustnosti tekočin in plinov (ISO 6529:2001) | 6.10.2005 | EN 369:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Varovalna obleka – Varovanje pred tekočimi kemikalijami – Metoda za preskušanje odpornosti materialov proti prepuščanju tekočin (ISO 6530:2005) | 6.10.2005 | EN 368:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Varovalna obleka – Zaščita pred toploto in ognjem – Metoda preskušanja za vrednotenje materialov in izdelkov iz teh materialov, ki so izpostavljeni viru toplotnega sevanja (ISO 6942:2002) | 28.8.2003 | EN 366:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003 |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Ščitnik glave in obraza za uporabo pri hokeju na ledu (ISO 10256:2003) | 6.10.2005 | EN 967:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mehanične vibracije in udarci – Vibracije dlan-roka – Metoda za merjenje in oceno vibracijskih prenosov z rokavice na dlan roke (ISO 10819:1996) | 3.12.1996 | – | |
| CEN | EN 12083:1998
  Oprema za varovanje dihal – Filtri z dihalnimi cevmi (filtri, ki niso pritrjeni na masko) – Filtri za delce in pline ter kombinirani filtri – Zahteve, preskušanje, označevanje | 4.7.2000 | – | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Gorniška oprema – Zatiči – Varnostne zahteve in preskusne metode | 16.3.2000 | – | |
| CEN | EN 12275:1998
  Gorniška oprema – Vponke – Varnostne zahteve in preskusne metode | 16.3.2000 | – | |
| CEN | EN 12276:1998
  Gorniška oprema – Metulji – Varnostne zahteve in preskusne metode | 24.2.2001 | – | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:1998
  Gorniška oprema – Pasovi – Varnostne zahteve in preskusne metode | 6.11.1998 | – | |
| CEN | EN 12278:1998
  Gorniška oprema – Škripci – Varnostne zahteve in preskusne metode | 6.11.1998 | – | |
| CEN | EN ISO 12402-2:2006
  Osebni plavajoči pripomočki – 2. del: Rešilni jopiči, zahtevana stopnja 275 – Varnostne zahteve (ISO 12402-2:2006) | To je prva objava | EN 399:1993 | 31.3.2007 |
| CEN | EN ISO 12402-3:2006
  Osebni plavajoči pripomočki – 3. del: Rešilni jopiči, zahtevana stopnja 150 – Varnostne zahteve (ISO 12402-3:2006) | To je prva objava | EN 396:1993 | 31.3.2007 |
| CEN | EN ISO 12402-4:2006
  Osebni plavajoči pripomočki – 4. del: Rešilni jopiči, zahtevana stopnja 100 – Varnostne zahteve (ISO 12402-4:2006) | To je prva objava | EN 395:1993 | 31.3.2007 |
| CEN | EN ISO 12402-5:2006
  Osebni plavajoči pripomočki – 5. del: Vzgonska pomagala (stopnja 50) – Varnostne zahteve (ISO 12402-5:2006) | To je prva objava | EN 393:1993 | 31.3.2007 |
| CEN | EN ISO 12402-6:2006
  Osebni plavajoči pripomočki – 6. del: Rešilni jopiči in plavalni pripomočki za posebne namene – Varnostne zahteve in dodatne preskusne metode (ISO 12402-6:2006) | To je prva objava | – | |
| CEN | EN ISO 12402-8:2006
  Osebna plavalna oprema – 8. del: Dodatki – Varnostne zahteve in preskusne metode (ISO 12402-8:2006) | 2.8.2006 | EN 394:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (31.8.2006) |
| CEN | EN ISO 12402-9:2006
  Osebni plavajoči pripomočki – 9. del: Preskusne metode (ISO 12402-9:2006) | To je prva objava | – | |
| CEN | EN ISO 12402-10:2006
  Osebni plavalni pripomočki – 10. del: Izbor in uporaba osebnih plavalnih pripomočkov in drugih podobnih pripomočkov (ISO 12402-10:2006) | 2.8.2006 | – | |
| CEN | EN 12477:2001
  Varovalne rokavice za varilce | 10.8.2002 | – | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 6.10.2005 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 12492:2000
  Alpinistična oprema – Alpinistične čelade – Varnostne zahteve in preskusne metode | 21.12.2001 | – | |
| EN 12492:2000/A1:2002 | 28.8.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 12568:1998
  Varovanje nog in stopal – Zahteve in preskusne metode za zaščitne kapice in kovinske vložke | 6.11.1998 | – | |
| CEN | EN 12628:1999
  Potapljaški pribor – Kombinirane naprave za uravnavanje plovnosti in reševanje – Funkcijske in varnostne zahteve, preskusne metode | 4.7.2000 | – | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12841:2006
  Osebna oprema za varovanje pred padci z višine – Vrvni dostopni sistemi – Naprave za nastavitev vrvi | To je prva objava | – | |
| CEN | EN 12941:1998
  Oprema za varovanje dihal – Zaščitna čelada ali kapuca s tlačno filtracijo zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje | 4.6.1999 | EN 146:1991 | Prenehanje veljavnosti
  (4.6.1999) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 6.10.2005 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 12942:1998
  Oprema za varovanje dihal – Zaščitna obrazna, polobrazna ali četrtinska maska s tlačno filtracijo zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje | 4.6.1999 | EN 147:1991 | Prenehanje veljavnosti
  (4.6.1999) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 28.8.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 13034:2005
  Varovalna obleka pred učinki tekočih kemikalij – Zahteve za izdelavo oblačil za zaščito pred kemikalijami, ki nudijo omejeno zaščito pred tekočimi kemikalijami (oprema tipa 6 in tipa PB(6)) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 13061:2001
  Varovalna obleka – Kožna varovala za nogometne igralce – Zahteve in preskusne metode | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 1. del: Pogoji in predpriprava | 10.8.2002 | – | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-2:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 2. del: Absorpcija udarca | 10.8.2002 | – | |
| EN 13087-2:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 3. del: Odpornost proti prediranju | 10.8.2002 | – | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-4:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 4. del: Učinkovitost zadrževalnega sistema | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13087-5:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 5. del: Čvrstost zadrževalnega sistema | 24.2.2001 | – | |
| CEN | EN 13087-6:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 6. del: Vidno polje | 10.8.2002 | – | |
| EN 13087-6:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 7. del: Odpornost proti plamenu | 10.8.2002 | – | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 8. del: Električne lastnosti | 21.12.2001 | – | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 6.10.2005 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 13087-10:2000
  Varovalne čelade – Preskusne metode – 10. del: Odpornost proti žareči vročini | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13138-1:2003
  Plavajoči pripomočki za učenje plavanja – 1. del: Varnostne zahteve in preskusne metode za plavajoče pripomočke, ki se oblečejo | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 13158:2000
  Varovalna oprema – Varovalni jopiči, zaščita telesa in ramen za jezdece – Zahteve in preskusne metode | 24.2.2001 | – | |
| CEN | EN 13178:2000
  Osebno varovanje oči – Oprema za zaščito oči za uporabnike snežnih sani | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 1. del: Ugotavljanje prepuščanja v notranjost in celotnega prepuščanja v notranjost | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 2. del: Praktični preskusi delovanja | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 3. del: Ugotavljanje dihalne odpornosti | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 4. del: Preskusi s plamenom | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 5. del: Klimatski pogoji | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 6. del: Določevanje ogljikovega dioksida v vdihanem zraku | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13274-7:2002
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 7. del: Ugotavljanje penetracije delcev v filter
  Opomba 5 | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 8. del: Ugotavljanje lepljivosti dolomitnega prahu | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Varovalna oprema za borilne športe – 1. del: Splošne zahteve in preskusne metode | 24.2.2001 | – | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Varovalna oprema za borilne športe – 2. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za ščitnike za nart, ščitnike za golenico in ščitnike za podlaket | 24.2.2001 | – | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Varovalna oprema za borilne športe – 3. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za ščitnike za telo | 24.2.2001 | – | |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Varovalna oprema za borilne športe – 4. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za varovala glave | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Varovalna oprema za borilne športe – 5. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za varovala spolovil in trebuha | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Varovalna oprema za borilne športe – 6. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za ščitnike za ženske prsi | 21.2.2004 | – | |
| CEN | EN 13287:2004
  Osebna varovalna oprema – Obutev – Preskusna metoda proti zdrsom | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 13356:2001
  Opozorilni vidni pripomočki za nepoklicno uporabo – Preskusne metode in zahteve | 21.12.2001 | – | |
| CEN | EN 13484:2001
  Čelade za uporabnike sani | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13546:2002
  Varovalna obleka – Varovala dlani, rok, prsnega koša, trebuha, noge, stopal in spolovil za hokejske vratarje na travi in varovalne golenice za igralce hokeja na travi – Zahteve in preskusne metode | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13567:2002
  Varovalna obleka – Varovala dlani, rok, prsnega koša, trebuha, nog, spolovil in obraza sabljačev – Zahteve in preskusne metode | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13594:2002
  Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Zahteve in preskusne metode | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 1. del: Splošne zahteve | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 2. del: Preskusna metoda za ugotavljanje odpornosti proti obrabi | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 3. del: Preskusne metode za ugotavljanje razpočne trdnosti | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 4. del: Preskusna metoda za ugotavljanje odpornosti proti urezu | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13634:2002
  Varovalna obutev za poklicne voznike motornih koles – Zahteve in preskusne metode | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13781:2001
  Varovalne čelade za voznike in potnike na motornih in dirkalnih saneh | 10.8.2002 | – | |
| CEN | EN 13794:2002
  Oprema za varovanje dihal – Samoreševalni avtonomni dihalni aparat z zaprtim krogom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 28.8.2003 | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Varovala sluha – Preskušanje – 1. del: Fizikalne preskusne metode | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Varovala sluha – Preskušanje – 2. del: Akustične preskusne metode | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN 13832-1:2006
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 1. del: Izrazje in preskusne metode | To je prva objava | – | |
| CEN | EN 13832-2:2006
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 2. del: Zahteve za obutev, odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih pogojih | To je prva objava | – | |
| CEN | EN 13832-3:2006
  Obutev za varovanje pred kemikalijami – 3. del: Zahteve za obutev, zelo odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih pogojih | To je prva objava | – | |
| CEN | EN 13911:2004
  Zaščitna obleka za gasilce – Zahteve in preskušalne metode za gasilske kapuce | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 13949:2003
  Oprema za dihanje – Avtonomni dihalni potapljaški aparati s stisnjenim Nitroxom in kisikom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 21.2.2004 | – | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Varovalna obleka za varovanje pred trdnimi delci – 1. del: Zahteve za varovalno obleko, ki varuje pred kemikalijami in zagotavlja zaščito celega telesa pred trdnimi delci v zraku (oblačilo tipa 5) (ISO 13982-1:2004) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Varovalna obleka za varovanje pred trdnimi delci – 2. del: Preskusna metoda za ugotavljanje prepuščanja aerosolov drobnih delcev v obleko (ISO 13982-2:2004) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Varovalna obleka – Mehanske lastnosti – Preskusna metoda za ugotavljanje odpornosti proti prebadanju in dinamičnemu trganju materiala (ISO 13995:2000) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Varovalna obleka – Mehanske lastnosti – Ugotavljanje odpornosti proti urezu z ostrimi predmeti (ISO 13997:1999) | 4.7.2000 | – | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Varovalna obleka – Varovalni predpasniki, hlače in telovniki za varovanje pred urezninami in vbodi ročnega noža (ISO 13998:2003) | 28.8.2003 | EN 412:1993 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 14021:2003
  Obojestranski ščitnik trupa motociklistov pred kamnito podlago in drobci, primeren za vožnjo po brezpotju – Zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14052:2005
  Visoko kakovostne industrijske čelade | 19.4.2006 | – | |
| CEN | EN 14058:2004
  Zaščitna obleka – Oblačila za zaščito pred mrazom | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14120:2003
  Varovalna obleka – Ščitniki zapestja, dlani, kolena in komolca za uporabnike opreme za športe na koleščkih – Zahteve in preskusne metode | 21.2.2004 | – | |
| CEN | EN 14126:2003
  Varovalna obleka – Zahteve za izdelavo in preskusne metode za varovalno obleko proti povzročiteljem infekcije | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14143:2003
  Oprema za dihala – Samoreševalni dihalni potapljaški aparati | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Potapljaške obleke – 1. del: Mokre obleke – Zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Potapljaške obleke – 2. del: Suhe obleke – Zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Potapljaške obleke – 3. del: Aktivno segrevane ali hlajene obleke (sistemi) – Zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Potapljaške obleke – 4. del: Enoatmosferske obleke (ADS) – Zahteve zaradi človeških dejavnikov in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14325:2004
  Varovalne obleke pred kemikalijami – Preskusne metode in zahteve za razvrščanje materialov za izdelavo varovalnih oblek, šivanje, spajanje in sestavljanje (montaža) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14328:2005
  Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami gnanih nožev – Zahteve in preskusne metode | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14360:2004
  Obleka za zaščito pred dežjem – Preskušalne metode za gotova oblačila – Učinek udarcev kapljic, spuščenih od zgoraj z visoko energijo | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14387:2004
  Oprema za varovanje dihal – Filter(ri) za pline in kombinirani filter(ri) – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.10.2005 | EN 141:2000
  EN 371:1992
  EN 372:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 14404:2004
  Osebna varovalna oprema – Ščitniki za kolena za delo v klečečem položaju | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14435:2004
  Oprema za varovanje dihal – Avtonomni dihalni aparat z odprtim krogom za dovod stisnjenega zraka s polobrazno masko, samo za uporabo z nadtlakom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14458:2004
  Osebna oprema za varovanje oči – Ščitniki za obraz in vizirji za gasilske in visoko kakovostne industrijske čelade, ki jih uporabljajo gasilci, reševalci in osebje prve pomoči | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Varovalna obleka za voznike dirkalnih avtomobilov – Zaščita pred učinki toplote in plamena – Varnostne zahteve in preskušanje (ISO 14460:1999) | 16.3.2000 | – | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 10.8.2002 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (30.9.2002) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Oprema za varovanje dihal – Samoreševalni dihalni aparat na stisnjen zrak z odprtim krogotokom in polobrazno masko, načrtovan tako, da vključuje krmiljenje ventila z nadtlakom iz pljuč. Samo za namen evakuacije | 19.4.2006 | – | |
| CEN | EN 14572:2005
  Visoko kakovostne čelade za jahalne aktivnosti | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak z ventilom – 1. del: Aparat z obrazno masko – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.10.2005 | EN 139:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 14593-2:2005
  Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak z ventilom – 2. del: Aparat s polobrazno masko na pozitiven tlak – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.10.2005 | EN 139:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (2.12.2005) |
| EN 14593-2:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak s trajnim pretokom – Zahteve, preskušanje, označevanje | 6.10.2005 | EN 271:1995
  EN 12419:1999
  EN 139:1994
  EN 1835:1999
  EN 270:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (2.12.2005) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005
  Varovalna obleka pred učinki tekočih kemikalij – Zahtevane lastnosti za obleko, neprepustno za vodo (tip 3), ali z zatesnjenimi spoji (tip 4), vključno z dodatki, ki zagotavljajo zaščito za posamezne dele telesa (tipa PB [3] in PB [4]) | 6.10.2005 | EN 467:1995
  EN 466:1995
  EN 465:1995 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 14786:2006
  Varovalna obleka – Določanje odpornosti materialov na prodiranje razpršenih tekočih kemikalij, emulzij in disperzij – Preskus z razprševanjem | To je prva objava | – | |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Varovalna obleka pri peskanju, kjer se uporabljajo abrazivna sredstva v obliki granul (ISO 14877:2002) | 28.8.2003 | – | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Varovalna obleka – Zaščita pred učinki toplote in plamena – Preskusna metoda z omejenim širjenjem plamena (ISO 15025:2000) | 28.8.2003 | EN 532:1994 | Prenehanje veljavnosti
  (28.8.2003) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2002
  Potopne obleke – 1. del: Stalno nošene obleke, zahteve, vključno z varnostjo (ISO 15027-1:2002) | 10.4.2003 | – | |
| CEN | EN ISO 15027-2:2002
  Potopne obleke – 2. del: Reševalne obleke, zahteve, vključno z varnostjo (ISO 15027-2:2002) | 10.4.2003 | – | |
| CEN | EN ISO 15027-3:2002
  Potopne obleke – 3. del: Preskusne metode (ISO 15027-3:2002) | 10.4.2003 | – | |
| CEN | EN 15090:2006
  Obutev za gasilce | To je prva objava | – | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Obleka – Fiziološki učinki – Merjenje toplotne izolacije s pomočjo lutke (ISO 15831:2004) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Zaščitna obutev, odporna proti urezu z verižno žago (ISO 17249:2004) | 6.10.2005 | – | |
| CEN | EN ISO 20344:2004
  Osebna varovalna oprema – Metode preskušanja obutve (ISO 20344:2004) | 6.10.2005 | EN 344:1992
  EN 344-2:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| EN ISO 20344:2004/AC:2005 | | | |
| CEN | EN ISO 20345:2004
  Osebna varovalna oprema – Zaščitna obutev (ISO 20345:2004) | 6.10.2005 | EN 345:1992
  EN 345-2:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Osebna varovalna oprema – Varovalna obutev (ISO 20346:2004) | 6.10.2005 | EN 346-2:1996
  EN 346:1992 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 20347:2004
  Osebna varovalna oprema – Delovna obutev (ISO 20347:2004) | 6.10.2005 | EN 347:1992
  EN 347-2:1996 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akustika – Oprema za varovanje sluha – Subjektivna metoda za merjenje dušenja zvoka (ISO 4869-1:1990) | 16.12.1994 | – | |
| CEN | EN 24869-3:1993
  Akustika – Oprema za varovanje sluha – 3. del: Poenostavljena metoda za merjenje dušenja naušnikov za namene preskusa kakovosti (ISO/TR 4869-3:1989) | 16.12.1994 | – | |
| CENELEC | EN 50237:1997
  Rokavice in brezprstne rokavice z mehansko zaščito za delo z elektriko | 4.6.1999 | – | |
| CENELEC | EN 50286:1999
  Električno izolacijske zaščitne obleke za delo pri nizkonapetostnih napeljavah (instalacijah) | 16.3.2000 | – | |
| CENELEC | EN 50321:1999
  Električno izolacijska obutev za delo pri nizkonapetostnih napeljavah (instalacijah) | 16.3.2000 | – | |
| CENELEC | EN 50365:2002
  Električno izolirane čelade za uporabo pri nizkonapetostnih napeljavah | 10.4.2003 | – | |
| CENELEC | EN 60743:2001
  Delo pod napetostjo – Izrazje za orodja in opremo (IEC 60743:2001) | 10.4.2003 | EN 60743:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2004) |
| CENELEC | EN 60895:2003
  Delo pod napetostjo – Prevodne obleke za uporabo pri nazivnih izmeničnih napetostih do 800 kV in enosmernih napetostih ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Spremenjen)) | 6.10.2005 | EN 60895:1996
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2006) |
| CENELEC | EN 60903:2003
  Delo pod napetostjo – Rokavice iz izolacijskega materiala (IEC 60903:2002 (Spremenjen)) | 6.10.2005 | EN 60903:1992
  z dopolnilom + EN 50237:1997
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.7.2006) |
| CENELEC | EN 60984:1992
  Obojke iz izolacijskega materiala za delo pod napetostjo (IEC 60984:1990 (Spremenjen)) | 4.6.1999 | – | |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 4.6.1999 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (4.6.1999) |
| EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) | 10.4.2003 | Opomba 3 | Prenehanje veljavnosti
  (6.10.2005) |

ESO (1)

Sklic in naslov harmoniziranega standarda

(in referenčni dokument)

Prva objava UL

Referenca za nadomestni standard

Datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti nadomestnega standarda

Opomba 1

CEN

EN 132:1998

Oprema za varovanje dihal – Definicije izrazov in piktogrami

4.6.1999

EN 132:1990

Prenehanje veljavnosti

(30.6.1999)

CEN

EN 133:2001

Oprema za varovanje dihal – Razvrstitev

10.8.2002

EN 133:1990

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 134:1998

Oprema za varovanje dihal – Poimenovanje sestavnih delov

13.6.1998

EN 134:1990

Prenehanje veljavnosti

(31.7.1998)

CEN

EN 135:1998

Oprema za varovanje dihal – Seznam ustreznih izrazov

4.6.1999

EN 135:1990

Prenehanje veljavnosti

(30.6.1999)

CEN

EN 136:1998

Oprema za varovanje dihal – Obrazne maske – Zahteve, preskušanje, označevanje

13.6.1998

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Prenehanje veljavnosti

(31.7.1998)

EN 136:1998/AC:1999

CEN

EN 137:1993

Oprema za varovanje dihal – Avtonomen dihalni aparat z odprtim krogom z dovodom stisnjenega zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje

23.12.1993

EN 137:1986

Prenehanje veljavnosti

(23.12.1993)

EN 137:1993/AC:1993

CEN

EN 138:1994

Oprema za varovanje dihal – Cevni dihalni aparat za vdihavanje svežega zraka z obrazno masko, polobrazno masko ali ustnikom – Zahteve, preskušanje, označevanje

16.12.1994

–

CEN

EN 140:1998

Oprema za varovanje dihal – Polobrazne in četrtinske maske – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.11.1998

EN 140:1989

Prenehanje veljavnosti

(31.3.1999)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Oprema za varovanje dihal – Ustniki – Zahteve, preskušanje, označevanje

10.4.2003

EN 142:1989

Prenehanje veljavnosti

(10.4.2003)

CEN

EN 143:2000

Oprema za varovanje dihal – Filtri za zaščito pred delci – Zahteve, preskušanje, označevanje

24.1.2001

EN 143:1990

Prenehanje veljavnosti

(24.1.2001)

EN 143:2000/A1:2006

To je prva objava

Opomba 3

Datum te objave

CEN

EN 144-1:2000

Oprema za varovanje dihal – Ventili za plinske jeklenke – 1. del: Navoji za priključke

24.1.2001

EN 144-1:1991

Prenehanje veljavnosti

(24.1.2001)

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.10.2003)

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.12.2005)

CEN

EN 144-2:1998

Oprema za varovanje dihal – Ventili za plinske jeklenke – 2. del: Izhodni priključki

4.6.1999

–

CEN

EN 144-3:2003

Oprema za varovanje dihal – Ventili za plinske jeklenke – Izhodni priključki za potapljaška plina Nitrox in kisik

21.2.2004

–

CEN

EN 145:1997

Oprema za varovanje dihal – Avtonomni dihalni aparat z zaprtim krogom z dovodom stisnjenega kisika ali stisnjenega kisika in dušika – Zahteve, preskušanje, označevanje

19.2.1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.2.1998)

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(24.1.2001)

CEN

EN 148-1:1999

Oprema za varovanje dihal – Navoji na maskah – 1. del: Standardna navojna povezava

4.6.1999

EN 148-1:1987

Prenehanje veljavnosti

(31.8.1999)

CEN

EN 148-2:1999

Oprema za varovanje dihal – Navoji na maskah – 2. del: Povezava s središčenim navojem

4.6.1999

EN 148-2:1987

Prenehanje veljavnosti

(31.8.1999)

CEN

EN 148-3:1999

Oprema za varovanje dihal – Navoji na maskah – 3. del: Navoji na maskah – Navoj M 45X3

4.6.1999

EN 148-3:1992

Prenehanje veljavnosti

(31.8.1999)

CEN

EN 149:2001

Oprema za varovanje dihal – Polobrazne maske za zaščito pred delci – Zahteve, preskušanje, označevanje

21.12.2001

EN 149:1991

Prenehanje veljavnosti

(21.12.2001)

CEN

EN 165:2005

Osebno varovanje oči – Slovar

19.4.2006

EN 165:1995

Prenehanje veljavnosti

(31.5.2006)

CEN

EN 166:2001

Osebno varovanje oči – Specifikacije

10.8.2002

EN 166:1995

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 167:2001

Osebno varovanje oči – Metode optičnih preskusov

10.8.2002

EN 167:1995

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 168:2001

Osebno varovanje oči – Metode neoptičnih preskusov

10.8.2002

EN 168:1995

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 169:2002

Osebno varovanje oči – Filtri za varilne in sorodne tehnike – Zahteve prepustnosti in priporočena uporaba

28.8.2003

EN 169:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 170:2002

Osebno varovanje oči – Ultravijolični filtri – Zahteve za prepustnost in priporočena uporaba

28.8.2003

EN 170:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 171:2002

Osebno varovanje oči – Infrardeči filtri – Zahteve za prepustnost in priporočena uporaba

10.4.2003

EN 171:1992

Prenehanje veljavnosti

(10.4.2003)

CEN

EN 172:1994

Osebno varovanje oči – Filtri za zaščito pred sončnim bleskom v industriji

15.5.1996

–

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.10.2000)

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2005)

CEN

EN 174:2001

Osebno varovanje oči – Smučarska očala

21.12.2001

EN 174:1996

Prenehanje veljavnosti

(21.12.2001)

CEN

EN 175:1997

Osebno varovanje – Oprema za varovanje oči in obraza pri varjenju in podobnih postopkih

19.2.1998

–

CEN

EN 207:1998

Osebno varovanje oči – Filtri in priprave za zaščito pred laserskimi žarki

21.11.1998

EN 207:1993

Prenehanje veljavnosti

(31.3.1999)

EN 207:1998/A1:2002

28.8.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 208:1998

Osebno varovanje oči – Oprema za zaščito oči pri nastavitvah laserja in laserskih sistemov

21.11.1998

EN 208:1993

Prenehanje veljavnosti

(31.3.1999)

EN 208:1998/A1:2002

28.8.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 250:2000

Oprema za dihanje – Potapljaški dihalni aparat z odprtim krogom na stisnjen zrak – Zahteve, preskušanje, označevanje

8.6.2000

EN 250:1993

Prenehanje veljavnosti

(19.7.2000)

EN 250:2000/A1:2006

To je prva objava

Opomba 3

Datum te objave

CEN

EN 269:1994

Oprema za varovanje dihal – Kapuca s tlačnim dovodom svežega zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje

16.12.1994

–

CEN

EN 340:2003

Varovalna obleka – Splošne zahteve

6.10.2005

EN 340:1993

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 341:1992

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Naprave za spuščanje

23.12.1993

–

EN 341:1992/A1:1996

6.11.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.11.1998)

EN 341:1992/AC:1993

CEN

EN 342:2004

Zaščitna obleka – Garniture in oblačila za zaščito pred mrazom

6.10.2005

–

CEN

EN 343:2003

Varovalna obleka – Zaščita pred dežjem

21.2.2004

–

CEN

EN 348:1992

Varovalna obleka – Preskusna metoda: Ugotavljanje obnašanja materialov, zadetih z brizgom staljene kovine

23.12.1993

–

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Varovala sluha – Splošne zahteve in preskušanje – 1. del: Naušniki

28.8.2003

EN 352-1:1993

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 352-2:2002

Varovala sluha – Splošne zahteve in preskušanje – 2. del: Čepi

28.8.2003

EN 352-2:1993

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 352-3:2002

Varovala sluha – Splošne zahteve in preskušanje – 3. del: Naušniki za pritrditev na industrijsko varnostno čelado

28.8.2003

EN 352-3:1996

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 352-4:2001

Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 4. del: Naušniki, prilagodljivi ravni hrupa

10.8.2002

–

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2006)

CEN

EN 352-5:2002

Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 2. del: Naušniki za zmanjšanje delovnega hrupa

28.8.2003

–

CEN

EN 352-6:2002

Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 6. del: Naušniki z vhodnim električnim zvočnim signalom

28.8.2003

–

CEN

EN 352-7:2002

Varovala sluha – Varnostne zahteve in preskušanje – 7. del: Čepi, prilagodljivi ravni hrupa

28.8.2003

–

CEN

EN 353-1:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – 1. del: Drseče naprave za zaustavljanje na togem vodilu

28.8.2003

EN 353-1:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 353-2:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – 2. del: Drseče naprave za zaustavljanje na gibljivem vodilu

28.8.2003

EN 353-2:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 354:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Vrvi z zaključno zanko

28.8.2003

EN 354:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 355:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Blažilniki padca

28.8.2003

EN 355:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 358:1999

Osebna varovalna oprema za namestitev pri delu in zaščito pred padci z višine – Pasovi za namestitev pri delu, pozicijski trakovi in zanke

21.12.2001

EN 358:1992

Prenehanje veljavnosti

(21.12.2001)

CEN

EN 360:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Samonavijalna zaustavitvena naprava

28.8.2003

EN 360:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 361:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Varovalni pas

28.8.2003

EN 361:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 362:2004

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Vezni elementi – Spojni elementi

6.10.2005

EN 362:1992

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 363:2002

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Lovilni sistemi

28.8.2003

EN 363:1992

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 364:1992

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Preskusne metode

23.12.1993

–

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Splošne zahteve za navodila za uporabo, vzdrževanje, periodične preiskave, popravilo, označevanje in pakiranje

6.10.2005

EN 365:1992

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 367:1992

Varovalna obleka – Zaščita pred učinki toplote in ognja – Metoda za določanje prenosa toplote pri izpostavljenosti plamenu

23.12.1993

–

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 373:1993

Varovalna obleka – Ocenitev odpornosti materialov na obrizg staljene kovine

23.12.1993

–

CEN

EN 374-1:2003

Varovalne rokavice za zaščito pred kemikalijami in mikroorganizmi – 1. del: Terminologija in zahteve za izdelavo

6.10.2005

EN 374-1:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 374-2:2003

Varovalne rokavice za zaščito pred kemikalijami in mikroorganizmi – 2. del: Ugotavljanje odpornosti na penetracijo

6.10.2005

EN 374-2:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 374-3:2003

Varovalne rokavice za zaščito pred kemikalijami in mikroorganizmi – 3. del: Ugotavljanje odpornosti na pronicanje kemikalij

6.10.2005

EN 374-3:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 379:2003

Osebno varovanje oči – Samozatemnitveni filtri za varjenje

6.10.2005

EN 379:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 381-1:1993

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 1. del: Oprema za preskušanje odpornosti na urez z verižno žago

23.12.1993

–

CEN

EN 381-2:1995

Varovalna obleka za uporabnike prenosnih verižnih žag – 2. del: Preskusne metode za ščitnike nog

12.1.1996

–

CEN

EN 381-3:1996

Varovalna obleka za uporabnike prenosnih verižnih žag – 3. del: Preskusne metode za obutev

10.10.1996

–

CEN

EN 381-4:1999

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 4. del: Metode za preskušanje zaščitnih rokavic za uporabnike verižnih žag

16.3.2000

–

CEN

EN 381-5:1995

Varovalna obleka za uporabnike prenosnih verižnih žag – 5. del: Zahteve za ščitnike nog

12.1.1996

–

CEN

EN 381-7:1999

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 7. del: Zahteve za zaščitne rokavice za uporabnike verižnih žag

16.3.2000

–

CEN

EN 381-8:1997

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 8. del: Metode za preskušanje zaščitnih dokolenic (gamaš) za uporabnike verižnih žag

18.10.1997

–

CEN

EN 381-9:1997

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 9. del: Zahteve za zaščitne dokolenice (gamaše) za uporabnike verižnih žag

18.10.1997

–

CEN

EN 381-10:2002

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 10. del: Preskusna metoda za ščitnike zgornjega dela telesa

28.8.2003

–

CEN

EN 381-11:2002

Varovalna obleka za uporabnike ročnih verižnih žag – 11. del: Zahteve za ščitnike zgornjega dela telesa

28.8.2003

–

CEN

EN 388:2003

Varovalne rokavice za zaščito pred mehanskimi nevarnostmi

6.10.2005

EN 388:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 393:1993

Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Plavalni pripomočki – 50 N

16.12.1994

–

EN 393:1993/A1:1998

6.11.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.11.1998)

EN 393:1993/AC:1995

CEN

EN 395:1993

Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Reševalni jopiči – 100 N

16.12.1994

–

EN 395:1993/A1:1998

6.11.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.11.1998)

EN 395:1993/AC:1995

CEN

EN 396:1993

Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Reševalni jopiči – 150 N

16.12.1994

–

EN 396:1993/A1:1998

6.11.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.11.1998)

EN 396:1993/AC:1995

CEN

EN 397:1995

Industrijske zaščitne čelade

12.1.1996

–

EN 397:1995/A1:2000

24.1.2001

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(24.1.2001)

CEN

EN 399:1993

Rešilni jopiči in osebni plavalni pripomočki – Reševalni jopiči – 275 N

16.12.1994

–

EN 399:1993/A1:1998

6.11.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.11.1998)

EN 399:1993/AC:1995

CEN

EN 402:2003

Oprema za varovanje dihal – Pljučni samoreševalni avtonomni dihalni aparat z odprtim krogom in dovodom stisnjenega zraka z obrazno masko ali ustnikom – Zahteve, preskušanje, označevanje

21.2.2004

EN 402:1993

Prenehanje veljavnosti

(21.2.2004)

CEN

EN 403:2004

Oprema za varovanje dihal za samoreševanje – Kapuca s filtracijsko napravo za rešitev pred požarom – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.10.2005

EN 403:1993

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 404:2005

Oprema za varovanje dihal za samoreševanje – Samoreševalni filter iz ogljikovega monoksida z ustnikom

6.10.2005

EN 404:1993

Prenehanje veljavnosti

(2.12.2005)

CEN

EN 405:2001

Oprema za varovanje dihal – Polobrazna maska z ventili za varovanje pred plini ali plini in delci – Zahteve, preskušanje, označevanje

10.8.2002

EN 405:1992

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 407:2004

Varovalne rokavice za zaščito pred toplotnimi nevarnostmi (vročina in/ali ogenj)

6.10.2005

EN 407:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 420:2003

Varovalne rokavice – Splošne zahteve in preskusne metode

Opomba 4

2.12.2005

EN 420:1994

Prenehanje veljavnosti

(2.12.2005)

CEN

EN 421:1994

Varovalne rokavice za zaščito pred ionizirnim sevanjem in radioaktivno kontaminacijo

16.12.1994

–

CEN

EN 443:1997

Gasilske čelade

19.2.1998

–

CEN

EN 458:2004

Varovala sluha – Priporočila za izbiro, uporabo, nego in vzdrževanje – Navodilo

6.10.2005

EN 458:1993

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 463:1994

Varovalna obleka za zaščito pred tekočimi kemikalijami – Preskusna metoda: Določanje odpornosti na penetracijo curka tekočine

16.12.1994

–

CEN

EN 464:1994

Varovalna obleka za zaščito pred tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno z aerosoli in trdnimi delci – Preskusna metoda: Določanje neprepustnosti plinotesnih oblek (notranji tlačni preskus)

16.12.1994

–

CEN

EN 469:2005

Zaščitna obleka za gasilce – Zahteve in preskusne metode za zaščitno obleko za gasilce

16.12.1994

–

CEN

EN 469:2005/AC:2006

Zaščitna obleka za gasilce - Zahteve in preskusne metode za zaščitno obleko za gasilce

19.4.2006

EN 469:1995

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2006)

EN 469:1995

CEN

EN 470-1:1995

Zaščitna obleka za uporabo pri varjenju in sorodnih postopkih – 1. del: Splošne zahteve

12.1.1996

–

EN 470-1:1995/A1:1998

13.6.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.8.1998)

CEN

EN 471:2003

Dobro vidna opozorilna obleka za poklicno uporabo – Preskusne metode in zahteve

6.10.2005

EN 471:1994

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 510:1993

Opredelitev zahtev za varovalno obleko, kjer je nevarnost, da se obleka zaplete ob gibajoče dele

16.12.1994

–

CEN

EN 511:2006

Rokavice za zaščito pred mrazom

To je prva objava

EN 511:1994

Datum te objave

CEN

EN 530:1994

Material za varovalno obleko, odporen proti obrabi – Preskusne metode

30.8.1995

–

EN 530:1994/AC:1995

CEN

EN 531:1995

Zaščitna obleka za delavce v industriji, ki so izpostavljeni učinkom toplote (ne vključuje obleke za gasilce in varilce)

6.11.1998

–

EN 531:1995/A1:1998

4.6.1999

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(4.6.1999)

CEN

EN 533:1997

Varovalna obleka – Varovanje pred učinki toplote in plamena – Materiali in kombinacije materialov z omejeno stopnjo gorljivosti

14.6.1997

–

CEN

EN 564:1997

Gorniška oprema – Pomožna vrv – Varnostne zahteve in preskusne metode – Gorljivost

10.8.2002

–

CEN

EN 565:1997

Gorniška oprema – Trak – Varnostne zahteve in preskusne metode

10.8.2002

–

CEN

EN 566:1997

Gorniška oprema – Zanke – Varnostne zahteve in preskusne metode

10.8.2002

–

CEN

EN 567:1997

Gorniška oprema – Prižeme – Varnostne zahteve in preskusne metode

10.8.2002

–

CEN

EN 568:1997

Gorniška oprema – Prižeme – Sidra za led – Varnostne zahteve in preskusne metode

14.6.1997

–

CEN

EN 569:1997

Gorniška oprema – Plezalni klini – Varnostne zahteve in preskusne metode

10.8.2002

–

CEN

EN 659:2003

Zaščitne rokavice za gasilce

21.2.2004

EN 659:1996

Prenehanje veljavnosti

(21.2.2004)

CEN

EN 702:1994

Varovalna obleka – Zaščita pred učinki toplote in plamena – Preskusna metoda: določanje prenosa toplote ob dotiku skozi zaščitno obleko ali njene materiale

12.1.1996

–

CEN

EN 795:1996

Varovanje pred padci z višine – Sidrišča – Zahteve in preskušanje

12.2.2000

–

Opozorilo: Ta objava ne zadeva opreme, opisane v razredih A (konstrukcijsko sidro ), C (sidrišča na vodoravnih gibljivih vrveh) in D (sidrišča na vodoravnih togih sidrnih letvah) iz odstavkov 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (v zvezi z razredom A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (v zvezi z razredi A, C in D), priloge A (odstavki A.2, A.3, A.5 in A.6), priloge B, in priloge ZA (v zvezi z razredi A, C in D), za katero ne velja domneva o skladnosti z določbami Direktive 89/686/EGS.

EN 795:1996/A1:2000

24.1.2001

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2001)

CEN

EN 812:1997

Lahke industrijske čelade za varovanje pred udarci z glavo

19.2.1998

–

EN 812:1997/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 813:1997

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Sedežni pasovi

14.6.1997

–

CEN

EN 863:1995

Varovalna obleka – Mehanske lastnosti – Preskusna metoda: odpornost proti prebadanju

15.5.1996

–

CEN

EN 892:2004

Gorniška oprema – Dinamično obremenjene gorniške vrvi – Varnostne zahteve in preskusne metode

6.10.2005

EN 892:1996

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 893:1999

Gorniška oprema – Dereze – Varnostne zahteve in preskusne metode

10.8.2002

–

CEN

EN 943-1:2002

Varovalna obleka pred tekočimi in plinastimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 1. del: Varnostne zahteve za kemijsko varovalno obleko z dovodom zraka in neprezračevano kemijsko varovalno obleko, „neprepustno za plin“ (tip 1) in

28.8.2003

–

CEN

EN 943-2:2002

Varovalna obleka pred tekočimi in plinskimi kemikalijami, vključno s tekočimi aerosoli in trdnimi delci – 2. del: Varnostne zahteve za kemijsko varovalno obleko, „nepropustno za plin“ (tip 1), za reševalne ekipe

10.8.2002

–

CEN

EN 958:1996

Gorniška oprema – Sistemi za absorpcijo energije za uporabo pri zahtevnem varovanem plezanju (via ferrata) – Varnostne zahteve in preskusne metode

14.6.1997

–

CEN

EN 960:1994

Modeli glav za preskušanje zaščitnih čelad

15.5.1996

–

EN 960:1994/A1:1998

6.11.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.11.1998)

CEN

EN 960:2006

Modeli glav za preskušanje zaščitnih čelad

To je prva objava

EN 960:1994

31.12.2006

CEN

EN 966:1996

Čelade za športne dejavnosti v zraku

10.10.1996

–

EN 966:1996/A1:2000

4.7.2000

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2000)

EN 966:1996/A2:2006

To je prva objava

Opomba 3

Datum te objave

CEN

EN 1073-1:1998

Varovalna obleka pred radioaktivno kontaminacijo – 1. del: Zahteve in preskusne metode za varovalno obleko z dovodom zraka za zaščito pred radioaktivnimi delci

6.11.1998

–

CEN

EN 1073-2:2002

Varovalna obleka pred radioaktivnostjo – 2. del: Zahteve in preskusne metode za neprezračevano varovalno obleko proti onesnaženju z radioaktivnimi delci

28.8.2003

–

CEN

EN 1077:1996

Čelade za alpske smučarje

10.10.1996

–

CEN

EN 1078:1997

Čelade za kolesarje in uporabnike rolk in kotalk

14.6.1997

–

EN 1078:1997/A1:2005

19.4.2006

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2006)

CEN

EN 1080:1997

Varovalne čelade za otroke

14.6.1997

–

EN 1080:1997/A1:2002

28.8.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

EN 1080:1997/A2:2005

19.4.2006

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.6.2006)

CEN

EN 1082-1:1996

Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami in vbodom ročnega noža – 1. del: Žična pletena rokavica in ščitnik roke

14.6.1997

–

CEN

EN 1082-2:2000

Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami in vbodom ročnega noža – 2. del: Rokavice in ščitniki rok, ki niso spleteni iz žice

21.12.2001

–

CEN

EN 1082-3:2000

Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami in vbodom ročnega noža – 3. del: Preskus z urezom za tkanine, usnje in druge materiale

21.12.2001

–

CEN

EN 1095:1998

Varnostni pasovi in varnostne vrvi za uporabo pri veslanju – Varnostne zahteve in preskusne metode

6.11.1998

–

CEN

EN 1146:2005

Oprema za varovanje dihal – Samoreševalni dihalni aparat na stisnjen zrak z odprtim krogom in kapuco (reševalni dihalni aparat na stisnjen zrak s kapuco – Zahteve, preskušanje, označevanje

19.4.2006

EN 1146:1997

Prenehanje veljavnosti

(30.4.2006)

CEN

EN 1149-1:1995

Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 1. del: Površinska upornost (preskusne metode in zahteve)

10.10.1996

–

CEN

EN 1149-1:2006

Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 1. del: Preskusna metoda za merjenje površinske upornosti

To je prva objava

EN 1149-1:1995

31.12.2006

CEN

EN 1149-2:1997

Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 2. del: Preskusna metoda za merjenje električne upornosti skozi material (vertikalna odpornost)

19.2.1998

–

CEN

EN 1149-3:2004

Varovalna obleka – Elektrostatične lastnosti – 3. del: Preskušalne metode za merjenje zniževanja naboja

6.10.2005

–

CEN

EN 1150:1999

Varovalna obleka – Vidna obleka za nepoklicno uporabo – Preskusne metode in zahteve

4.6.1999

–

CEN

EN 1384:1996

Čelade za konjeniške aktivnosti

14.6.1997

–

EN 1384:1996/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 1385:1997

Čelade za kanuiste in športe na divjih vodah

13.6.1998

–

EN 1385:1997/A1:2005

6.10.2005

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 1486:1996

Zaščitna obleka za gasilce – Preskusne metode in zahteve za odsevno obleko za posebne načine gašenja požarov

3.12.1996

–

CEN

EN 1621-1:1997

Varovalne obleke za motoriste pred mehanskimi vplivi – Zahteve in preskusne metode za ščitnike

13.6.1998

–

CEN

EN 1621-2:2003

Varovalne obleke za motoriste pred mehanskimi vplivi – 2. del: Ščitniki hrbta za motoriste – Zahteve in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 1731:1997

Ščitniki za oči in obraz za industrijsko in neindustrijsko uporabo za varovanje pred mehanskimi nevarnostmi in/ali toploto

14.6.1997

–

EN 1731:1997/A1:1997

13.6.1998

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.6.1998)

CEN

EN 1809:1997

Potapljaški pripomočki – Naprave za uravnavanje plovnosti – Funkcionalne in varnostne zahteve, preskusne metode

13.6.1998

–

CEN

EN 1827:1999

Oprema za varovanje dihal – Polobrazna maska brez ventilov za vdihavanje/vdihavanje s filtri za zaščito pred plini ali plini in delci ali samo delci – Zahteve, preskušanje, označevanje

24.2.2001

–

CEN

EN 1836:2005

Osebna oprema za varovanje oči – Sončna očala ter sončni filtri za splošno uporabo in za neposredno opazovanje sonca

2.12.2005

EN 1836:1997

Prenehanje veljavnosti

(31.3.2006)

EN 1836:2005/AC:2006

CEN

EN 1868:1997

Osebna varovalna oprema za varovanje pred padci z višine – Seznam enakovrednih izrazov

18.10.1997

–

CEN

EN 1891:1998

Osebna varovalna oprema za zaščito pred padci z višine – Oplaščene statične vrvi

6.11.1998

–

CEN

EN 1938:1998

Osebno varovanje oči – Zaščitna očala za voznike in sovoznike motornih koles in mopedov

4.6.1999

–

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika – Oprema za varovanje sluha – 2. del: Ocena efektivne A- vrednotene ravni zvočnega tlaka pri nošenju osebne varovalne opreme pred hrupom (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996

–

CEN

EN ISO 4869-4:2000

Akustika – Oprema za varovanje sluha – 4. del: Merjenje efektivnih ravni zvočnega tlaka za varovalne naušnike glede na razred zaščite (ISO/TR 4869-4:1998)

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 6529:2001

Varovalna obleka – Varovanje pred kemikalijami – Ugotavljanje odpornosti materialov za varovalne obleke proti prepustnosti tekočin in plinov (ISO 6529:2001)

6.10.2005

EN 369:1993

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 6530:2005

Varovalna obleka – Varovanje pred tekočimi kemikalijami – Metoda za preskušanje odpornosti materialov proti prepuščanju tekočin (ISO 6530:2005)

6.10.2005

EN 368:1992

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 6942:2002

Varovalna obleka – Zaščita pred toploto in ognjem – Metoda preskušanja za vrednotenje materialov in izdelkov iz teh materialov, ki so izpostavljeni viru toplotnega sevanja (ISO 6942:2002)

28.8.2003

EN 366:1993

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003

CEN

EN ISO 10256:2003

Ščitnik glave in obraza za uporabo pri hokeju na ledu (ISO 10256:2003)

6.10.2005

EN 967:1996

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mehanične vibracije in udarci – Vibracije dlan-roka – Metoda za merjenje in oceno vibracijskih prenosov z rokavice na dlan roke (ISO 10819:1996)

3.12.1996

–

CEN

EN 12083:1998

Oprema za varovanje dihal – Filtri z dihalnimi cevmi (filtri, ki niso pritrjeni na masko) – Filtri za delce in pline ter kombinirani filtri – Zahteve, preskušanje, označevanje

4.7.2000

–

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:1998

Gorniška oprema – Zatiči – Varnostne zahteve in preskusne metode

16.3.2000

–

CEN

EN 12275:1998

Gorniška oprema – Vponke – Varnostne zahteve in preskusne metode

16.3.2000

–

CEN

EN 12276:1998

Gorniška oprema – Metulji – Varnostne zahteve in preskusne metode

24.2.2001

–

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:1998

Gorniška oprema – Pasovi – Varnostne zahteve in preskusne metode

6.11.1998

–

CEN

EN 12278:1998

Gorniška oprema – Škripci – Varnostne zahteve in preskusne metode

6.11.1998

–

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Osebni plavajoči pripomočki – 2. del: Rešilni jopiči, zahtevana stopnja 275 – Varnostne zahteve (ISO 12402-2:2006)

To je prva objava

EN 399:1993

31.3.2007

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Osebni plavajoči pripomočki – 3. del: Rešilni jopiči, zahtevana stopnja 150 – Varnostne zahteve (ISO 12402-3:2006)

To je prva objava

EN 396:1993

31.3.2007

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Osebni plavajoči pripomočki – 4. del: Rešilni jopiči, zahtevana stopnja 100 – Varnostne zahteve (ISO 12402-4:2006)

To je prva objava

EN 395:1993

31.3.2007

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Osebni plavajoči pripomočki – 5. del: Vzgonska pomagala (stopnja 50) – Varnostne zahteve (ISO 12402-5:2006)

To je prva objava

EN 393:1993

31.3.2007

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Osebni plavajoči pripomočki – 6. del: Rešilni jopiči in plavalni pripomočki za posebne namene – Varnostne zahteve in dodatne preskusne metode (ISO 12402-6:2006)

To je prva objava

–

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Osebna plavalna oprema – 8. del: Dodatki – Varnostne zahteve in preskusne metode (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006

EN 394:1993

Prenehanje veljavnosti

(31.8.2006)

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Osebni plavajoči pripomočki – 9. del: Preskusne metode (ISO 12402-9:2006)

To je prva objava

–

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Osebni plavalni pripomočki – 10. del: Izbor in uporaba osebnih plavalnih pripomočkov in drugih podobnih pripomočkov (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006

–

CEN

EN 12477:2001

Varovalne rokavice za varilce

10.8.2002

–

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(31.12.2005)

CEN

EN 12492:2000

Alpinistična oprema – Alpinistične čelade – Varnostne zahteve in preskusne metode

21.12.2001

–

EN 12492:2000/A1:2002

28.8.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 12568:1998

Varovanje nog in stopal – Zahteve in preskusne metode za zaščitne kapice in kovinske vložke

6.11.1998

–

CEN

EN 12628:1999

Potapljaški pribor – Kombinirane naprave za uravnavanje plovnosti in reševanje – Funkcijske in varnostne zahteve, preskusne metode

4.7.2000

–

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Osebna oprema za varovanje pred padci z višine – Vrvni dostopni sistemi – Naprave za nastavitev vrvi

To je prva objava

–

CEN

EN 12941:1998

Oprema za varovanje dihal – Zaščitna čelada ali kapuca s tlačno filtracijo zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje

4.6.1999

EN 146:1991

Prenehanje veljavnosti

(4.6.1999)

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 12942:1998

Oprema za varovanje dihal – Zaščitna obrazna, polobrazna ali četrtinska maska s tlačno filtracijo zraka – Zahteve, preskušanje, označevanje

4.6.1999

EN 147:1991

Prenehanje veljavnosti

(4.6.1999)

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 13034:2005

Varovalna obleka pred učinki tekočih kemikalij – Zahteve za izdelavo oblačil za zaščito pred kemikalijami, ki nudijo omejeno zaščito pred tekočimi kemikalijami (oprema tipa 6 in tipa PB(6))

6.10.2005

–

CEN

EN 13061:2001

Varovalna obleka – Kožna varovala za nogometne igralce – Zahteve in preskusne metode

10.8.2002

–

CEN

EN 13087-1:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 1. del: Pogoji in predpriprava

10.8.2002

–

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-2:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 2. del: Absorpcija udarca

10.8.2002

–

EN 13087-2:2000/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-3:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 3. del: Odpornost proti prediranju

10.8.2002

–

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-4:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 4. del: Učinkovitost zadrževalnega sistema

21.12.2001

–

CEN

EN 13087-5:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 5. del: Čvrstost zadrževalnega sistema

24.2.2001

–

CEN

EN 13087-6:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 6. del: Vidno polje

10.8.2002

–

EN 13087-6:2000/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-7:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 7. del: Odpornost proti plamenu

10.8.2002

–

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-8:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 8. del: Električne lastnosti

21.12.2001

–

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 13087-10:2000

Varovalne čelade – Preskusne metode – 10. del: Odpornost proti žareči vročini

21.12.2001

–

CEN

EN 13138-1:2003

Plavajoči pripomočki za učenje plavanja – 1. del: Varnostne zahteve in preskusne metode za plavajoče pripomočke, ki se oblečejo

6.10.2005

–

CEN

EN 13158:2000

Varovalna oprema – Varovalni jopiči, zaščita telesa in ramen za jezdece – Zahteve in preskusne metode

24.2.2001

–

CEN

EN 13178:2000

Osebno varovanje oči – Oprema za zaščito oči za uporabnike snežnih sani

21.12.2001

–

CEN

EN 13274-1:2001

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 1. del: Ugotavljanje prepuščanja v notranjost in celotnega prepuščanja v notranjost

21.12.2001

–

CEN

EN 13274-2:2001

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 2. del: Praktični preskusi delovanja

21.12.2001

–

CEN

EN 13274-3:2001

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 3. del: Ugotavljanje dihalne odpornosti

10.8.2002

–

CEN

EN 13274-4:2001

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 4. del: Preskusi s plamenom

10.8.2002

–

CEN

EN 13274-5:2001

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 5. del: Klimatski pogoji

21.12.2001

–

CEN

EN 13274-6:2001

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 6. del: Določevanje ogljikovega dioksida v vdihanem zraku

10.8.2002

–

CEN

EN 13274-7:2002

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 7. del: Ugotavljanje penetracije delcev v filter

Opomba 5

28.8.2003

–

CEN

EN 13274-8:2002

Oprema za varovanje dihal – Metode preskušanja – 8. del: Ugotavljanje lepljivosti dolomitnega prahu

28.8.2003

–

CEN

EN 13277-1:2000

Varovalna oprema za borilne športe – 1. del: Splošne zahteve in preskusne metode

24.2.2001

–

CEN

EN 13277-2:2000

Varovalna oprema za borilne športe – 2. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za ščitnike za nart, ščitnike za golenico in ščitnike za podlaket

24.2.2001

–

CEN

EN 13277-3:2000

Varovalna oprema za borilne športe – 3. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za ščitnike za telo

24.2.2001

–

CEN

EN 13277-4:2001

Varovalna oprema za borilne športe – 4. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za varovala glave

10.8.2002

–

CEN

EN 13277-5:2002

Varovalna oprema za borilne športe – 5. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za varovala spolovil in trebuha

10.8.2002

–

CEN

EN 13277-6:2003

Varovalna oprema za borilne športe – 6. del: Dodatne zahteve in preskusne metode za ščitnike za ženske prsi

21.2.2004

–

CEN

EN 13287:2004

Osebna varovalna oprema – Obutev – Preskusna metoda proti zdrsom

6.10.2005

–

CEN

EN 13356:2001

Opozorilni vidni pripomočki za nepoklicno uporabo – Preskusne metode in zahteve

21.12.2001

–

CEN

EN 13484:2001

Čelade za uporabnike sani

10.8.2002

–

CEN

EN 13546:2002

Varovalna obleka – Varovala dlani, rok, prsnega koša, trebuha, noge, stopal in spolovil za hokejske vratarje na travi in varovalne golenice za igralce hokeja na travi – Zahteve in preskusne metode

28.8.2003

–

CEN

EN 13567:2002

Varovalna obleka – Varovala dlani, rok, prsnega koša, trebuha, nog, spolovil in obraza sabljačev – Zahteve in preskusne metode

28.8.2003

–

CEN

EN 13594:2002

Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Zahteve in preskusne metode

28.8.2003

–

CEN

EN 13595-1:2002

Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 1. del: Splošne zahteve

28.8.2003

–

CEN

EN 13595-2:2002

Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 2. del: Preskusna metoda za ugotavljanje odpornosti proti obrabi

28.8.2003

–

CEN

EN 13595-3:2002

Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 3. del: Preskusne metode za ugotavljanje razpočne trdnosti

28.8.2003

–

CEN

EN 13595-4:2002

Varovalna obleka za poklicne voznike motornih koles – Jopiči, hlače in enodelne ali večdelne obleke – 4. del: Preskusna metoda za ugotavljanje odpornosti proti urezu

28.8.2003

–

CEN

EN 13634:2002

Varovalna obutev za poklicne voznike motornih koles – Zahteve in preskusne metode

28.8.2003

–

CEN

EN 13781:2001

Varovalne čelade za voznike in potnike na motornih in dirkalnih saneh

10.8.2002

–

CEN

EN 13794:2002

Oprema za varovanje dihal – Samoreševalni avtonomni dihalni aparat z zaprtim krogom – Zahteve, preskušanje, označevanje

28.8.2003

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 13819-1:2002

Varovala sluha – Preskušanje – 1. del: Fizikalne preskusne metode

28.8.2003

–

CEN

EN 13819-2:2002

Varovala sluha – Preskušanje – 2. del: Akustične preskusne metode

28.8.2003

–

CEN

EN 13832-1:2006

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 1. del: Izrazje in preskusne metode

To je prva objava

–

CEN

EN 13832-2:2006

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 2. del: Zahteve za obutev, odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih pogojih

To je prva objava

–

CEN

EN 13832-3:2006

Obutev za varovanje pred kemikalijami – 3. del: Zahteve za obutev, zelo odporno proti kemikalijam pri laboratorijskih pogojih

To je prva objava

–

CEN

EN 13911:2004

Zaščitna obleka za gasilce – Zahteve in preskušalne metode za gasilske kapuce

6.10.2005

–

CEN

EN 13949:2003

Oprema za dihanje – Avtonomni dihalni potapljaški aparati s stisnjenim Nitroxom in kisikom – Zahteve, preskušanje, označevanje

21.2.2004

–

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Varovalna obleka za varovanje pred trdnimi delci – 1. del: Zahteve za varovalno obleko, ki varuje pred kemikalijami in zagotavlja zaščito celega telesa pred trdnimi delci v zraku (oblačilo tipa 5) (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Varovalna obleka za varovanje pred trdnimi delci – 2. del: Preskusna metoda za ugotavljanje prepuščanja aerosolov drobnih delcev v obleko (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 13995:2000

Varovalna obleka – Mehanske lastnosti – Preskusna metoda za ugotavljanje odpornosti proti prebadanju in dinamičnemu trganju materiala (ISO 13995:2000)

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 13997:1999

Varovalna obleka – Mehanske lastnosti – Ugotavljanje odpornosti proti urezu z ostrimi predmeti (ISO 13997:1999)

4.7.2000

–

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Varovalna obleka – Varovalni predpasniki, hlače in telovniki za varovanje pred urezninami in vbodi ročnega noža (ISO 13998:2003)

28.8.2003

EN 412:1993

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN 14021:2003

Obojestranski ščitnik trupa motociklistov pred kamnito podlago in drobci, primeren za vožnjo po brezpotju – Zahteve in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 14052:2005

Visoko kakovostne industrijske čelade

19.4.2006

–

CEN

EN 14058:2004

Zaščitna obleka – Oblačila za zaščito pred mrazom

6.10.2005

–

CEN

EN 14120:2003

Varovalna obleka – Ščitniki zapestja, dlani, kolena in komolca za uporabnike opreme za športe na koleščkih – Zahteve in preskusne metode

21.2.2004

–

CEN

EN 14126:2003

Varovalna obleka – Zahteve za izdelavo in preskusne metode za varovalno obleko proti povzročiteljem infekcije

6.10.2005

–

CEN

EN 14143:2003

Oprema za dihala – Samoreševalni dihalni potapljaški aparati

6.10.2005

–

CEN

EN 14225-1:2005

Potapljaške obleke – 1. del: Mokre obleke – Zahteve in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 14225-2:2005

Potapljaške obleke – 2. del: Suhe obleke – Zahteve in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 14225-3:2005

Potapljaške obleke – 3. del: Aktivno segrevane ali hlajene obleke (sistemi) – Zahteve in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 14225-4:2005

Potapljaške obleke – 4. del: Enoatmosferske obleke (ADS) – Zahteve zaradi človeških dejavnikov in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 14325:2004

Varovalne obleke pred kemikalijami – Preskusne metode in zahteve za razvrščanje materialov za izdelavo varovalnih oblek, šivanje, spajanje in sestavljanje (montaža)

6.10.2005

–

CEN

EN 14328:2005

Varovalna obleka – Rokavice in ščitniki rok za varovanje pred urezninami gnanih nožev – Zahteve in preskusne metode

6.10.2005

–

CEN

EN 14360:2004

Obleka za zaščito pred dežjem – Preskušalne metode za gotova oblačila – Učinek udarcev kapljic, spuščenih od zgoraj z visoko energijo

6.10.2005

–

CEN

EN 14387:2004

Oprema za varovanje dihal – Filter(ri) za pline in kombinirani filter(ri) – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.10.2005

EN 141:2000

EN 371:1992

EN 372:1992

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 14404:2004

Osebna varovalna oprema – Ščitniki za kolena za delo v klečečem položaju

6.10.2005

–

CEN

EN 14435:2004

Oprema za varovanje dihal – Avtonomni dihalni aparat z odprtim krogom za dovod stisnjenega zraka s polobrazno masko, samo za uporabo z nadtlakom – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.10.2005

–

CEN

EN 14458:2004

Osebna oprema za varovanje oči – Ščitniki za obraz in vizirji za gasilske in visoko kakovostne industrijske čelade, ki jih uporabljajo gasilci, reševalci in osebje prve pomoči

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 14460:1999

Varovalna obleka za voznike dirkalnih avtomobilov – Zaščita pred učinki toplote in plamena – Varnostne zahteve in preskušanje (ISO 14460:1999)

16.3.2000

–

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(30.9.2002)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Oprema za varovanje dihal – Samoreševalni dihalni aparat na stisnjen zrak z odprtim krogotokom in polobrazno masko, načrtovan tako, da vključuje krmiljenje ventila z nadtlakom iz pljuč. Samo za namen evakuacije

19.4.2006

–

CEN

EN 14572:2005

Visoko kakovostne čelade za jahalne aktivnosti

6.10.2005

–

CEN

EN 14593-1:2005

Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak z ventilom – 1. del: Aparat z obrazno masko – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.10.2005

EN 139:1994

Prenehanje veljavnosti

(2.12.2005)

CEN

EN 14593-2:2005

Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak z ventilom – 2. del: Aparat s polobrazno masko na pozitiven tlak – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.10.2005

EN 139:1994

Prenehanje veljavnosti

(2.12.2005)

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Oprema za varovanje dihal – Dihalni aparat na stisnjeni zrak s trajnim pretokom – Zahteve, preskušanje, označevanje

6.10.2005

EN 271:1995

EN 12419:1999

EN 139:1994

EN 1835:1999

EN 270:1994

Prenehanje veljavnosti

(2.12.2005)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005

Varovalna obleka pred učinki tekočih kemikalij – Zahtevane lastnosti za obleko, neprepustno za vodo (tip 3), ali z zatesnjenimi spoji (tip 4), vključno z dodatki, ki zagotavljajo zaščito za posamezne dele telesa (tipa PB [3] in PB [4])

6.10.2005

EN 467:1995

EN 466:1995

EN 465:1995

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 14786:2006

Varovalna obleka – Določanje odpornosti materialov na prodiranje razpršenih tekočih kemikalij, emulzij in disperzij – Preskus z razprševanjem

To je prva objava

–

CEN

EN ISO 14877:2002

Varovalna obleka pri peskanju, kjer se uporabljajo abrazivna sredstva v obliki granul (ISO 14877:2002)

28.8.2003

–

CEN

EN ISO 15025:2002

Varovalna obleka – Zaščita pred učinki toplote in plamena – Preskusna metoda z omejenim širjenjem plamena (ISO 15025:2000)

28.8.2003

EN 532:1994

Prenehanje veljavnosti

(28.8.2003)

CEN

EN ISO 15027-1:2002

Potopne obleke – 1. del: Stalno nošene obleke, zahteve, vključno z varnostjo (ISO 15027-1:2002)

10.4.2003

–

CEN

EN ISO 15027-2:2002

Potopne obleke – 2. del: Reševalne obleke, zahteve, vključno z varnostjo (ISO 15027-2:2002)

10.4.2003

–

CEN

EN ISO 15027-3:2002

Potopne obleke – 3. del: Preskusne metode (ISO 15027-3:2002)

10.4.2003

–

CEN

EN 15090:2006

Obutev za gasilce

To je prva objava

–

CEN

EN ISO 15831:2004

Obleka – Fiziološki učinki – Merjenje toplotne izolacije s pomočjo lutke (ISO 15831:2004)

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 17249:2004

Zaščitna obutev, odporna proti urezu z verižno žago (ISO 17249:2004)

6.10.2005

–

CEN

EN ISO 20344:2004

Osebna varovalna oprema – Metode preskušanja obutve (ISO 20344:2004)

6.10.2005

EN 344:1992

EN 344-2:1996

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

EN ISO 20344:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 20345:2004

Osebna varovalna oprema – Zaščitna obutev (ISO 20345:2004)

6.10.2005

EN 345:1992

EN 345-2:1996

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 20346:2004

Osebna varovalna oprema – Varovalna obutev (ISO 20346:2004)

6.10.2005

EN 346-2:1996

EN 346:1992

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 20347:2004

Osebna varovalna oprema – Delovna obutev (ISO 20347:2004)

6.10.2005

EN 347:1992

EN 347-2:1996

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika – Oprema za varovanje sluha – Subjektivna metoda za merjenje dušenja zvoka (ISO 4869-1:1990)

16.12.1994

–

CEN

EN 24869-3:1993

Akustika – Oprema za varovanje sluha – 3. del: Poenostavljena metoda za merjenje dušenja naušnikov za namene preskusa kakovosti (ISO/TR 4869-3:1989)

16.12.1994

–

CENELEC

EN 50237:1997

Rokavice in brezprstne rokavice z mehansko zaščito za delo z elektriko

4.6.1999

–

CENELEC

EN 50286:1999

Električno izolacijske zaščitne obleke za delo pri nizkonapetostnih napeljavah (instalacijah)

16.3.2000

–

CENELEC

EN 50321:1999

Električno izolacijska obutev za delo pri nizkonapetostnih napeljavah (instalacijah)

16.3.2000

–

CENELEC

EN 50365:2002

Električno izolirane čelade za uporabo pri nizkonapetostnih napeljavah

10.4.2003

–

CENELEC

EN 60743:2001

Delo pod napetostjo – Izrazje za orodja in opremo (IEC 60743:2001)

10.4.2003

EN 60743:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2004)

CENELEC

EN 60895:2003

Delo pod napetostjo – Prevodne obleke za uporabo pri nazivnih izmeničnih napetostih do 800 kV in enosmernih napetostih ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Spremenjen))

6.10.2005

EN 60895:1996

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2006)

CENELEC

EN 60903:2003

Delo pod napetostjo – Rokavice iz izolacijskega materiala (IEC 60903:2002 (Spremenjen))

6.10.2005

EN 60903:1992

z dopolnilom + EN 50237:1997

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.7.2006)

CENELEC

EN 60984:1992

Obojke iz izolacijskega materiala za delo pod napetostjo (IEC 60984:1990 (Spremenjen))

4.6.1999

–

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(4.6.1999)

EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002)

10.4.2003

Opomba 3

Prenehanje veljavnosti

(6.10.2005)

| Opomba 1 | Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače. |
| --- | --- |

Opomba 1

Običajno bo datum, ko preneha veljati domneva o skladnosti, datum preklica („dow“), ki ga določi Evropska organizacija za standardizacijo, vendar je treba opozoriti uporabnike teh standardov na dejstvo, da je v nekaterih izjemnih primerih to lahko drugače.

| Opomba 2.1 | Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom. |
| --- | --- |

Opomba 2.1

Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom.

| Opomba 3 | V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3

V primeru sprememb je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegove morebitne prejšnje spremembe in nove citirane spremembe. Nadomestni standard (stolpec 3) zato sestoji iz EN CCCCC:YYYY in njegovih morebitnih predhodnih sprememb, vendar brez nove citirane spremembe. Na določen datum za nadomestni standard preneha veljati domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami iz direktive.

| Opomba 4 | Domneva o skladnosti, ki jo določa EN 420:2003 glede BHSR 1.2.1.1 v zvezi z vsebnostjo Cr(VI) materialov za rokavice se preverja glede meje zaznavanja preskusne metode za Cr(VI), ki mora znašati 3mg/kg ali manj. |
| --- | --- |

Opomba 4

Domneva o skladnosti, ki jo določa EN 420:2003 glede BHSR 1.2.1.1 v zvezi z vsebnostjo Cr(VI) materialov za rokavice se preverja glede meje zaznavanja preskusne metode za Cr(VI), ki mora znašati 3mg/kg ali manj.

| Opomba 5 | Zadnji stavek klavzule 6.4 in zadnji stavek klavzule 7.4 standarda EN 13274-7:2002 ne zagotavljata domneve o skladnosti z osnovnimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz Direktive 89/686/EGS. |
| --- | --- |

Opomba 5

Zadnji stavek klavzule 6.4 in zadnji stavek klavzule 7.4 standarda EN 13274-7:2002 ne zagotavljata domneve o skladnosti z osnovnimi zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami iz Direktive 89/686/EGS.

OPOMBA:

| — | Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Katere koli informacije o razpoložljivosti standardov nudijo evropske organizacije za standardizacijo ali nacionalne organizacije za standarde, katerih seznam je priložen k Direktivi 98/34/ES (2) Evropskega parlamenta in Sveta, spremenjene z Direktivo 98/48/ES (3).

| — | Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Objava sklicev v Uradnem listu Evropske unije ne pomeni, da so standardi na voljo v vseh jezikih Skupnosti.

| — | Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

—

Ta seznam nadomešča vse predhodne sezname, objavljene v Uradnem listu Evropske unije. Posodobitev tega seznama zagotavlja Komisija.

Več informacij o harmoniziranih standardih najdete na internetu na:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds.

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruselj, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Bruselj, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(3)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/73

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 314/07)

| Številka pomoči | XS 137/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Latvija |
| Regija | Celotno ozemlje Latvije |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Program jamstvene pomoči „Latvijske jamstvene agencije“ |
| Pravna podlaga | 1) | Latvijas vienotais programdokuments 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv) |

Številka pomoči

XS 137/05

Država članica

Latvija

Regija

Celotno ozemlje Latvije

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Program jamstvene pomoči „Latvijske jamstvene agencije“

Pravna podlaga

1)

Latvijas vienotais programdokuments 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv)

| 2) | Papildinājumi Latvijas vienotam programdokumentam 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv) |
| --- | --- |

2)

Papildinājumi Latvijas vienotam programdokumentam 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv)

| 3) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 21. 29.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

3)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 21. 29.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 4) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 57. 23.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

4)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 57. 23.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 5) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 79 6.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

5)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 79 6.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 6) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 81. 21.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

6)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 81. 21.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 7) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 84. 20.7.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

7)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 84. 20.7.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

2004 –3 450 000 LVL (4 908 935. EUR)

2006 – 168 072 LVL (239 146 EUR)

Skupni znesek pomoči

3 618 072 LVL (5 148 081 EUR)

Skupni znesek jamstva za posojilo, vključno z multiplikatorjem ×2, bo znašal 7 236 144 LVL (10 296 163 EUR)

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe.

Da

Datum začetka izvajanja

18. junij 2003

Načrtovane spremembe programa bodo začele veljati od 1. oktobra 2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31. avgusta 2008

Če zahteve sheme pomoči niso v skladu z nadzornimi normami za gospodarske dejavnosti, se lahko pogoji dodeljevanja pomoči za sheme pomoči revidirajo v okviru odstavka 1 člena 88 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči, razen:

| a) | dejavnosti, povezanih s proizvodnjo, predelavo ali trženjem proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi; |
| --- | --- |

a)

dejavnosti, povezanih s proizvodnjo, predelavo ali trženjem proizvodov, navedenih v Prilogi I k Pogodbi;

| b) | dejavnosti, povezanih s kmetijstvom, razen predelave; |
| --- | --- |

b)

dejavnosti, povezanih s kmetijstvom, razen predelave;

| c) | z izvozom povezanih dejavnosti, in sicer pomoči, neposredno povezane z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali z drugimi trenutnimi, z izvozom povezanimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

c)

z izvozom povezanih dejavnosti, in sicer pomoči, neposredno povezane z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali z drugimi trenutnimi, z izvozom povezanimi dejavnostmi;

| d) | pomoči, ki je odvisna od uporabe domačega blaga namesto tujega; |
| --- | --- |

d)

pomoči, ki je odvisna od uporabe domačega blaga namesto tujega;

| e) | sektorja prevoza |
| --- | --- |

e)

sektorja prevoza

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra”

| Tirgoņu iela 11 |
| --- |
| LV-1050, Rīga, Latvija |

Tirgoņu iela 11

LV-1050, Rīga, Latvija

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 184/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Miasto Skierniewice, Województwo Łódzkie |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Program horizontalne pomoči za razvoj malih in srednjih podjetij v občini Skierniewice |
| Pravna podlaga | Ustawa z 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jedn. Dz.U. nr 142, poz. 1591 z późniejszymi zmianami), Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84), Uchwała nr XLI/71/05 Rady Miasta Skierniewice z dnia 14 lipca 2005 roku w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości i udzielania dotacji dla małych i średnich przedsiębiorców na terenie Miasta Skierniewice |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 7 400 EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe | Da |
| Datum začetka izvajanja | 31.8.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ryszard Bogusz
  Prezydent Miasta Skierniewice |
| ul. Rynek 1 |
| PL-96-100 Skierniewice |

Številka pomoči

XS 184/05

Država članica

Poljska

Regija

Miasto Skierniewice, Województwo Łódzkie

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Program horizontalne pomoči za razvoj malih in srednjih podjetij v občini Skierniewice

Pravna podlaga

Ustawa z 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jedn. Dz.U. nr 142, poz. 1591 z późniejszymi zmianami), Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84), Uchwała nr XLI/71/05 Rady Miasta Skierniewice z dnia 14 lipca 2005 roku w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości i udzielania dotacji dla małych i średnich przedsiębiorców na terenie Miasta Skierniewice

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

7 400 EUR

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

31.8.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ryszard Bogusz

Prezydent Miasta Skierniewice

ul. Rynek 1

PL-96-100 Skierniewice

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 185/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Republika Poljska |
| Regija | Centralny |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Podjetje za načrtovalne storitve BISPROL sp. z o.o. |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn. zm.) art. 52 ust. 1 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 0,098559 mio. EUR  (1) |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe | Da |
| Datum začetka izvajanja | 22.9.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 30.12.2015 |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da |
| Zadevni gospodarski sektroji | Pomoč je omejena na posebne sektorje | Da |
| Druge storitve | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Minister Skarbu Państwa |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| PL-00-522 Warszawa |

Številka pomoči

XS 185/05

Država članica

Republika Poljska

Regija

Centralny

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Podjetje za načrtovalne storitve BISPROL sp. z o.o.

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn. zm.) art. 52 ust. 1

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

0,098559 mio. EUR  (1)

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

22.9.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 30.12.2015

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Zadevni gospodarski sektroji

Pomoč je omejena na posebne sektorje

Da

Druge storitve

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

PL-00-522 Warszawa

Individulane pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 205/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Provincie Zuid-Holland |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Deltalinqs |
| Pravna podlaga | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 224 728 EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe | Da,
  intenzivnost državne pomoči je 43 % |
| Datum začetka izvajanja | 1.12.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.3.2008 (2) |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da
  Namen tega projekta je omogočiti novoustanovljenim podjetjem vpogled v kompleksne blagovne tokove v rotterdamskem pristanišču. Izvedle se bodo raziskave, katerih izsledki bodo vsakomur prosto dostopni |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Številka pomoči

XS 205/05

Država članica

Nizozemska

Regija

Provincie Zuid-Holland

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Deltalinqs

Pravna podlaga

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

224 728 EUR

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Da,

intenzivnost državne pomoči je 43 %

Datum začetka izvajanja

1.12.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.3.2008 (2)

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Namen tega projekta je omogočiti novoustanovljenim podjetjem vpogled v kompleksne blagovne tokove v rotterdamskem pristanišču. Izvedle se bodo raziskave, katerih izsledki bodo vsakomur prosto dostopni

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 206/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Provincie Zuid-Holland |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | LTO Groeiservice |
| Pravna podlaga | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 69 500 EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe | Da, intenzivnost državne pomoči je 50 % |
| Datum začetka izvajanja | 1.12.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 1.4.2007 (3) |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da
  S pomočjo tega projekta se bo izvedel popis razpoložljivega znanja o vplivu svetlobe na rast in kakovost pridelkov v rastlinjakih. Ko bo obstoječe znanje evidentirano, se bodo pripravili predlogi za raziskovalni projekt, da bi se zapolnile praznine v obstoječem znanju |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč je omejena na posebne sektorje. | Da |
| Druge predelovalne dejavnosti | Gojenje rastlin v rastlinjakih |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Številka pomoči

XS 206/05

Država članica

Nizozemska

Regija

Provincie Zuid-Holland

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

LTO Groeiservice

Pravna podlaga

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

69 500 EUR

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Da, intenzivnost državne pomoči je 50 %

Datum začetka izvajanja

1.12.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 1.4.2007 (3)

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

S pomočjo tega projekta se bo izvedel popis razpoložljivega znanja o vplivu svetlobe na rast in kakovost pridelkov v rastlinjakih. Ko bo obstoječe znanje evidentirano, se bodo pripravili predlogi za raziskovalni projekt, da bi se zapolnile praznine v obstoječem znanju

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč je omejena na posebne sektorje.

Da

Druge predelovalne dejavnosti

Gojenje rastlin v rastlinjakih

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 209/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | Provincie Zuid-Holland |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Holland Scherming |
| Pravna podlaga | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 101,330 EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe | Da
  intenzivnost državne pomoči je 60 % |
| Datum začetka izvajanja | 1.12.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 1.6.2006 |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da
  Namen tega projekta je izvesti industrijske raziskave glede vpliva različnih vrst svetlobe na rast rastlin in cvetja. Holland Scherming je podjetje, ki namešča senčila za pridelovalce v rastlinjakih. S pridobljenim znanjem o svetlobi se lahko razvijejo novi proizvodi. Pomoč je namenjena raziskavam za razvoj znanja glede vpliva svetlobe in ne razvoju novih proizvodov |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč je omejena na posebne sektorje. | Da |
| Druge storitve | Vgradnja |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Številka pomoči

XS 209/05

Država članica

Nizozemska

Regija

Provincie Zuid-Holland

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Holland Scherming

Pravna podlaga

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

101,330 EUR

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Da

intenzivnost državne pomoči je 60 %

Datum začetka izvajanja

1.12.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 1.6.2006

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Namen tega projekta je izvesti industrijske raziskave glede vpliva različnih vrst svetlobe na rast rastlin in cvetja. Holland Scherming je podjetje, ki namešča senčila za pridelovalce v rastlinjakih. S pridobljenim znanjem o svetlobi se lahko razvijejo novi proizvodi. Pomoč je namenjena raziskavam za razvoj znanja glede vpliva svetlobe in ne razvoju novih proizvodov

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč je omejena na posebne sektorje.

Da

Druge storitve

Vgradnja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

---

(1)   znesek pomoči, dodeljene podjetju, izražen kot bruto ekvivalent dotacije

(2)  Ukrep se bo po potrebi prilagodil, da se bodo upoštevale ustrezne določbe po reviziji Uredbe (ES) št. 70/2001. Komisija bo o tem ustrezno obveščena.

(3)  Ukrep se bo po potrebi prilagodil, da se bodo upoštevale ustrezne določbe po reviziji Uredbe (ES) št. 70/2001. Komisija bo o tem ustrezno obveščena.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/78

---

Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike

(2006/C 314/08)

Komisija je v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (2), prejela pritožbo, ki navaja, da se nekateri manganovi dioksidi s poreklom iz Južne Afrike („zadevna država“) uvažajo po dampinških cenah, kar povzroča znatno škodo industriji Skupnosti.

1.   Pritožba

Pritožbo je 10. novembra 2006 vložila družba Tosoh Hellas AIC („pritožnik“), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih manganovih dioksidov v Skupnosti.

2.   Izdelek

Izdelek, ki se domnevno uvaža po dampinških cenah, so nekateri manganovi dioksidi (manganovi dioksidi z visoko stopnjo čistosti), ki so bili proizvedeni z elektrolizo in niso bili toplotno obdelani, kar se navadno stori, da so primerni za uporabo v litijevih baterijah, s poreklom iz Južne Afrike („zadevni izdelek“), navadno uvrščeni pod oznako KN ex 2820 10 00. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave.

3.   Trditev o dampingu

Trditev o dampingu v zvezi z Južno Afriko temelji, kolikor ni zadosti prodaje na domačem trgu, na primerjavi konstruirane normalne vrednosti z izvoznimi cenami zadevnega izdelka, ko je prodan za izvoz v Skupnost.

Na podlagi tega je izračunana stopnja dampinga znatna.

4.   Trditev o škodi

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz zadevnega izdelka iz Južne Afrike povečal v absolutnem smislu, pa tudi v smislu tržnega deleža.

Trdi se, da so imeli obseg in cene zadevnega uvoženega izdelka med drugim negativen vpliv na raven cen, ki jih zaračunava industrija Skupnosti, kar je bistveno škodovalo finančnemu stanju industrije skupnosti in stanju zaposlenosti v njej.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Skupnosti oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki opravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 5 osnovne uredbe.

5.1.   Postopek za ugotavljanje dampinga in škode

V okviru preiskave bo ugotovljeno, ali gre pri zadevnem izdelku s poreklom iz Južne Afrike za damping in ali je ta povzročil škodo.

(a)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, bo poslala vprašalnike industriji Skupnosti in vsem združenjem proizvajalcev v Skupnosti, izvoznikom/proizvajalcem v Južni Afriki, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem združenjem uvoznikov, ki so bili navedeni v pritožbi, ter organom zadevnih držav izvoznic.

V vsakem primeru morajo vse stranke po telefaksu nemudoma stopiti v stik s Komisijo, vendar najpozneje do roka, določenega v točki 6(a), da bi ugotovile, ali so navedene v pritožbi, in po potrebi zahtevati vprašalnik, glede na to, da se rok, določen v točki 6(b), uporablja za vse zainteresirane stranke.

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(b).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(c).

5.2.   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in kadar se trditve o dampingu in škodi, ki naj bi jo povzročil, izkažejo za utemeljene, bo sprejeta odločitev glede tega, ali bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki, njihova predstavniška združenja, reprezentativni uporabniki in reprezentativne potrošniške organizacije, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji v rokih, določenih v točki 6(b), sporočijo informacije. Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo posebne razloge, zakaj naj bi bile zaslišane, v roku iz točke 6(c). Opozoriti je treba, da se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

6.   Roki

(a)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik

Vse zainteresirane stranke morajo zahtevati vprašalnik ali druge ali druge obrazce zahtevkov čim prej, vsekakor pa najpozneje v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(b)   Rok, v katerem se stranke javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije.

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(c)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane stranke.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruselj |
| Telefaks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Bruselj

Telefaks: (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

V primerih, ko katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne zagotovi v določenih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stranka predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 6(9) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 7(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najkasneje v devetih mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

(2)  UL L 340, 23.12.2005, str. 17.

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/80

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 314/09)

| Datum sprejetja odločitve | 24.10.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 254/06 |
| Država članica | Belgija |
| Naziv | Minimumprijs voor groenestroomcertificaten van PV installaties |
| Pravna podlaga | Artikel 25ter, eerste alinea, van het decreet van 17 juli 2000 houdende de organisatie van de elektriciteitsmarkt en het decreet van 7 mei 2004.
  Article 25ter, paragraphe 1, du décret relatif à l'organisation du marché d'électricité du 17 juillet 2000 et décret du 7 mai 2004. |
| Vrsta ukrepa | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |
| Intenzivnost | Ukrep, ki ne pomeni pomoči |

Datum sprejetja odločitve

24.10.2006

Št. pomoči

N 254/06

Država članica

Belgija

Naziv

Minimumprijs voor groenestroomcertificaten van PV installaties

Pravna podlaga

Artikel 25ter, eerste alinea, van het decreet van 17 juli 2000 houdende de organisatie van de elektriciteitsmarkt en het decreet van 7 mei 2004.

Article 25ter, paragraphe 1, du décret relatif à l'organisation du marché d'électricité du 17 juillet 2000 et décret du 7 mai 2004.

Vrsta ukrepa

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Intenzivnost

Ukrep, ki ne pomeni pomoči

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 24.10.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 623/06 |
| Država članica | Slovaška |
| Naziv | Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti ALEF Film & Media group s.r.o. |
| Pravna podlaga | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

Datum sprejetja odločitve

24.10.2006

Št. pomoči

N 623/06

Država članica

Slovaška

Naziv

Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti ALEF Film & Media group s.r.o.

Pravna podlaga

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 7,5 mio. SKK

Intenzivnost

23 %

Trajanje

1.1.2006 – 31.12.2006

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerstvo kultúry SR |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava |

Ministerstvo kultúry SR

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 24.10.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 624/06 |
| Država članica | Slovaška |
| Naziv | Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti SEN Film s.r.o. |
| Pravna podlaga | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

Datum sprejetja odločitve

24.10.2006

Št. pomoči

N 624/06

Država članica

Slovaška

Naziv

Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti SEN Film s.r.o.

Pravna podlaga

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 4 mio. SKK

Intenzivnost

12 %

Trajanje

1.1.2006 – 31.12.2006

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministerstvo kultúry SR |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava |

Ministerstvo kultúry SR

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/82

---

Uradno obvestilo v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES

Umik zahteve za ohranitev nacionalne zakonodaje, ki odstopa od določb usklajevalnega ukrepa Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 314/10)

| 1. | Češka je 5. decembra 2005 poslala uradno obvestilo o zahtevi za ohranitev uporabe nacionalne zakonodaje v zvezi z dajanjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v promet. Ta zakonodaja je veljala pred datumom pristopa Češke k Evropski uniji in odstopa od določb Uredbe (ES) 2003/2003 o gnojilih (1). |
| --- | --- |

1.

Češka je 5. decembra 2005 poslala uradno obvestilo o zahtevi za ohranitev uporabe nacionalne zakonodaje v zvezi z dajanjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v promet. Ta zakonodaja je veljala pred datumom pristopa Češke k Evropski uniji in odstopa od določb Uredbe (ES) 2003/2003 o gnojilih (1).

| 2. | Nacionalna zakonodaja (2) na ozemlju Češke prepoveduje trženje fosfornih mineralnih gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, večjih od 50 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

2.

Nacionalna zakonodaja (2) na ozemlju Češke prepoveduje trženje fosfornih mineralnih gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, večjih od 50 mg/kg P2O5.

| 3. | Češki odlok 209/2005, v veljavi od 1. junija 2005, začasno opušča uporabo obstoječe nacionalne zakonodaje za gnojila „tipa ES“ in omejuje uporabo mejnih vrednosti kadmija na nacionalna gnojila. |
| --- | --- |

3.

Češki odlok 209/2005, v veljavi od 1. junija 2005, začasno opušča uporabo obstoječe nacionalne zakonodaje za gnojila „tipa ES“ in omejuje uporabo mejnih vrednosti kadmija na nacionalna gnojila.

| 4. | Člen 95(4) Pogodbe ES določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da je treba ohraniti nacionalne predpise zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali predpise, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh predpisih pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

4.

Člen 95(4) Pogodbe ES določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da je treba ohraniti nacionalne predpise zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali predpise, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh predpisih pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

| 5. | Komisija v skladu s členom 95(6) v šestih mesecih po uradnem obvestilu odobri ali zavrne nacionalne predpise, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

5.

Komisija v skladu s členom 95(6) v šestih mesecih po uradnem obvestilu odobri ali zavrne nacionalne predpise, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| 6. | Glede na kompleksnost zadeve in pomanjkanje dokazov o ogrožanju zdravja ljudi je Komisija odločila, da se ocena položaja Češke odloži, dokler Komisija ne prejme mnenja Znanstvenega odbora za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), in zato ocenila, da je upravičeno podaljšati rok iz prvega pododstavka člena 95(6) Pogodbe ES do 6. decembra 2006. |
| --- | --- |

6.

Glede na kompleksnost zadeve in pomanjkanje dokazov o ogrožanju zdravja ljudi je Komisija odločila, da se ocena položaja Češke odloži, dokler Komisija ne prejme mnenja Znanstvenega odbora za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER), in zato ocenila, da je upravičeno podaljšati rok iz prvega pododstavka člena 95(6) Pogodbe ES do 6. decembra 2006.

| 7. | Komisija je 24. maja 2006 uradno obvestila Češko o svoji Odločbi 2006/390/ES z istim datumom (3), s katero je podaljšala rok iz prvega pododstavka člena 95(6) za odobritev ali zavrnitev nacionalnih predpisov do 6. decembra 2006. |
| --- | --- |

7.

Komisija je 24. maja 2006 uradno obvestila Češko o svoji Odločbi 2006/390/ES z istim datumom (3), s katero je podaljšala rok iz prvega pododstavka člena 95(6) za odobritev ali zavrnitev nacionalnih predpisov do 6. decembra 2006.

| 8. | SCHER je 19. septembra 2006 objavil mnenje o češki oceni tveganja (4). |
| --- | --- |

8.

SCHER je 19. septembra 2006 objavil mnenje o češki oceni tveganja (4).

| 9. | Češki organi so s pismom z dne 17. novembra 2006 Komisijo obvestili o umiku trenutne zahteve po odstopanju v zvezi z mejnimi vrednostmi kadmija v gnojilih. V skladu s tem pismom nameravajo češki organi predložiti novo zahtevo, ko bodo podatki, predloženi v raziskavi o češki oceni tveganja, ob upoštevanju mnenja SCHER podrobneje opredeljeni. |
| --- | --- |

9.

Češki organi so s pismom z dne 17. novembra 2006 Komisijo obvestili o umiku trenutne zahteve po odstopanju v zvezi z mejnimi vrednostmi kadmija v gnojilih. V skladu s tem pismom nameravajo češki organi predložiti novo zahtevo, ko bodo podatki, predloženi v raziskavi o češki oceni tveganja, ob upoštevanju mnenja SCHER podrobneje opredeljeni.

| 10. | Glede na to, da Češka umika zahtevo, Komisiji ni več treba sprejeti odločbe o odobritvi ali zavrnitvi nacionalnih ukrepov. |
| --- | --- |

10.

Glede na to, da Češka umika zahtevo, Komisiji ni več treba sprejeti odločbe o odobritvi ali zavrnitvi nacionalnih ukrepov.

| 11. | Če bo Komisija prejela novo uradno obvestilo od Češke v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES v zvezi z mejnimi vrednostmi kadmija v gnojilih, ga bo ocenila po lastni presoji. |
| --- | --- |

11.

Če bo Komisija prejela novo uradno obvestilo od Češke v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES v zvezi z mejnimi vrednostmi kadmija v gnojilih, ga bo ocenila po lastni presoji.

---

(1)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1.

(2)  Uredba št. 474/2000, ki določa zahteve za gnojila.

(3)  UL L 150, 3.6.2006, str. 17.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm.

---

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTA

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/83

---

Povzetek podatkov za objavo v Uradnem listu

(2006/C 314/11)

| Številka pomoči | Zadeva št. 60540 |
| --- | --- |
| Država Efte | Lihtenštajn |
| Naziv sheme pomoči | Zakon o pomoči medijem (Medienförderungsgesetz) |
| Pravna podlaga | Zakon o pomoči medijem, predlog vlade št. 36/2006 deželnemu zboru Lihtenštajna |
| Načrtovani letni izdatki po shemi | 1,5 milijona CHF (približno 966 000 EUR)
  Skupni znesek za obdobje pet let: 7,5 milijona CHF (približno 4 829 000 EUR) |
| Trajanje | Začetek veljavnosti: 1. januar 2007
  Trajanje zakona o pomoči medijem časovno ni omenjeno. Vendar se zahteva izvzetje za obdobje petih let, tj. do 31. decembra 2011. Potem se shema ponovno priglasi organu |
| Najvišja intenzivnost sheme pomoči | 30 % standardnih stroškov dela zaposlenih, ki v smislu oddelka 4 zakona o pomoči medijem sodelujejo pri oblikovanju novinarsko-uredniških vsebin za medije
  25 % dejanskih stroškov širjenja medija v smislu oddelka 4 zakona o pomoči medijem
  40 % stroškov za usposabljanje in izobraževanje zaposlenih, ki v smislu oddelka 4 zakona o pomoči medijem sodelujejo pri oblikovanju novinarsko-uredniških vsebin za medije |
| Gospodarski sektorji | Medijska podjetja |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Media Commission |
| Regierungsgebäude |
| FL-9490 Vaduz |
| Principality of Liechtenstein |

Številka pomoči

Zadeva št. 60540

Država Efte

Lihtenštajn

Naziv sheme pomoči

Zakon o pomoči medijem (Medienförderungsgesetz)

Pravna podlaga

Zakon o pomoči medijem, predlog vlade št. 36/2006 deželnemu zboru Lihtenštajna

Načrtovani letni izdatki po shemi

1,5 milijona CHF (približno 966 000 EUR)

Skupni znesek za obdobje pet let: 7,5 milijona CHF (približno 4 829 000 EUR)

Trajanje

Začetek veljavnosti: 1. januar 2007

Trajanje zakona o pomoči medijem časovno ni omenjeno. Vendar se zahteva izvzetje za obdobje petih let, tj. do 31. decembra 2011. Potem se shema ponovno priglasi organu

Najvišja intenzivnost sheme pomoči

30 % standardnih stroškov dela zaposlenih, ki v smislu oddelka 4 zakona o pomoči medijem sodelujejo pri oblikovanju novinarsko-uredniških vsebin za medije

25 % dejanskih stroškov širjenja medija v smislu oddelka 4 zakona o pomoči medijem

40 % stroškov za usposabljanje in izobraževanje zaposlenih, ki v smislu oddelka 4 zakona o pomoči medijem sodelujejo pri oblikovanju novinarsko-uredniških vsebin za medije

Gospodarski sektorji

Medijska podjetja

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Media Commission

Regierungsgebäude

FL-9490 Vaduz

Principality of Liechtenstein

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/84

---

Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) poglavja ii protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču

(2006/C 314/12)

| A. | To obvestilo je izdano v skladu s predpisi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju: „Sporazum o EGP“) in Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljevanju: „Sporazum o nadzornem organu in sodišču“). |
| --- | --- |

A.

To obvestilo je izdano v skladu s predpisi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju: „Sporazum o EGP“) in Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljevanju: „Sporazum o nadzornem organu in sodišču“).

| B. | Evropska komisija (v nadaljevanju: „Komisija“) je izdala obvestilo z naslovom „Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe 1/2003“ (1). Ta akt določa načela, po katerih se ravna Komisija pri določanju glob glede kršitev pravil ES o konkurenci (2). |
| --- | --- |

B.

Evropska komisija (v nadaljevanju: „Komisija“) je izdala obvestilo z naslovom „Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Uredbe 1/2003“ (1). Ta akt določa načela, po katerih se ravna Komisija pri določanju glob glede kršitev pravil ES o konkurenci (2).

| C. | Nadzorni organ EFTA meni, da je zgoraj navedeni akt pomemben za EGP. Da se ohranijo enaki pogoji konkurence in zagotovi enotna uporaba pravil EGP o konkurenci v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru, Nadzorni organ sprejme to obvestilo v skladu s pristojnostjo, ki mu je bila dodeljena po členu 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Pri uporabi ustreznih predpisov EGP za posamezni primer namerava slediti načelom in predpisom, določenim v tem obvestilu. |
| --- | --- |

C.

Nadzorni organ EFTA meni, da je zgoraj navedeni akt pomemben za EGP. Da se ohranijo enaki pogoji konkurence in zagotovi enotna uporaba pravil EGP o konkurenci v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru, Nadzorni organ sprejme to obvestilo v skladu s pristojnostjo, ki mu je bila dodeljena po členu 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Pri uporabi ustreznih predpisov EGP za posamezni primer namerava slediti načelom in predpisom, določenim v tem obvestilu.

UVOD

| 1. | V skladu s členom 23(2)(a) Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljevanju: „Poglavje II“) (3) lahko Nadzorni organ EFTA z odločbo naloži globe podjetjem ali združenjem podjetij, kadar ta namerno ali iz malomarnosti kršijo člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP. |
| --- | --- |

1.

V skladu s členom 23(2)(a) Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljevanju: „Poglavje II“) (3) lahko Nadzorni organ EFTA z odločbo naloži globe podjetjem ali združenjem podjetij, kadar ta namerno ali iz malomarnosti kršijo člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP.

| 2. | Pri izvajanju pristojnosti, da naloži takšne globe, ima Nadzorni organ EFTA široko diskrecijo (4) v mejah, določenih v Poglavju II. Prvič, Nadzorni organ mora upoštevati tako težo kot trajanje kršitve. Drugič, naložena globa ne sme presegati omejitev, določenih v drugem in tretjem pododstavku člena 23(2) Poglavja II. |
| --- | --- |

2.

Pri izvajanju pristojnosti, da naloži takšne globe, ima Nadzorni organ EFTA široko diskrecijo (4) v mejah, določenih v Poglavju II. Prvič, Nadzorni organ mora upoštevati tako težo kot trajanje kršitve. Drugič, naložena globa ne sme presegati omejitev, določenih v drugem in tretjem pododstavku člena 23(2) Poglavja II.

| 3. | Da bi zagotovil transparentnost in nepristranost svojih odločitev, je Nadzorni organ EFTA 16. januarja 2003 objavil smernice o metodi določanja glob (5), ki ustrezajo smernicam Komisije o metodi določanja glob iz leta 1998 (6). Z vidika praktičnega izvajanja smernic, določenih v teh obvestilih, Nadzorni organ EFTA ugotavlja, da je primerno naprej razvijati in izboljševati svojo politiko o globah. |
| --- | --- |

3.

Da bi zagotovil transparentnost in nepristranost svojih odločitev, je Nadzorni organ EFTA 16. januarja 2003 objavil smernice o metodi določanja glob (5), ki ustrezajo smernicam Komisije o metodi določanja glob iz leta 1998 (6). Z vidika praktičnega izvajanja smernic, določenih v teh obvestilih, Nadzorni organ EFTA ugotavlja, da je primerno naprej razvijati in izboljševati svojo politiko o globah.

| 4. | Pristojnost Nadzornega organa EFTA, da naloži globe podjetjem ali združenjem podjetij, ki namerno ali iz malomarnosti kršijo člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP, je eno od sredstev, dodeljenih Nadzornemu organu, da lahko izvaja nalogo nadzora, ki mu je bila zaupana s Sporazumom o EGP (7). Ta naloga ne vključuje le obveznosti za preiskovanje in kaznovanje posameznih kršitev, temveč vsebuje tudi obveznost za uveljavljanje splošne politike, ki je bila oblikovana, da se v zadevah konkurence uporabljajo načela, določena s Sporazumom o EGP, in usmerja ravnanje podjetij ob upoštevanju teh načel (8). V ta namen mora Nadzorni organ zagotoviti, da ima njegov ukrep potreben odvračilni učinek (9). Skladno s tem bo morda moral Nadzorni organ, ko ugotovi, da sta bila kršena člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP, naložiti globo tistim, ki so bili dejavni pri kršenju zakona. Globe morajo imeti zadosten odvračilni učinek, ne le za to, da se kaznuje zadevno podjetje (specifično odvračilo), temveč tudi, da se odvrne druga podjetja od sodelovanja v vedenju oziroma od nadaljevanja vedenja, ki je nasprotno členoma 53 in 54 Sporazuma o EGP (splošno odvračilo). |
| --- | --- |

4.

Pristojnost Nadzornega organa EFTA, da naloži globe podjetjem ali združenjem podjetij, ki namerno ali iz malomarnosti kršijo člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP, je eno od sredstev, dodeljenih Nadzornemu organu, da lahko izvaja nalogo nadzora, ki mu je bila zaupana s Sporazumom o EGP (7). Ta naloga ne vključuje le obveznosti za preiskovanje in kaznovanje posameznih kršitev, temveč vsebuje tudi obveznost za uveljavljanje splošne politike, ki je bila oblikovana, da se v zadevah konkurence uporabljajo načela, določena s Sporazumom o EGP, in usmerja ravnanje podjetij ob upoštevanju teh načel (8). V ta namen mora Nadzorni organ zagotoviti, da ima njegov ukrep potreben odvračilni učinek (9). Skladno s tem bo morda moral Nadzorni organ, ko ugotovi, da sta bila kršena člena 53 ali 54 Sporazuma o EGP, naložiti globo tistim, ki so bili dejavni pri kršenju zakona. Globe morajo imeti zadosten odvračilni učinek, ne le za to, da se kaznuje zadevno podjetje (specifično odvračilo), temveč tudi, da se odvrne druga podjetja od sodelovanja v vedenju oziroma od nadaljevanja vedenja, ki je nasprotno členoma 53 in 54 Sporazuma o EGP (splošno odvračilo).

| 5. | Da bi dosegli te cilje, je za Nadzorni organ EFTA primerno, da se glede podlage za določitev globe sklicuje na vrednost prodaje blaga ali storitev, na katere se kršitev nanaša. Pri določanju ustreznega zneska globe mora imeti pomembno vlogo tudi trajanje kršitve. To neizogibno vpliva na morebitne posledice kršitve na trg. Zato je pomembno, da bi globa odražala tudi število let, v katerih je podjetje sodelovalo pri kršitvi. |
| --- | --- |

5.

Da bi dosegli te cilje, je za Nadzorni organ EFTA primerno, da se glede podlage za določitev globe sklicuje na vrednost prodaje blaga ali storitev, na katere se kršitev nanaša. Pri določanju ustreznega zneska globe mora imeti pomembno vlogo tudi trajanje kršitve. To neizogibno vpliva na morebitne posledice kršitve na trg. Zato je pomembno, da bi globa odražala tudi število let, v katerih je podjetje sodelovalo pri kršitvi.

| 6. | Kombinacija vrednosti prodaje, na katero se kršitev nanaša, in trajanja kršitve velja za ustrezen približek, ki odraža gospodarski pomen kršitve in relativno težo vsakega podjetja v kršitvi. Sklicevanje na ta dejavnika je dober kazalnik velikostnega razreda globe in ne bi smelo veljati kot podlaga za avtomatično in aritmetično metodo izračunavanja. |
| --- | --- |

6.

Kombinacija vrednosti prodaje, na katero se kršitev nanaša, in trajanja kršitve velja za ustrezen približek, ki odraža gospodarski pomen kršitve in relativno težo vsakega podjetja v kršitvi. Sklicevanje na ta dejavnika je dober kazalnik velikostnega razreda globe in ne bi smelo veljati kot podlaga za avtomatično in aritmetično metodo izračunavanja.

| 7. | Velja tudi, da je v globo primerno vključiti določen znesek ne glede na trajanje kršitve, da bi podjetja odvrnili od tega, da se začnejo ukvarjati z nezakonitimi praksami. |
| --- | --- |

7.

Velja tudi, da je v globo primerno vključiti določen znesek ne glede na trajanje kršitve, da bi podjetja odvrnili od tega, da se začnejo ukvarjati z nezakonitimi praksami.

| 8. | Spodnji razdelki določajo načela, ki bodo Nadzorni organ EFTA vodila pri določanju glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Poglavja II. |
| --- | --- |

8.

Spodnji razdelki določajo načela, ki bodo Nadzorni organ EFTA vodila pri določanju glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) Poglavja II.

METODA ZA DOLOČANJE GLOB

| 1. | Brez poseganja v spodnjo točko 37 bo Nadzorni organ EFTA pri določanju globe, ki naj bi jo naložili podjetjem ali združenjem podjetij, uporabil naslednjo dvodelno metodologijo. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v spodnjo točko 37 bo Nadzorni organ EFTA pri določanju globe, ki naj bi jo naložili podjetjem ali združenjem podjetij, uporabil naslednjo dvodelno metodologijo.

| 2. | Prvič, Nadzorni organ EFTA bo določil osnovni znesek za vsako podjetje ali združenje podjetij (glej spodnji razdelek 1). |
| --- | --- |

2.

Prvič, Nadzorni organ EFTA bo določil osnovni znesek za vsako podjetje ali združenje podjetij (glej spodnji razdelek 1).

| 3. | Drugič, ta osnovni znesek lahko prilagodi navzgor ali navzdol (glej spodnji razdelek 2). |
| --- | --- |

3.

Drugič, ta osnovni znesek lahko prilagodi navzgor ali navzdol (glej spodnji razdelek 2).

1.   Osnovni znesek globe

| 4. | Osnovni znesek bo določen s sklicevanjem na vrednost prodaje in z uporabo naslednje metodologije. |
| --- | --- |

4.

Osnovni znesek bo določen s sklicevanjem na vrednost prodaje in z uporabo naslednje metodologije.

A.   Izračun vrednosti prodaje

| 5. | Pri določanju osnovnega zneska globe, ki naj bi jo naložili, bo Nadzorni organ EFTA vzel vrednost prodaje blaga ali storitev podjetja, na katero se kršitev neposredno ali posredno nanaša (10) na zadevnem geografskem območju znotraj EGP. Običajno bo zajemala prodajo podjetja v zadnjem polnem poslovnem letu njegovega sodelovanja v kršitvi (v nadaljevanju: „vrednost prodaje“). |
| --- | --- |

5.

Pri določanju osnovnega zneska globe, ki naj bi jo naložili, bo Nadzorni organ EFTA vzel vrednost prodaje blaga ali storitev podjetja, na katero se kršitev neposredno ali posredno nanaša (10) na zadevnem geografskem območju znotraj EGP. Običajno bo zajemala prodajo podjetja v zadnjem polnem poslovnem letu njegovega sodelovanja v kršitvi (v nadaljevanju: „vrednost prodaje“).

| 6. | Kadar se kršitev združenja podjetij nanaša na dejavnosti njegovih članov, bo vrednost prodaje na splošno ustrezala seštevku vrednosti prodaje njegovih članov. |
| --- | --- |

6.

Kadar se kršitev združenja podjetij nanaša na dejavnosti njegovih članov, bo vrednost prodaje na splošno ustrezala seštevku vrednosti prodaje njegovih članov.

| 7. | Pri določanju vrednosti prodaje podjetja bo Nadzorni organ EFTA vzel najboljše razpoložljive podatke tega podjetja. |
| --- | --- |

7.

Pri določanju vrednosti prodaje podjetja bo Nadzorni organ EFTA vzel najboljše razpoložljive podatke tega podjetja.

| 8. | Kadar so podatki, ki jih je zagotovilo podjetje, nepopolni ali nezanesljivi, lahko Nadzorni organ EFTA določi vrednost prodaje podjetja na podlagi delnih podatkov, ki jih je dobil, in/ali katerih koli drugih informacij, za katere meni, da so ustrezne in primerne. |
| --- | --- |

8.

Kadar so podatki, ki jih je zagotovilo podjetje, nepopolni ali nezanesljivi, lahko Nadzorni organ EFTA določi vrednost prodaje podjetja na podlagi delnih podatkov, ki jih je dobil, in/ali katerih koli drugih informacij, za katere meni, da so ustrezne in primerne.

| 9. | Vrednost prodaje bo določena pred DDV in drugimi davki, ki so neposredno povezani s prodajo. |
| --- | --- |

9.

Vrednost prodaje bo določena pred DDV in drugimi davki, ki so neposredno povezani s prodajo.

| 10. | Kadar geografski obseg kršitev presega EGP (npr. svetovni karteli), zadevna prodaja podjetij znotraj EGP morda ne odraža pravilno teže vsakega podjetja v kršitvi. Do takšnega primera lahko pride predvsem pri dogovorih o delitvi trga na svetovni ravni.
  V takšnih okoliščinah lahko Nadzorni organ EFTA, da bi odrazil skupen obseg zadevnih prodaj znotraj EGP in relativno težo vsakega podjetja v kršitvi, oceni skupno vrednost prodaje blaga ali storitev, na katero se kršitev nanaša na zadevnem geografskem območju (širšem od EGP), določi delež prodaje vsakega sodelujočega podjetja v kršitvi na tem trgu in uporabi ta delež za skupno prodajo zadevnih podjetij znotraj EGP. Rezultat bo veljal kot vrednost prodaje za namene določanja osnovnega zneska globe. |
| --- | --- |

10.

Kadar geografski obseg kršitev presega EGP (npr. svetovni karteli), zadevna prodaja podjetij znotraj EGP morda ne odraža pravilno teže vsakega podjetja v kršitvi. Do takšnega primera lahko pride predvsem pri dogovorih o delitvi trga na svetovni ravni.

V takšnih okoliščinah lahko Nadzorni organ EFTA, da bi odrazil skupen obseg zadevnih prodaj znotraj EGP in relativno težo vsakega podjetja v kršitvi, oceni skupno vrednost prodaje blaga ali storitev, na katero se kršitev nanaša na zadevnem geografskem območju (širšem od EGP), določi delež prodaje vsakega sodelujočega podjetja v kršitvi na tem trgu in uporabi ta delež za skupno prodajo zadevnih podjetij znotraj EGP. Rezultat bo veljal kot vrednost prodaje za namene določanja osnovnega zneska globe.

B.   Določitev osnovnega zneska globe

| 11. | Osnovni znesek globe bo povezan z deležem vrednosti prodaje, odvisno od stopnje teže kršitve, pomnoženim s številom let kršitve. |
| --- | --- |

11.

Osnovni znesek globe bo povezan z deležem vrednosti prodaje, odvisno od stopnje teže kršitve, pomnoženim s številom let kršitve.

| 12. | Presoja teže bo opravljena na podlagi posameznega primera za vse vrste kršitve, ob upoštevanju vseh pomembnih okoliščin primera. |
| --- | --- |

12.

Presoja teže bo opravljena na podlagi posameznega primera za vse vrste kršitve, ob upoštevanju vseh pomembnih okoliščin primera.

| 13. | Splošno pravilo je, da bo delež vrednosti upoštevane prodaje določen na ravni do 30 % vrednosti prodaje. |
| --- | --- |

13.

Splošno pravilo je, da bo delež vrednosti upoštevane prodaje določen na ravni do 30 % vrednosti prodaje.

| 14. | Pri odločitvi, ali naj bo delež vrednosti prodaje, upoštevan v danem primeru, na spodnjem ali zgornjem delu te lestvice, bo Nadzorni organ EFTA upošteval številne dejavnike, kot so narava kršitve, združen tržni delež vseh zadevnih podjetij, geografski obseg kršitve in dejstvo, ali je bila kršitev izvršena, ali ne. |
| --- | --- |

14.

Pri odločitvi, ali naj bo delež vrednosti prodaje, upoštevan v danem primeru, na spodnjem ali zgornjem delu te lestvice, bo Nadzorni organ EFTA upošteval številne dejavnike, kot so narava kršitve, združen tržni delež vseh zadevnih podjetij, geografski obseg kršitve in dejstvo, ali je bila kršitev izvršena, ali ne.

| 15. | Horizontalno določanje cen, razdelitev trga in dogovori o omejevanju obsega proizvodnje (11), ki so običajno tajni, so po svoji naravi med najbolj škodljivimi omejitvami konkurence. V skladu s politiko bo zanje naložena visoka globa. Zato bo delež vrednosti upoštevane prodaje za takšne kršitve na splošno določen na zgornjem delu lestvice. |
| --- | --- |

15.

Horizontalno določanje cen, razdelitev trga in dogovori o omejevanju obsega proizvodnje (11), ki so običajno tajni, so po svoji naravi med najbolj škodljivimi omejitvami konkurence. V skladu s politiko bo zanje naložena visoka globa. Zato bo delež vrednosti upoštevane prodaje za takšne kršitve na splošno določen na zgornjem delu lestvice.

| 16. | Da bi v celoti upoštevali trajanje sodelovanja vsakega podjetja v kršitvi, bo znesek, določen na podlagi vrednosti prodaje (glej zgornje točke 20 do 23), pomnožen s številom let sodelovanja v kršitvi. Obdobja, ki so krajša od šestih mesecev, se bodo štela kot polovica leta; obdobja, ki so daljša od šestih mesecev, a krajša od enega leta, pa kot celo leto. |
| --- | --- |

16.

Da bi v celoti upoštevali trajanje sodelovanja vsakega podjetja v kršitvi, bo znesek, določen na podlagi vrednosti prodaje (glej zgornje točke 20 do 23), pomnožen s številom let sodelovanja v kršitvi. Obdobja, ki so krajša od šestih mesecev, se bodo štela kot polovica leta; obdobja, ki so daljša od šestih mesecev, a krajša od enega leta, pa kot celo leto.

| 17. | Poleg tega bo Nadzorni organ EFTA, ne glede na trajanje sodelovanja podjetja v kršitvi, vključil v osnovni znesek vsoto med 15 in 25 % vrednosti prodaje, kot je opredeljeno v zgornjem razdelku A, da bi podjetja odvrnil od samega vstopa v horizontalno določanje cen, delitev trga in dogovore o omejevanju obsega proizvodnje. Nadzorni organ lahko takšen dodatni znesek uporabi tudi v primeru drugih kršitev. Za odločanje o deležu vrednosti prodaje, ki naj bo upoštevan v danem primeru, bo Nadzorni organ upošteval številne dejavnike, navedene predvsem v točki 22. |
| --- | --- |

17.

Poleg tega bo Nadzorni organ EFTA, ne glede na trajanje sodelovanja podjetja v kršitvi, vključil v osnovni znesek vsoto med 15 in 25 % vrednosti prodaje, kot je opredeljeno v zgornjem razdelku A, da bi podjetja odvrnil od samega vstopa v horizontalno določanje cen, delitev trga in dogovore o omejevanju obsega proizvodnje. Nadzorni organ lahko takšen dodatni znesek uporabi tudi v primeru drugih kršitev. Za odločanje o deležu vrednosti prodaje, ki naj bo upoštevan v danem primeru, bo Nadzorni organ upošteval številne dejavnike, navedene predvsem v točki 22.

| 18. | Kadar je vrednost prodaje podjetij, ki sodelujejo v kršitvi, podobna, ne pa popolnoma enaka, lahko Nadzorni organ EFTA za vsakega od njih določi enak osnovni znesek. Poleg tega bo Nadzorni organ pri določanju osnovnega zneska globe uporabil zaokrožene številke. |
| --- | --- |

18.

Kadar je vrednost prodaje podjetij, ki sodelujejo v kršitvi, podobna, ne pa popolnoma enaka, lahko Nadzorni organ EFTA za vsakega od njih določi enak osnovni znesek. Poleg tega bo Nadzorni organ pri določanju osnovnega zneska globe uporabil zaokrožene številke.

2.   Prilagoditve osnovnemu znesku

| 19. | Pri določanju globe lahko Nadzorni organ EFTA upošteva okoliščine, ki imajo za posledico povečanje ali zmanjšanje osnovnega zneska, kot je določen v zgornjem razdelku 1. To bo storil na podlagi celovite ocene, ki upošteva vse pomembne okoliščine. |
| --- | --- |

19.

Pri določanju globe lahko Nadzorni organ EFTA upošteva okoliščine, ki imajo za posledico povečanje ali zmanjšanje osnovnega zneska, kot je določen v zgornjem razdelku 1. To bo storil na podlagi celovite ocene, ki upošteva vse pomembne okoliščine.

A.   Oteževalne okoliščine

| 20. | Osnovni znesek se lahko poveča, kadar Nadzorni organ EFTA ugotovi, da obstajajo oteževalne okoliščine, kot so:






  — | kadar podjetje nadaljuje ali ponavlja enako ali podobno kršitev, potem ko je Nadzorni organ ali nacionalni organ za konkurenco ugotovil, da je podjetje kršilo člena 53 ali 54: osnovni znesek se bo povečal za do 100 % za vsako tako ugotovljeno kršitev; |
| --- | --- | --- |

20.

Osnovni znesek se lahko poveča, kadar Nadzorni organ EFTA ugotovi, da obstajajo oteževalne okoliščine, kot so:

—

kadar podjetje nadaljuje ali ponavlja enako ali podobno kršitev, potem ko je Nadzorni organ ali nacionalni organ za konkurenco ugotovil, da je podjetje kršilo člena 53 ali 54: osnovni znesek se bo povečal za do 100 % za vsako tako ugotovljeno kršitev;

| — | zavrnitev sodelovanja z Nadzornim organom ali oviranje tega organa pri izvajanju preiskav; |
| --- | --- |

—

zavrnitev sodelovanja z Nadzornim organom ali oviranje tega organa pri izvajanju preiskav;

| — | vloga vodilnega v kršitvi ali pobudnika kršitve; Nadzorni organ bo posvetil posebno pozornost kakršnim koli korakom v smeri siljenja drugih podjetij, naj sodelujejo v kršitvi, in/ali maščevalnih ukrepov proti drugim podjetjem, da bi jih prisilili k praksam, ki pomenijo kršitev. |
| --- | --- |

—

vloga vodilnega v kršitvi ali pobudnika kršitve; Nadzorni organ bo posvetil posebno pozornost kakršnim koli korakom v smeri siljenja drugih podjetij, naj sodelujejo v kršitvi, in/ali maščevalnih ukrepov proti drugim podjetjem, da bi jih prisilili k praksam, ki pomenijo kršitev.

B.   Olajševalne okoliščine

| 21. | Osnovni znesek se lahko zmanjša, kadar Nadzorni organ EFTA ugotovi, da obstajajo olajševalne okoliščine, kot so:






  — | kadar zadevno podjetje predloži dokaze, da je prenehalo s kršitvijo takoj po posegu Nadzornega organa: to ne bo veljalo za tajne dogovore ali prakse (predvsem kartele); |
| --- | --- | --- |

21.

Osnovni znesek se lahko zmanjša, kadar Nadzorni organ EFTA ugotovi, da obstajajo olajševalne okoliščine, kot so:

—

kadar zadevno podjetje predloži dokaze, da je prenehalo s kršitvijo takoj po posegu Nadzornega organa: to ne bo veljalo za tajne dogovore ali prakse (predvsem kartele);

| — | kadar podjetje predloži dokaze, da je bila kršitev storjena zaradi malomarnosti; |
| --- | --- |

—

kadar podjetje predloži dokaze, da je bila kršitev storjena zaradi malomarnosti;

| — | kadar podjetje predloži dokaze, da je njegova vpletenost v kršitev znatno omejena, in tako dokaže, da se je v obdobju sodelovanja v kaznivem dogovoru dejansko izogibalo njegovemu izvajanju, tako da se je na trgu vedlo konkurenčno: samo dejstvo, da je podjetje v kršitvi sodelovalo krajši čas od drugih, ne bo veljalo za olajševalno okoliščino, saj se bo to že odražalo v osnovnem znesku; |
| --- | --- |

—

kadar podjetje predloži dokaze, da je njegova vpletenost v kršitev znatno omejena, in tako dokaže, da se je v obdobju sodelovanja v kaznivem dogovoru dejansko izogibalo njegovemu izvajanju, tako da se je na trgu vedlo konkurenčno: samo dejstvo, da je podjetje v kršitvi sodelovalo krajši čas od drugih, ne bo veljalo za olajševalno okoliščino, saj se bo to že odražalo v osnovnem znesku;

| — | kadar je zadevno podjetje učinkovito sodelovalo z Nadzornim organom zunaj obsega obvestila o prizanesljivosti in svoje zakonite obveznosti, da tako stori; |
| --- | --- |

—

kadar je zadevno podjetje učinkovito sodelovalo z Nadzornim organom zunaj obsega obvestila o prizanesljivosti in svoje zakonite obveznosti, da tako stori;

| — | kadar je bilo protikonkurenčno ravnanje podjetja odobreno ali spodbujeno s strani organov oblasti ali zakonodaje (12). |
| --- | --- |

—

kadar je bilo protikonkurenčno ravnanje podjetja odobreno ali spodbujeno s strani organov oblasti ali zakonodaje (12).

C.   Posebno povišanje za odvrnitev

| 22. | Nadzorni organ EFTA bo posebno pozornost posvetil potrebi po zagotovitvi, da imajo globe zadosten odvračilni učinek; v ta namen lahko poviša globo, ki naj bi jo naložili podjetjem s posebej velikim prometom zunaj prodaje blaga in storitev, na katero se nanaša kršitev. |
| --- | --- |

22.

Nadzorni organ EFTA bo posebno pozornost posvetil potrebi po zagotovitvi, da imajo globe zadosten odvračilni učinek; v ta namen lahko poviša globo, ki naj bi jo naložili podjetjem s posebej velikim prometom zunaj prodaje blaga in storitev, na katero se nanaša kršitev.

| 23. | Nadzorni organ EFTA bo tudi upošteval potrebo po povečanju globe, da bi presegel znesek dobička, ki je bil pridobljen nepravilno kot posledica kršitve, kadar je ta znesek mogoče oceniti. |
| --- | --- |

23.

Nadzorni organ EFTA bo tudi upošteval potrebo po povečanju globe, da bi presegel znesek dobička, ki je bil pridobljen nepravilno kot posledica kršitve, kadar je ta znesek mogoče oceniti.

D.   Zakoniti maksimum

| 24. | Končni znesek globe v nobenem primeru ne sme presegati 10 % skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu podjetja ali združenja podjetij, ki sodeluje v kršitvi, kot je določeno v členu 23(2) Poglavja II. |
| --- | --- |

24.

Končni znesek globe v nobenem primeru ne sme presegati 10 % skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu podjetja ali združenja podjetij, ki sodeluje v kršitvi, kot je določeno v členu 23(2) Poglavja II.

| 25. | Kadar se kršitev združenja podjetij nanaša na dejavnosti njegovih članov, globa ne sme presegati 10 % seštevka skupnega prometa posameznega člana, dejavnega na trgu, ki ga je prizadela ta kršitev. |
| --- | --- |

25.

Kadar se kršitev združenja podjetij nanaša na dejavnosti njegovih članov, globa ne sme presegati 10 % seštevka skupnega prometa posameznega člana, dejavnega na trgu, ki ga je prizadela ta kršitev.

E.   Obvestilo o prizanesljivosti

| 26. | Nadzorni organ EFTA bo uporabljal predpise o prizanesljivosti v skladu s pogoji, določenimi v veljavnem sporočilu. |
| --- | --- |

26.

Nadzorni organ EFTA bo uporabljal predpise o prizanesljivosti v skladu s pogoji, določenimi v veljavnem sporočilu.

F.   Zmožnost plačila

| 27. | V izjemnih primerih lahko Nadzorni organ EFTA na zahtevo upošteva plačilno nezmožnost podjetja v posebnih socialnih in gospodarskih kontekstih. Nobenega znižanja globe, odobrenega zaradi tega razloga, ne bo utemeljil zgolj na sami ugotovitvi finančne situacije, ki je neugodna ali prinaša izgubo. Znižanje se odobri samo na podlagi objektivnih dokazov, da bi naložitev globe, kot je določena v teh smernicah, nepovratno ogrozila sposobnost ekonomskega preživetja zadevnega podjetja in povzročila, da bi njegova sredstva izgubila vso svojo vrednost. |
| --- | --- |

27.

V izjemnih primerih lahko Nadzorni organ EFTA na zahtevo upošteva plačilno nezmožnost podjetja v posebnih socialnih in gospodarskih kontekstih. Nobenega znižanja globe, odobrenega zaradi tega razloga, ne bo utemeljil zgolj na sami ugotovitvi finančne situacije, ki je neugodna ali prinaša izgubo. Znižanje se odobri samo na podlagi objektivnih dokazov, da bi naložitev globe, kot je določena v teh smernicah, nepovratno ogrozila sposobnost ekonomskega preživetja zadevnega podjetja in povzročila, da bi njegova sredstva izgubila vso svojo vrednost.

KONČNI RAZMISLEKI

| 28. | Nadzorni organ EFTA lahko v določenih primerih naloži simbolično globo. Utemeljitev naložitve takšne globe mora biti navedena v njegovi odločitvi. |
| --- | --- |

28.

Nadzorni organ EFTA lahko v določenih primerih naloži simbolično globo. Utemeljitev naložitve takšne globe mora biti navedena v njegovi odločitvi.

| 29. | Čeprav te smernice predstavljajo splošno metodologijo za določanje glob, lahko posebnosti danega primera ali potreba po doseganju odvrnitve v posameznem primeru opravičijo odklon od takšne metodologije ali omejitev, določenih v točki 21. |
| --- | --- |

29.

Čeprav te smernice predstavljajo splošno metodologijo za določanje glob, lahko posebnosti danega primera ali potreba po doseganju odvrnitve v posameznem primeru opravičijo odklon od takšne metodologije ali omejitev, določenih v točki 21.

| 30. | Te smernice se bodo uporabljale v vseh primerih, kjer je priglašeno obvestilo nasprotovanju, po datumu njihove objave v Uradnem listu in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu, ne glede na to, ali je globa naložena v skladu s členom 23(2) Poglavja II ali členom 15(2) prejšnjega besedila Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (13). |
| --- | --- |

30.

Te smernice se bodo uporabljale v vseh primerih, kjer je priglašeno obvestilo nasprotovanju, po datumu njihove objave v Uradnem listu in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu, ne glede na to, ali je globa naložena v skladu s členom 23(2) Poglavja II ali členom 15(2) prejšnjega besedila Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (13).

---

(1)  UL C 210, 1.9.2006, str. 2.

(2)  Pristojnost za obravnavanje posameznih primerov, ki sodijo pod člena 53 in 54 Sporazuma o EGP, je razdeljena med Nadzornim organom EFTA in Komisijo v skladu s predpisi, določenimi v členu 56 Sporazuma o EGP. Za obravnavanje določenega primera je pristojen samo eden od nadzornih organov.

(3)  Po Sporazumu o spremembi Protokola 4 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča z dne 24. septembra 2004, ki je začel veljati 20. maja 2005, v Eftinem stebru Poglavje II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v veliki meri odraža Uredbo Sveta (ES) št. 1 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil o konkurenci, določenih v členih 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

(4)  Glede tega glej, na primer, zadeve C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P do C-208/02 P in C-213/02 P, Dansk Rørindustri A/S in drugi proti Komisiji [2005] ECR I-5425, odstavek 172.

(5)  Smernice Nadzornega organa EFTA o metodi določanja glob UL C 10, 16.1.2003, str. 16 in Dopolnilo EGP k UL št. 3, 16.1.2003, str. 6.

(6)  „Smernice o metodi določanja glob, naloženih v skladu s členom 15(2) Uredbe št. 17 in členom 65(5) Pogodbe ESPJ“ (UL C 9, 14.1.1998, str. 3).

(7)  Ta naloga se opravlja skupaj s Komisijo v skladu s členom 55 Sporazuma o EGP ter v skladu s predpisi o pristojnosti v členu 56 Sporazuma o EGP, glej zgornjo sprotno opombo 2.

(8)  Glede tega glej, na primer, Dansk Rørindustri A/S in drugi proti Komisiji, navedeno zgoraj, odstavek 170.

(9)  Glede tega glej združene zadeve 100/80 do 103/80 Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji [1983] PSES 1825, odstavek 106.

(10)  Takšen bo recimo primer horizontalnih dogovorov o določanju cen za dani proizvod, kjer je cena tega proizvoda uporabljena kot osnova za ceno proizvodov nižje ali višje kakovosti.

(11)  To vključuje dogovarjanja, usklajene prakse in odločitve združenj podjetij v smislu člena 53 Sporazuma o EGP.

(12)  To je brez poseganja v kakršno koli ukrepanje proti zadevni državi Efte.

(13)  Besedilo Poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (ki je ustrezalo Uredbi 17/62 z dne 6. februarja 1962: Prva uredba o izvajanju členov 85 in 86 [zdaj 81 in 82] Pogodbe (UL 13, 21.2.1962, str. 204) je bila nadomeščena 20. maja 2005, glej zgornjo sprotno opombo 3).

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/89

---

Poziv k predložitvi pripomb v zvezi z Icelandic Housing Financing Fund (HFF) na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču

(2006/C 314/13)

Z Odločbo 185/06/COL z dne 21. junija 2006, objavljeno v verodostojnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Nadzorni organ EFTA sprožil postopek v skladu s členom 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (Sporazum o nadzornem organu in sodišču). Islandska vlada je bila obveščena na podlagi izvoda odločbe.

Nadzorni organ EFTA uradno obvešča države Efte, države članice EU in zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu v enem mesecu od datuma objave tega uradnega obvestila na:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard, 35 |
| B-1040 Brussels |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard, 35

B-1040 Brussels

Pripombe se posredujejo islandski vladi. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo osebnih podatkov in navede razloge za to.

POVZETEK

OZADJE

Nadzorni organ EFTA je 11. avgusta 2004 sprejel Odločbo št. 213/04/COL (1). V tej odločbi Nadzorni organ navaja, da je v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP Icelandic Housing Financing Fund (HFF) združljiv s pravili o državni pomoči.

HFF, ki je v celoti v lasti države Islandije, nudi rezidentom Islandije hipotekarna stanovanjska posojila. Nadzorni organ je ugotovil, da je HFF za financiranje in delovanje svojega sistema posojil prejel državno pomoč islandske vlade v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ je poleg tega ugotovil, da leta 1999 ustanovljeni sistem HFF pomeni „novo pomoč“, ki je nezakonita iz procesnih razlogov in ki bi jo bilo treba v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču podati v priglasitev in odobritev Nadzornemu organu še pred začetkom njene veljavnosti.

Kljub temu je Nadzorni organ sklenil, da je storitev, ki jo zagotavlja HFF, v smislu člena 59(2) Sporazuma EGP mogoče opredeliti kot „storitev splošnega gospodarskega interesa“. Ta sklep je temeljil na predpostavki, da je moral HFF zagotoviti financiranje stanovanj z ugodnimi obrestmi in pod enakimi pogoji po celotnem območju Islandije, ne glede na dobičkonosnost posameznih operacij. Po mnenju Nadzornega organa je HFF ponujal storitev, ki na islandskem zasebnem trgu ni bila zagotovljena. Zato je Nadzorni organ sklenil, da po predhodnem pregledu brez sprožitve tako imenovanega formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, odobri sistem HFF.

Proti tej odločbi je vlagatelj The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland pri Sodišču EFTA vložil pritožbo. Ničnostna tožba je med drugim temeljila na ugovoru, da HFF ni zagotavljal storitev splošnega gospodarskega interesa, saj so zasebne banke ponujale financiranje stanovanj pod primerljivimi pogoji. Zato se HFF ni mogel sklicevati na odstopanje iz člena 59(2) k Sporazumu EGP. Nadalje je vlagatelj trdil, da bi moral Nadzorni organ sprožiti formalni postopek preiskave, saj je bilo težko razglasiti, da je sistem HFF združljiv s členom 59(2) Sporazuma EGP.

SODBA SODIŠČA EFTA Z DNE 7. APRILA 2006 V ZADEVI E-9/04

Sodišče EFTA je pritožbi (2) ugodilo. Po mnenju Sodišča EFTA je zadevna shema državne pomoči zbudila „pomisleke ... o združljivosti z delovanjem Sporazuma EGP“, ki jih predhodni pregled ni ovrgel. Nadzorni organ je bil tako dolžan sprožiti formalni postopek preiskave, kakor je predvideno v členu 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, še pred sprejetjem odločbe. To ni bilo storjeno, zato je Sodišče EFTA razveljavilo odločbo Nadzornega organa.

Glede na uporabo člena 59(2) Sporazuma EGP je Sodišče ugotovilo, da se lahko storitev s cilji sheme posojil sistema HFF, opredeli kot storitev skupnega gospodarskega interesa, ki opravičuje državno pomoč. Vendar nekatere posebne lastnosti sheme vzbujajo dvome o združljivosti z delovanjem Sporazuma EGP. Shema posojil ni bila omejena na zagotavljanje posojil za gradnjo ali nakup stanovanjskih objektov, ki so izpolnjevali kakršna koli posebna merila glede velikosti ali vrednosti. Shema posojil prav tako ni bila omejena na pomoč posojilojemalcem za financiranje njihovih lastnih stanovanjskih objektov. Sodišče EFTA je tudi ugotovilo, da so obstajali pomisleki pri določitvi zadevnega proizvodnega trga, da bi ocenili, ali bi shema posojil vplivala na razvoj trgovine v nasprotju z interesi pogodbenic k Sporazumu EGP, v smislu člena 59(2) Sporazuma EGP.

POSLEDICE SODBE

Namen te odločbe o sprožitvi postopka je upoštevanje sodbe Sodišča EFTA in pozvati zadevne stranke, naj predložijo svoje pripombe, da se pojasni, ali so storitve, ki jih nudi HFF, združljive s pogoji, določenimi v členu 59(2) Sporazuma EGP.

---

(1)  Podatkovni list te odločbe je objavljen v UL 2005 C 112, str. 8. Podatkovni list se sklicuje na spletno stran Nadzornega organa EFTA, kadar je na voljo celotno besedilo odločbe, ki ni zaupne narave: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/.

(2)  Sodba z dne 7. aprila 2006, zadeva E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland proti Nadzornemu organu EFTA [2006] Poročilo Sodišča EFTA (še neobjavljeno). Sodba je na voljo na spletni strani Sodišča EFTA: www.eftacourt.lu.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 185/06/COL

of 21 June 2006

to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,

HAVING REGARD TO the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

HAVING REGARD TO the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 and Protocol 3 thereof,

HAVING REGARD TO the EFTA Surveillance Authority's Decision No 213/04/COL of 11 August 2004 concerning the Icelandic Housing Financing Fund and an increase of lending by that fund up to 90 % of the purchase price of housing (3),

HAVING REGARD TO the judgment of the EFTA Court dated 7 April 2006 in Case E-9/04 concerning an application for annulment of Decision No 213/04/COL regarding the Icelandic Housing Financing Fund (4),

HAVING REGARD TO the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular Chapter 18C on ‘State aid in the form of public service compensation’,

WHEREAS:

I.   FACTS

1.   Introduction

On 11 August 2004, the EFTA Surveillance Authority (hereinafter referred to as ‘the Authority’) adopted Decision No 213/04/COL. In this Decision the Authority declared, according to Article 59(2) of the EEA Agreement, the Icelandic Housing Financing Fund (Íbúðalánasjóður) to be compatible with the State aid rules.

The Icelandic Housing Financing Fund (hereinafter referred to as ‘the HFF’ or ‘the HFF system’), an institution wholly owned by the Icelandic State, provides mortgage-secured housing loans to residents in Iceland. The Authority found that in funding and operating its loan system, the HFF received State aid from the Icelandic State within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority found that the HFF system, established in 1999, constituted ‘new aid’, unlawful on procedural grounds, which should have been notified to and approved by the Authority pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, prior to putting it into effect.

Nevertheless, the Authority concluded that the service provided for by the HFF could be qualified as a ‘service of general economic interest’, in the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement. This conclusion was based on the premise that the HFF was obliged to provide house financing at affordable rates and on equal conditions throughout the entire Icelandic territory, irrespective of the profitability of individual operations. In the Authority's view, the HFF offered a service which was not available on the private market in Iceland. Therefore, the Authority decided to approve the HFF system, by means of a preliminary examination, without opening the so-called formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

This Decision was challenged before the EFTA Court by an application of the Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland. The annulment action was, inter alia, based on the plea that the HFF did not provide a service of general economic interest, since the private banks offered house financing at comparable conditions. The HFF could therefore not profit from the derogation in Article 59(2) of the EEA Agreement. It was further argued that because of the difficulty to declare the HFF compatible with Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority should have opened the formal investigation procedure.

The EFTA Court sustained the application. In the opinion of the EFTA Court, the State aid scheme in question had raised ‘doubts ... as to the compatibility with the functioning of the EEA Agreement’, doubts which had not been overcome by means of the preliminary examination. Hence, the Authority was under an obligation to initiate a formal investigation procedure as provided for under Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, before making a decision. This was not done and, for that reason, the EFTA Court annulled the Authority's Decision.

With regard to the application of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court found that a service with the objectives of the HFF's loan scheme may qualify as a service of general economic interest justifying State aid. However, certain specific features of the scheme gave rise to doubts as to the compatibility with the functioning of the EEA Agreement. The loan scheme was not limited to providing loans for the construction or purchase of dwellings that fulfilled any particular criteria as to size or value. Neither was the lending scheme limited to assisting the borrowers in financing their own dwellings. The EFTA Court also found that there were doubts as to the identification of the relevant product market for the assessment of whether the lending scheme would affect the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties to the EEA Agreement, in the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.

The purpose of this opening Decision is to follow the EFTA Court's judgment and to call upon the parties concerned to submit their comments, in order to clarify whether the services provided by the HFF comply with the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

2.   The administrative procedure and developments leading up to the EFTA Court's judgment of 7 April 2006

By letter of 20 November 2003 from the Icelandic Mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 25 November 2003 (Doc No: 03-8227 A, now Event No: 255584), the Icelandic Government notified, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an increase of lending by the HFF up to 90 % of the purchase price of housing.

According to Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Competition and State Aid Directorate sent a letter dated 23 January 2004 (Event No: 184357), requesting additional information from the Icelandic Government. By letter of 11 March 2004 from the Icelandic mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 12 March 2004 (Event No: 259197), the Ministry of Finance replied to the request for additional information. Attachments to the letter of 11 March 2004 were forwarded separately by the Icelandic Mission to the EU on 18 March 2004, received and registered by the Authority on the same day (Event No: 259976).

By letter dated 23 April 2004, received and registered by the Authority on 27 April 2004 (Event No: 279495), the Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland (hereinafter referred to as ‘SBV’) lodged a complaint with the Authority, alleging that the ‘... current legislation in Iceland on the operation of the State Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment of the EEA Agreement’. As a consequence of this complaint, the Authority opened two additional cases, to the already existing State aid case, which dealt separately with the alleged infringements of the competition rules and the rules on the four freedoms.

Based on Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Competition and State Aid Directorate sent a letter dated 14 May 2004 (Event No: 280306) to the Icelandic Government requesting, for a second time, information and clarification, and forwarded by that letter with the consent of SBV, a copy of the complaint.

The notification was discussed between representatives of the Icelandic Ministries of Finance and Social Affairs, the HFF and the Authority during the State aid package meeting in Reykjavik on 26 May 2004. By letter of 10 June 2004 from the Icelandic Mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 11 June 2004 (Event No: 284350), the Ministry of Finance replied to the second request for information.

On the request of SBV, a meeting took place in Brussels on 14 June 2004 between representatives of SBV and the Authority, to discuss the complaint.

By letter of 23 June 2004 (Event No: 284459), the Authority informed SBV that it saw no reason to take further action on the complaint with regard to the alleged abuse of the dominant position of the HFF. Therefore, the Authority indicated that it was inclined to close the case, unless SBV would submit further information or arguments within two weeks from the receipt of the letter. SBV did not react to the letter.

On 1 July 2004, the Icelandic Mission to the EU forwarded a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated 30 June 2004, received and registered by the Authority on 1 July 2004 (Event No: 286392), in which the Icelandic Government provided outstanding information in response to the Authority's second information request.

By letter of 1 July 2004 (Event No: 285198), the Authority informed SBV that it had not been able to detect any incompatibility of the HFF system with the four freedoms. SBV was informed that the case was proposed to be closed and was invited to submit its comments at the latest by 12 July 2004. SBV did not react to the letter.

The Authority received an email from the Department of Local Government in the Ministry of Social Affairs on 7 July 2004, registered by the Authority on 8 July 2004 (Event No: 287125), by which the Icelandic Government forwarded the following laws: Act No 57/2004, amending the Housing Act No 44/1998; Regulation No 544/2004 on ‘the Finances and Risk Management of the Housing Financing Fund’; Regulation No 522/2004 on ‘HFF Mortgages and HFF Bonds’; Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of HFF Mortgages’ (6). By the same email the Icelandic Government also provided a document on the HFF's Funding and Risk Policy elaborated by a financial consultant.

Supplementary information and explanations concerning the above mentioned laws, the document on the HFF's Funding and Risk Policy, and certain other issues were sent by fax from the Icelandic Ministry of Social Affairs dated 8 July 2004, forwarded to the Authority by letter of 9 July 2004 from the Icelandic Mission to the EU, received and registered by the Authority on the same day (Event No: 287337).

In light of the Authority's assessment of the raised competition issues and SBV's inactivity, the Authority decided to close the case and informed SBV of this closure by letter of 27 July 2004 (Event No: 288068).

On 11 August 2004, the Authority adopted Decision No 213/04/COL approving the HFF system and declaring it compatible with Article 59(2) of the EEA Agreement (7).

By letter dated 23 August 2004 (Event No: 289467), the Authority informed SBV that it had closed the case with regard to the alleged violation of the four freedoms.

By letter dated 15 September 2004 (Event No: 292140), the Authority informed SBV of Decision No 213/04/COL and attached, to this end, a copy of the decision.

By an application lodged at the Registry of the EFTA Court on 23 November 2004, SBV brought an action under Article 36 of the Surveillance and Court Agreement for annulment of the Authority's Decision No 213/04/COL.

On 7 April 2006, the EFTA Court rendered its judgment in the case and annulled the Authority's Decision No 213/04/COL (hereinafter referred to as the ‘annulled Decision’) (8).

3.   The HFF system

3.3.   Background

In 1955, a basis for State involvement, both as regards policy making in the field of housing affairs and the provision of loans for private housing, was laid. Later the State Housing Agency (Húsnæðisstofnun ríkisins) was established by Act No 51/1980 and provided, inter alia, loans on preferential terms to private home buyers.

In 1986 Icelandic Government assistance to private home-ownership was tied to access to pension funds, with the pension funds being required to provide partial funding for the system. The Icelandic banks generally did not provide funding for private housing. At this time, the State Housing Agency issued housing loans at affordable rates. This led to a substantial increase in demand, which in turn stretched the resources of the pension funds beyond their limits. To remedy the situation and in order to generate more financial resources to finance housing, a Housing Bond system was introduced in 1989. The Housing Bond system generated funding for the provision of housing loans. The issuing of Housing Bonds and the operation of the system were entrusted to the State Housing Agency.

The Housing Bond system was not a traditional mortgage loan system, but a bond swap system, meaning that homebuyers applied to the HFF to issue a mortgage bond, which was secured against the property to be bought. The State Housing Agency then bought this bond from the homebuyer and paid for it by issuing a Housing Bond to the seller. This Housing Bond could then be freely traded in the securities market. The seller could sell the Housing Bond on the securities market, use it as means of payment or keep it.

The Housing Bonds had maximum loan periods of 40 years but were subject to prepayment without penalty. They were linked to the consumer price index and carried a fixed real interest of 4,75 %. The Housing Bonds were secured by all the assets of the State Housing Agency, which consisted primarily of the collateral (mortgage-secured bonds) that the Agency held in property. In addition, the Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the State Housing Agency.

The mortgage bonds had the same loan terms as the Housing Bonds, but with a fixed interest surcharge of 0,35 percentage points, to cover operational costs and expected losses on loans. This meant that the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms.

3.2.   The Act on Housing Affairs No 44/1998

On 1 January 1999, the Act on Housing Affairs No 44/1998 (hereinafter referred to as ‘the Housing Act’) entered into force (9).

The Housing Act established and governed the HFF (10). The HFF was entrusted with the management and implementation of housing affairs under the Housing Act. The previous State Housing system was repealed (11) and the HFF took over all assets and obligations of the State Housing Agency (12), including the tasks of issuing Housing Bonds and providing housing loans through the bond-swap system. The HFF is a separate State-owned institution subject to special management. The State carries full liability for all obligations undertaken by the HFF. Organisationally, the HFF is accountable to the Minister of Social Affairs, who appoints its Board of Directors in accordance with Article 7 of the Housing Act.

According to Article 1 of the Housing Act, it is the purpose of this Act ‘... to promote, through the granting of loans and the organisation of housing affairs, the ability of Icelanders to live with security and equal rights in housing affairs along with the special allocation of funds to increase people's chances of acquiring or renting housing on manageable terms’.

The Housing Act was amended, inter alia, by Act No 57/2004, which entered into force on 1 July 2004. A number of changes were made to the housing loan system. These changes comprised, inter alia, the abolition of the system of swapping mortgage bonds for Housing Bonds. After 1 July 2004, loans have been paid out in cash to home buyers and secured by mortgages in the property under purchase.

At the time the Authority adopted the annulled Decision, the HFF provided the following three loan categories:

| — | General loans to individuals for the purchase, renovation or construction of residential housing. |
| --- | --- |

—

General loans to individuals for the purchase, renovation or construction of residential housing.

| — | Additional loans to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. The additional loans were, however, later abolished by Act No 120/2004, which entered into force on 3 December 2004. |
| --- | --- |

—

Additional loans to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. The additional loans were, however, later abolished by Act No 120/2004, which entered into force on 3 December 2004.

| — | Loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out. |
| --- | --- |

—

Loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out.

3.2.1.   General Loans

The conditions for general loans are established in Chapter VI of the Housing Act. The general loans are available on equal terms to all residents in Iceland, regardless of nationality, on the conditions laid down in and pursuant to the Housing Act. The loans are not limited to persons with income below a certain income bracket or with limited assets.

Before a general loan is paid out, the borrower must issue a borrower's mortgage instrument as a security as stated in Article 19(1) of the Housing Act. Article 19(2) of the Housing Act and Articles 2 and 3 of Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of Borrowers' Mortgages’ set out maximum amounts for general loans in percentage of the value of the housing and in absolute figures.

According to Article 19(2) of the Housing Act, prior to 1 July 2004, a mortgage bond was exchanged for a Housing Bond for an amount up to 70 % of a dwelling's appraised value if the applicant was buying or building his first dwelling, but otherwise for up to 65 % of the dwelling's appraised market value (the ‘relative lending cap’). The loans were also limited in relation to the fire insurance value, which was often lower than the market value. The relative lending cap has later been raised to 90 % with Act No 120/2004, amending the Housing Act, which entered into force on 3 December 2004.

In addition to the relative lending cap, the Housing Act, both under the bond-swap system and after the amendments of 1 July 2004, states that a maximum lending cap is to be specified in regulations (the ‘absolute lending cap’). As specified in Regulation No 521/2004, which entered into force on 1 July 2004, the absolute lending cap was ISK 9,7 million for new housing and ISK 9,2 million for existing housing. Regulation No 959/2004 replaced Regulation No 521/2004 on 6 December 2004 and the absolute lending cap was raised to ISK 14,9 million (subsequently increased to ISK 15,9 million and later to ISK 18 million) for both new and existing housing.

With the entry into force of Regulation No 522/2004 on 1 July 2004, a limit was set of two dwellings for each borrower financed through HFF general loans. In exceptional circumstances, a loan for a third dwelling could be authorised, but it would be up to the Board of Directors to define the precise conditions for such an exception.

3.2.2.   Additional Loans and Loans for rental housing

Prior to the amendments of 1 July 2004, additional loans and loans for rental housing were not financed through Housing Bonds, but through a separate class of bonds issued by the HFF. As of 1 July 2004, the HFF stopped issuing both separate class of bonds and the Housing Bonds. The main means of funding the HFF became the HFF bonds. Unlike the Housing Bonds, which were subject to prepayment without penalty, the HFF bonds are non-callable. As for the loans from the HFF which are still subject to prepayment without penalty, the interest surcharge paid by borrowers was increased from 0,35 to 0,6 percentage points as of 1 July 2004, in order to take account of the new risk created by the mismatch in optionality between assets and liabilities. However, as the HFF bonds are issued in classes with varying interest rates depending on the market situation, the interest rates charged to HFF borrowers fluctuate.

3.3.   The financing mechanism

The HFF financed its tasks with the income from the fund's equity capital (i.e. the payments, interest and indexation of granted loans), by issuing Housing Bonds and by the sale of Housing Authority Bonds and the taking of loans (13).

The HFF's management of its assets and liabilities is described in Article 11 of the Housing Act. The HFF must always have adequate liquid funds to honour its obligations. Furthermore, it has to keep its revenues and expenses in balance and must establish a risk management system. Further requirements concerning risk management are set out in Articles 6 and 7 of Regulation No 544/2004 on ‘the Financing and Risk Management of the Housing Financing Fund’, according to which the HFF must, inter alia, keep its equity ratio over 5 % and provide quarterly reports on the progress of its risk management policy and key figures in operation to the Minister of Social Affairs and the Financial Supervisory Authority.

In case of unexpected difficulties such as illness, accident, loss of employment or comparable situations, the HFF may extend refinancing loans for up to 15 years in order to address temporary payment difficulties experienced by borrowers according to Article 48(1) of the Housing Act. The HFF is further authorised to freeze payments from borrowers for up to three years and add the payments due during that period to the debt proper, if this is considered likely to prevent payment difficulties as stated in Article 48(2) of the Housing Act.

According to Articles 2 and 3 of Regulation No 119/2003 on ‘Treatment of claims by the Housing Financing Fund that are without Collateral’, the HFF shall not make claims against borrowers individually if a house or apartment which stands as a security for a HFF loan is sold or auctioned as a part of collection proceedings and the price does not cover the claim of the HFF. The remaining debt does not accumulate interest and is not subject to index linkage. If the borrower wants to obtain a new loan from the HFF during a period of 5 years after the sale or the auction, he/she can pay up the remaining debt by paying half the nominal amount, upon which the HFF is authorised to write off the other half according to Article 5. As stated in Article 6, five years after an apartment or a house is sold or auctioned as a part of collection proceedings, the HFF can write off the remaining debt if the borrower shows himself/herself unable to pay.

With regard to the HFF's more detailed financial figures, the Authority's annulled Decision was based on the following information, which was submitted by the Icelandic Government in the initial notification:

| — | Housing Bonds
  As described above, the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms. According to the Icelandic Government, the margin of 0,35 percentage points was supposed to cover operational costs, losses on loans and to ensure a certain return on the HFF's capital. The Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the HFF. The HFF was not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees. |
| --- | --- |

—

Housing Bonds

As described above, the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms. According to the Icelandic Government, the margin of 0,35 percentage points was supposed to cover operational costs, losses on loans and to ensure a certain return on the HFF's capital. The Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the HFF. The HFF was not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees.

| — | Housing Authority Bonds
  Housing Authority Bonds were bonds issued in the name of the HFF, which the fund sold on the general market to raise capital for its operations (i.e. to finance the HFF's other loan categories, see above). Housing Authority Bonds were indexed through the Consumer Price Index and carried a fixed real interest of 2,7 %. The loan periods of the Housing Authority Bonds were 24 or 42 years. The HFF charged a commission of 0,35 percentage points on the loan, which was the same as in the case of the Housing Bonds. |
| --- | --- |

—

Housing Authority Bonds

Housing Authority Bonds were bonds issued in the name of the HFF, which the fund sold on the general market to raise capital for its operations (i.e. to finance the HFF's other loan categories, see above). Housing Authority Bonds were indexed through the Consumer Price Index and carried a fixed real interest of 2,7 %. The loan periods of the Housing Authority Bonds were 24 or 42 years. The HFF charged a commission of 0,35 percentage points on the loan, which was the same as in the case of the Housing Bonds.

| — | Losses on loans
  According to the Icelandic Government, since the HFF's general policy was to provide loans to everyone everywhere, given some basic conditions, one could expect that the HFF would be vulnerable to losses on loans. In order to cover losses on loans, the HFF reserved some provisions every year. Loan-loss provision as a percentage of total loans has been quite stable around 0,20 %. For example, actual losses were 0,29 % in 2001 and 0,10 % in 2002. |
| --- | --- |

—

Losses on loans

According to the Icelandic Government, since the HFF's general policy was to provide loans to everyone everywhere, given some basic conditions, one could expect that the HFF would be vulnerable to losses on loans. In order to cover losses on loans, the HFF reserved some provisions every year. Loan-loss provision as a percentage of total loans has been quite stable around 0,20 %. For example, actual losses were 0,29 % in 2001 and 0,10 % in 2002.

| — | Salary and administrative expenses
  The Icelandic Government submitted that salaries and administrative expenses of the HFF were ISK 617 million in 1999 and increased to ISK 742 million in 2002. These were the total salary and administrative costs for the whole HFF and all its functions, not only the lending operations. |
| --- | --- |

—

Salary and administrative expenses

The Icelandic Government submitted that salaries and administrative expenses of the HFF were ISK 617 million in 1999 and increased to ISK 742 million in 2002. These were the total salary and administrative costs for the whole HFF and all its functions, not only the lending operations.

| — | Direct interest support
  The HFF received some interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support varied through the years and was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002. |
| --- | --- |

—

Direct interest support

The HFF received some interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support varied through the years and was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002.

| — | Tax exemptions
  The HFF does not pay any corporate tax or property tax. The Icelandic Government submitted that the HFF did not pay what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. According to the Icelandic Government, these advantages were used to strengthen the HFF's equity and provide for losses. The Icelandic Government stated that the foregone tax revenue had to be weighted against the need for the HFF to cover losses amounting to ISK 1 715 million for the same period. |
| --- | --- |

—

Tax exemptions

The HFF does not pay any corporate tax or property tax. The Icelandic Government submitted that the HFF did not pay what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. According to the Icelandic Government, these advantages were used to strengthen the HFF's equity and provide for losses. The Icelandic Government stated that the foregone tax revenue had to be weighted against the need for the HFF to cover losses amounting to ISK 1 715 million for the same period.

| — | Profits and dividends
  The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises (Article 11 of the Housing Act) (14). The Icelandic Government stated that the HFF did not pay any dividends to its owners. The return was solely intended to sustain the HFF's lending operations and cover losses on loans. |
| --- | --- |

—

Profits and dividends

The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises (Article 11 of the Housing Act) (14). The Icelandic Government stated that the HFF did not pay any dividends to its owners. The return was solely intended to sustain the HFF's lending operations and cover losses on loans.

| — | Other aspects
  It was not foreseen that the Icelandic Government provided funds for the operation of the Housing Bond system. Furthermore, the Icelandic Government argued that the HFF was not a credit institution and therefore not subject to the rules of a ‘regular credit institution’ with regard to capital adequacy requirements and minimum solvency ratios. |
| --- | --- |

—

Other aspects

It was not foreseen that the Icelandic Government provided funds for the operation of the Housing Bond system. Furthermore, the Icelandic Government argued that the HFF was not a credit institution and therefore not subject to the rules of a ‘regular credit institution’ with regard to capital adequacy requirements and minimum solvency ratios.

| — | HFF's key financial figures
  The HFF's key financial figures for the years 1999 to 2002 were as follows:
  TABLE 1
  HFF's key financial figures | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Net operating income before loss provisions | 859 | 1 031 | 278 | 2 009 |
| Loss provisions | 592 | 563 | 652 | 748 |
| Operating profit/loss | 267 | 468 | -374 | 1 261 |
| Actual losses on loans | 258 | 48 | 1 022 | 387 |
| Total assets | 279 187 | 311 036 | 362 262 | 401 722 |
| Loans | 264 952 | 298 694 | 355 569 | 392 926 |
| Equity | 7 560 | 8 353 | 8 684 | 9 946 |
| Equity in % of total assets | 2,71 % | 2,69 % | 2,40 % | 2,48 % |
| Return on equity | 3,53 % | 5,60 % | -4,31 % | 12,68 % |
| Numbers in ISK 1 000

  Source: Central Bank of Iceland and HFF's Annual Reports 1999 — 2002 |

—

HFF's key financial figures

The HFF's key financial figures for the years 1999 to 2002 were as follows:

TABLE 1

HFF's key financial figures

1999

2000

2001

2002

Net operating income before loss provisions

859

1 031

278

2 009

Loss provisions

592

563

652

748

Operating profit/loss

267

468

-374

1 261

Actual losses on loans

258

48

1 022

387

Total assets

279 187

311 036

362 262

401 722

Loans

264 952

298 694

355 569

392 926

Equity

7 560

8 353

8 684

9 946

Equity in % of total assets

2,71 %

2,69 %

2,40 %

2,48 %

Return on equity

3,53 %

5,60 %

-4,31 %

12,68 %

Numbers in ISK 1 000

Source: Central Bank of Iceland and HFF's Annual Reports 1999 — 2002

| — | Some of the changes introduced in 2004
  The Icelandic Government submitted that the lending rate of the HFF, as of 1 July 2004, was decided on the basis of the HFF's net capital costs. According to Article 13 of Regulation No 522/2004, the rate was determined in the following manner:


  ‘HFF mortgages shall be price-indexed by the Consumer Price Index calculated and published by Statistics Iceland as provided for in Article 1 of the Consumer Price Index Act, No 12/1995. The board of the Housing Financing Fund shall determine the interest rate of HFF mortgages with a view to the costs of financing in regular issues of HFF bonds and financing costs due to loans paid up, plus interest additions, cf. Article 3’ (15).


  The Icelandic Government also pointed out that, in principle, the HFF is required to operate at a pre-determined profit margin. However, this profit margin does not aim to create a dividend for the HFF's owner, as that is not allowed by law, but rather to create and maintain a ‘safety net’ in order to ensure that the HFF will be able to honour its obligations. The HFF's capital adequacy ratio (CAD) was around 5 % and therefore did not constitute a change in the HFF operation or its business strategy. |
| --- | --- |

—

Some of the changes introduced in 2004

The Icelandic Government submitted that the lending rate of the HFF, as of 1 July 2004, was decided on the basis of the HFF's net capital costs. According to Article 13 of Regulation No 522/2004, the rate was determined in the following manner:

‘HFF mortgages shall be price-indexed by the Consumer Price Index calculated and published by Statistics Iceland as provided for in Article 1 of the Consumer Price Index Act, No 12/1995. The board of the Housing Financing Fund shall determine the interest rate of HFF mortgages with a view to the costs of financing in regular issues of HFF bonds and financing costs due to loans paid up, plus interest additions, cf. Article 3’ (15).

The Icelandic Government also pointed out that, in principle, the HFF is required to operate at a pre-determined profit margin. However, this profit margin does not aim to create a dividend for the HFF's owner, as that is not allowed by law, but rather to create and maintain a ‘safety net’ in order to ensure that the HFF will be able to honour its obligations. The HFF's capital adequacy ratio (CAD) was around 5 % and therefore did not constitute a change in the HFF operation or its business strategy.

4.   Icelandic market for house financing and possible trade effects

4.1.   Situation before August 2004

The Icelandic market for mortgage loans was largely divided between three main actors. These were the HFF (previously the State Housing Agency), the pension funds and other private credit institutions. Between 1997 and 2003, the State Housing system had a market share of about 77,5 % to 79 %. The rest was shared between the pension funds (approximately 13 % to 17 %) and the commercial banks and savings banks (approximately 4,5 % to 8 %). The banks did, however, provide certain services for the HFF, such as being the sole agents for evaluating borrowers for the HFF. Until a process of privatisation was completed in 2002 — 2003, most of the commercial banks were controlled by the State as majority shareholder.

The Icelandic Government stated that private banks almost exclusively restricted lending for housing purchases to property around the Reykjavik area. The Icelandic Government stressed that the HFF is the only lender which offered loans on equal terms which are universally accessible throughout the Icelandic territory. When lending is broken down by geographic areas the trend shows that the further one moves outside of Reykjavik the higher the proportion of the HFF lending gets.

SBV has submitted some documentation during the EFTA Court proceedings, which, in SBV's opinion, demonstrated that the commercial banks have granted affordable loans outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004.

As regards the financial institutions' interest rates charged on loans, the Icelandic Government provided in the initial notification lending rates of banks and pension funds for the years 1999 to 2003, which showed an average lending rate in real terms of approximately 7,4 %.

The Icelandic Government further presented, in the initial notification, average funding rates by financial institutions in the Icelandic housing finance market for the years 1999 to 2003. The information showed average funding rates for banks (real interest rates) of 6,43 %, for pension funds of 3,50 % and for the HFF of 4,75 %.

According to information submitted by SBV, all commercial banks in Iceland, savings banks, pension funds and some mortgage companies offered long-term housing loans to the public. According to SBV, these loans carried a real interest rate of between 5,9 % and 7,9 % depending on the security.

According to the Icelandic Government, the housing loan market for individuals is by its nature a local market and does ‘normally’ not involve any direct cross-border transactions. The Icelandic Government stressed that no foreign banks are granting mortgage loans in ISK to Icelandic households. Furthermore, it was stated, in the initial notification, that there were currently no foreign financial institutions or representative offices of foreign financial institutions in Iceland. It was moreover pointed out that the Icelandic economy was very limited in size. The limited number and small size of transactions in trade in the foreign exchange markets of the ISK did not warrant interest from foreign banks. The special geography and the scattered population outside Reykjavik further reduced the foreign interest for lending to the Icelandic housing market.

4.2.   Situation after August 2004

During the court proceedings, SBV argued that the market situation in Iceland changed in summer 2004. According to SBV, commercial banks have offered competitive rates compared to HFF rates and have gained market shares. SBV stated in its application to the EFTA Court that ‘[...] commercial banks in Iceland have demonstrated, through recent cuts in interest rates, that they would be both willing and able to provide general loans on similar terms (or even better) then HFF’. It was, for example, submitted that since summer 2004, the gap between commercial banks and the HFF has completely disappeared, as the banks have reduced their interest rates on long-term housing loans to 4,2 % due to their improved refinancing conditions.

commercial banks in Iceland have demonstrated, through recent cuts in interest rates, that they would be both willing and able to provide general loans on similar terms (or even better) then HFF

According to a Icelandic news agency (16), the price of residential property in the Reykjavík area has risen by 67 % since August 2004, when the commercial banks entered the mortgage market.

16

5.   Alternatives to the HFF system

In the procedure leading up to the annulled Decision, the Icelandic Government discussed possible alternatives to the HFF system. The Icelandic Government stated, inter alia, that abandoning Government intervention in house financing would lead to considerable changes for lower and middle income families, increase division between the Reykjavik area and the rest of the country and dramatically reduce the number of families able to purchase housing on the market. Alternatively, entrusting banks to lend with the same favourable conditions would not be possible without massive direct State aid.

inter alia

The Icelandic Government discussed, in the initial notification of 20 November 2003, the following alternative models:

| — | The HFF would be turned into a limited liability company, wholly owned by the State, either as a profit or a non-profit entity. This was considered the most obvious solution in order to dispense with the State aid. In the Icelandic Government's view, interest rates would increase — more if the company was supposed to earn profits — but the change would not have any effect on competition between credit institutions, except the change would raise the HFF's interest rates so much as to make bank loans or bonds issued by the banks competitive. In the Icelandic Government's view, this would have no effect on trade among the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

The HFF would be turned into a limited liability company, wholly owned by the State, either as a profit or a non-profit entity. This was considered the most obvious solution in order to dispense with the State aid. In the Icelandic Government's view, interest rates would increase — more if the company was supposed to earn profits — but the change would not have any effect on competition between credit institutions, except the change would raise the HFF's interest rates so much as to make bank loans or bonds issued by the banks competitive. In the Icelandic Government's view, this would have no effect on trade among the Contracting Parties.

| — | The HFF would be auctioned off to the highest bidder, with a universal service obligation and a continued State guarantee on the bonds. It is highly likely that the highest bidder would be a credit institution, as the HFF's assets would raise CAD ratio and improve credit ratings. The HFF's assets are similar to the assets of the biggest Icelandic bank. This change would have great influence on the national banking market and put the successful bank in a dominant position on the national market. This would create the risk of transfer of profits from the issuance of bonds to other operations. This would have serious effects on the interests of the other Contracting Parties, as this would in effect foreclose the Icelandic market under existing competitive circumstances. |
| --- | --- |

—

The HFF would be auctioned off to the highest bidder, with a universal service obligation and a continued State guarantee on the bonds. It is highly likely that the highest bidder would be a credit institution, as the HFF's assets would raise CAD ratio and improve credit ratings. The HFF's assets are similar to the assets of the biggest Icelandic bank. This change would have great influence on the national banking market and put the successful bank in a dominant position on the national market. This would create the risk of transfer of profits from the issuance of bonds to other operations. This would have serious effects on the interests of the other Contracting Parties, as this would in effect foreclose the Icelandic market under existing competitive circumstances.

| — | The HFF would be sold jointly to the domestic banks. This would be better for the banks not successful in an auction, but would foreclose the domestic banking market. |
| --- | --- |

—

The HFF would be sold jointly to the domestic banks. This would be better for the banks not successful in an auction, but would foreclose the domestic banking market.

| — | The HFF would be dismantled and its assets auctioned off, at the same time as a new system for State intervention in housing purchase would be introduced. |
| --- | --- |

—

The HFF would be dismantled and its assets auctioned off, at the same time as a new system for State intervention in housing purchase would be introduced.

| — | The last model was proposed by SBV to the Icelandic Government (so-called ‘whole sale model’). This proposal foresaw that the HFF ceased direct lending to home buyers, but continued to fund lending by the banks to individuals. The commercial banks would each lend to individuals, but the HFF would fund that lending through monthly bond issuance by the HFF, with State guarantee, the outcome of which would then govern the rates applicable to the housing loans lent by the banks, plus the banks operating margin. A prerequisite for this solution to work would be the HFF's agreement to accept to be in general last in line of priority mortgages up to the 90 % limit, allowing the banks lending opportunities ahead of that percentage. This would enable the banks to grant 90 % loans, as the HFF would carry the principal risk of losses. |
| --- | --- |

—

The last model was proposed by SBV to the Icelandic Government (so-called ‘whole sale model’). This proposal foresaw that the HFF ceased direct lending to home buyers, but continued to fund lending by the banks to individuals. The commercial banks would each lend to individuals, but the HFF would fund that lending through monthly bond issuance by the HFF, with State guarantee, the outcome of which would then govern the rates applicable to the housing loans lent by the banks, plus the banks operating margin. A prerequisite for this solution to work would be the HFF's agreement to accept to be in general last in line of priority mortgages up to the 90 % limit, allowing the banks lending opportunities ahead of that percentage. This would enable the banks to grant 90 % loans, as the HFF would carry the principal risk of losses.

II.   APPRECIATION

1.   State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

This implies that for measures to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, they must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient, be liable to affect trade between the Contracting Parties and distort competition.

Beforehand, it needs to be clarified whether the HFF is subject to the application of Article 61(1) of the EEA Agreement, since it has been argued by the Icelandic Government, in the initial notification, that the HFF could not be qualified as an undertaking in the meaning of that Article.

Firstly, the HFF is a separate State-owned institution set up by law, having its own board of directors and annual accounts. Secondly and more importantly, the Court of Justice of the European Communities (hereinafter referred to as ‘the Court of Justice’) has repeatedly defined the concept of an undertaking as any entity engaged in an economic activity, which is any activity which offers goods or services on a given market, regardless of its legal status and the way in which it is financed (17). Although the Icelandic Government considers the HFF not to be a separate undertaking, as it operates only as a ‘branch of the State itself’, the Authority takes the view that the HFF is engaged in an economic activity. The economic activity consists of offering services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing (for residential accommodation). Therefore, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF has to be qualified as an undertaking in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement.

17

branch of the State itself

1.1.   Transfer of State resources and thereby favouring certain undertakings

In order to qualify as State aid, the HFF system must imply a transfer of State resources and thereby confer on the Housing Financing Fund an advantage that relieves it of charges that are normally borne from its budget.

1.1.1.   The Altmark conditions

The

conditions

The Icelandic Government argued initially in its notification that the HFF system does not constitute State aid, because the system would, inter alia, not confer any advantage on the HFF. In this respect, the Icelandic Government referred to the Altmark ruling (18) of the Court of Justice and argued that the HFF system would comply with all of the four criteria that the Court of Justice established in that ruling.

inter alia

Altmark

18

It needs to be recalled that the Court of Justice has established the following conditions, which need to be fulfilled cumulatively, for a State measure to escape the classification of State aid. These conditions are:

| — | First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. |
| --- | --- |

—

First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined.

| — | Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings. |
| --- | --- |

—

Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings.

| — | Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations. |
| --- | --- |

—

Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations.

| — | Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations. |
| --- | --- |

—

Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.

It is the Authority's preliminary opinion that the HFF system neither complies with the second nor with the fourth condition (19). Concerning the second condition, the Icelandic authorities did not establish in advance, and in an objective and transparent manner, the parameters on the basis of which the compensation was to be calculated, in order to avoid conferring an economic advantage, which may favour the HFF over competing undertakings. The Icelandic Government has not demonstrated that such an ex ante assessment has taken place in an objective and transparent manner. To establish the parameters for the calculation of the compensation would have required quantifying the costs incurred in discharging the public service obligation in advance and comparing them with the possible benefits that the HFF enjoys. However, such quantification of costs has not taken place. Based on that shortcoming, it is not apparent from the outset what the level of compensation will amount to, since the isolated costs incurred in discharging the public service obligation have not been identified. Furthermore, with regard to the fourth condition, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run ‘reference company’, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.

19

in advance

ex ante

Since the HFF system seems not to comply with all of the above mentioned conditions, there is a presumption that the HFF system involves State aid, if the conditions of Article 61(1) of the EEA Agreement are met.

1.1.2.   Possible State aid elements

The HFF enjoys an implicit State guarantee for all of its securities. The State guarantee results in a more favourable credit rating for its bonds than bonds issued by private undertakings. This leads to cheaper funding costs for the HFF. Private credit institutions do not benefit from such a State guarantee. The State guarantee confers an advantage on the HFF compared to private credit institutions. The HFF is not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees. Hence, the Icelandic State is foregoing revenue it would normally collect. Since the HFF is not paying a premium for the State guarantee it enjoys, it is the Authority's preliminary conclusion that the State guarantee, without any sort of premium to be paid, implies a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF received interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support has varied through the years. It was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002. This interest support is financed by State resources. It is the Authority's preliminary conclusion that the interest support constitutes an aid element. The Authority is not in possession of any up-dated figures with regard to the interest support for the years 2003 to 2006. If interest support was granted in these years, the Authority would qualify such support, in light of the above assessment, as a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF is exempted from corporate tax and property tax. The HFF has not paid what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. Thus, the Icelandic State has foregone income, which under normal circumstances would have been charged to the HFF's budget. It is the Authority's preliminary conclusion that the exemptions from corporate and property tax constitute aid elements. The Authority is not in possession of any up-dated figures for the years 2003 to 2006. Any forgone tax for these years would qualify, in light of the above assessment, as a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises. The return is intended to sustain the operations of the HFF. The HFF is, however, not required to pay out any dividends to its owner.

A normal market investor requires a sufficient return on his capital. It is the Authority's preliminary view that the fact that the HFF is per se relieved from paying out any dividends to its owner might imply that it is generating not a sufficient return on capital a normal market investor would expect and that this might imply foregone revenues for the State and thereby a transfer of State resources which favours the HFF.

per se

The Icelandic Government argued that the special status of the HFF implied that it was not subject to the same rules (20) as private credit institutions, as regards capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules.

20

However, if the HFF were covered by the same rules as private credit institutions, then an exemption from these rules could imply State aid.

Capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules for credit institutions are contained in the Act referred to in point 14 of Chapter II(i) of Annex IX to the EEA Agreement (hereinafter referred to as ‘the Banking Directive’) (21). In this context, the Authority notes that the adaptation text (22) to Article 2(3) of the Banking Directive explicitly exempted from the scope of that Directive in Iceland the ‘Byggingarsjóðir ríkisins’ (literally translated ‘the State's Building Funds’ (23)). The Icelandic Government stated that this term was traditionally used for the funds operated by the predecessor of the HFF, namely the State Housing Board, which comprised the State Housing Fund and the Workers' Building Fund. The HFF was established by taking over all assets and obligations of the State Housing Board.

21

22

Byggingarsjóðir ríkisins

23

Furthermore, Article 1(1) of the Banking Directive defines a credit institution as ‘an undertaking whose business is to receive deposits or other repayable funds from the public and to grant credits for its own account [...]’. Given the way the HFF's financing mechanism operates, the Authority cannot see how the HFF could be classified as a credit institution in the meaning of the Banking Directive because the HFF is not receiving any deposits or other repayable funds from the public.

an undertaking whose business is to receive deposits or other repayable funds from the public and to grant credits for its own account

In light of the above and for the limited purpose of identifying possible State aid elements, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF is not covered by the scope of the Banking Directive. The HFF is therefore not subject to the same rules as private credit institutions as regards capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules. Since the HFF is not subject to these rules, it is consequently not relieved of charges that it would normally bear from its own budget. Hence, excluding the HFF from these requirements seems not to entail an aid element.

In any event, even if the HFF should have been subject to these rules, an exemption from these rules seems not to imply that any State resources have been transferred to the HFF. A transfer of State resources is, however, a necessary condition, in order to qualify a measure as State aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (24).

24

1.2.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

The granting of loans for financing purchases of residential accommodation is a financial service which, in the present market circumstances, is predominantly of a local character and normally does not involve any direct cross-border transactions. Distortion of competition arising from financial advantages accorded to the HFF operating such services seems therefore prima facie likely to have only limited direct trade effects. However, it cannot be excluded that the aid, which is involved in the HFF system, threatens to distort competition between banks in the European Economic Area, by making it more difficult for them to enter the Icelandic housing mortgage loan market. Such a potential effect on trade is sufficient for State aid to be caught by Article 61(1) of the EEA Agreement.

prima facie

1.3.   Conclusion

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. To enable the Authority to calculate the amount of potential State aid involved, it is necessary, in the course of this formal investigation procedure, to obtain up-dated figures concerning the HFF's financing mechanisms.

2.   Notification requirement and Standstill obligation

Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

The above notification requirement and standstill obligation concern ‘new aid’. On the other hand, ‘existing aid’ can be granted until the Authority finds the aid in question to be incompatible with the functioning of the EEA Agreement.

The HFF system was not notified to the Authority. The HFF was established and entered into force on 1 January 1999, i.e. after the entry into force of the EEA Agreement, taking over all assets and obligations of its predecessor, the State Housing Agency. In this context, the Icelandic Government argued that the HFF system had to be classified as existing aid.

The Authority does not share this point of view. In deciding whether or not an aid scheme is to be regarded as ‘new aid’ or ‘existing aid’, the Authority examines the relevant legal provisions providing for the aid in question and in particular the entry into force of these provisions.

In such cases the Authority is not obliged to carry out an economic analysis of the measure in question as compared to aid schemes which were in place prior to the introduction of the new legal provisions. This view is confirmed by the ruling of the Court of Justice in Namur-Les Assurances. In that ruling the Court held that ‘[...] the emergence of new aid or the alteration of existing aid cannot be assessed according to the scale of the aid or, in particular, its amount in financial terms at any moment in the life of the undertaking if the aid is provided under earlier statutory provisions which remain unaltered. Whether aid may be classified as new aid or as alteration of existing aid must be determined by reference to the provisions providing for it’ (25)(emphasis added).

Namur-Les Assurances

the emergence of new aid or the alteration of existing aid cannot be assessed according to the scale of the aid or, in particular, its amount in financial terms at any moment in the life of the undertaking if the aid is provided under earlier statutory provisions which remain unaltered. Whether aid may be classified as new aid or as alteration of existing aid must be determined by reference to the provisions providing for it

25

The fact that the HFF system is the result of alterations to an old system, by merging different legal entities, and that a complete new law was adopted, which repealed the previous State Housing system, and which forms the legal basis of the HFF and the loan system, are sufficient grounds to classify the entire HFF system as ‘new aid’ within the meaning of Article 1(3) in Part I and Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (26).

26

Therefore, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system, established in 1999, constitutes ‘new aid’, which, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement, should have been notified to the Authority in advance (27). Since the HFF system was not notified to the Authority, it is considered to constitute ‘aid unlawful on procedural grounds’, in accordance with Articles 1(f) and 10 et seq. in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (28). It should be recalled that any unlawful aid, which is finally not declared compatible with the functioning of the EEA Agreement, is subject to recovery, in accordance with Article 14 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This issue will be further addressed below in section II.4. of this Decision.

27

et seq.

28

3.   Compatibility of the aid

The Authority cannot declare State aid compatible with the functioning of the EEA Agreement, if that aid would infringe other provisions of the EEA Agreement. SBV submitted in its initial complaint that the ‘Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment’.

Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment’.

In relation to the competition rules, the free movement of services, capital and the freedom of establishment, the Authority assessed these allegations and restated in its annulled Decision that they were unfounded.

With regard to the alleged infringement of some of ‘the four freedoms’, the Authority found that it was the State aid which created the possible hindrances to the free movement of services, capital and establishment. The effect of these possible hindrances was indissolubly linked to the objective of the State aid. Therefore, the Authority concluded that the case should be assessed under the lex specialis of the State aid rules and that the rules on the ‘four freedoms’ should not be applicable (29).

lex specialis

29

This view was confirmed by the EFTA Court in this judgment of 7 April 2006, when it held that:

‘With regard to the effects that the HFF general loans scheme may have on the free movement of services and capital and the right of establishment, the Court holds that any such effects would indeed seem inherent in the State-supportive elements of the HFF system and therefore are so indissolubly linked to the object of the aid that it is impossible to evaluate them separately (see to this effect Case 74/76 Iannelli & Volpi SpA v Ditta Paolo Meroni [1977] ECR 557, at paragraph 14).’ (30)

With regard to the alleged infringement of the competition rules (the complainant alleged in particular an infringement of Articles 59(1) and 54 of the EEA Agreement), the Authority stated in the annulled Decision that SBV's complaint did not warrant the initiation of formal proceedings, since SBV did not substantiate that the HFF abused or will abuse its position as a consequence of the legislative framework by which it was governed.

In light of the above, it is the Authority's preliminary view that it sees no reasons why it should deviate from it original assessment on these points.

3.1.   Article 61 paragraphs (2) or (3) of the EEA Agreement

The Icelandic Government argued, in the initial notification, that the derogation under Article 61(2)(a) of the EEA Agreement applies to the case at hand. The intervention of the State in the housing market through the HFF is, according to the Icelandic Government, based on particular social objectives and is limited in scope. The Icelandic Government submitted that the privilege accorded to the HFF, through the implicit State guarantee on the Bonds, does not in any way benefit the HFF, but only the recipients of funding from the HFF.

Article 61(2)(a) of the EEA Agreement declares State aid compatible with the functioning of the EEA Agreement, if the aid has a social character and is granted to individual consumers, provided that such aid is granted without discrimination related to the origin of the products concerned.

In the Authority's preliminary view, this derogation is not applicable to the case at hand. The aid is granted to the HFF, which is considered to be an undertaking in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (see above in section II.1), and not directly to individual consumers. Furthermore, consumers are bound to finance their housing by the HFF, in order to enjoy favourable conditions. Consumers are not free to benefit from State aid by their own choice of financial institution. Hence, the State aid is not granted without discrimination related to the origin, in this case, of the service concerned. Therefore, the aid is not neutral with respect to the operators in the market for house financing (31).

31

With regard to the other derogations mentioned in Article 61, paragraphs (2) and (3), of the EEA Agreement, the Authority takes the preliminary view that none of them are relevant to the case at hand. For example, although it is one of the objectives of the HFF to ensure territorial cohesion, it is not its primary goal to serve as an instrument for regional development. The HFF system is based on the universality objective and grants housing finance under the same conditions throughout Iceland, regardless of the region.

3.2.   Article 59(2) of the EEA Agreement

State aid may be declared compatible with the EEA Agreement under Article 59(2) of the EEA Agreement (32) if it is necessary to the operation of the services of general economic interest and does not affect the development of trade to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.

32

The following conditions must be satisfied in the present case, in order for Article 59(2) of the EEA Agreement to apply:

| — | The service in question must be a service of general economic interest and must be accurately defined by the State (see below in point 3.2.1). |
| --- | --- |

—

The service in question must be a service of general economic interest and must be accurately defined by the State (see below in point 3.2.1).

| — | The undertaking in question must be entrusted by the State with the provision of such service (see below in point 3.2.1). |
| --- | --- |

—

The undertaking in question must be entrusted by the State with the provision of such service (see below in point 3.2.1).

| — | The application of the rules of the EEA Agreement must obstruct the performance, in law and fact, of the particular tasks assigned to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (see below in point 3.2.2). |
| --- | --- |

—

The application of the rules of the EEA Agreement must obstruct the performance, in law and fact, of the particular tasks assigned to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (see below in point 3.2.2).

| — | The derogation must not affect the development of trade within the EEA to an extent that would be contrary to the interest of the Contracting Parties (see below in point 3.2.3). |
| --- | --- |

—

The derogation must not affect the development of trade within the EEA to an extent that would be contrary to the interest of the Contracting Parties (see below in point 3.2.3).

In the context of assessing the HFF system under Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority will also apply Chapter 18C of the State Aid Guidelines. The purpose of Chapter 18C is to spell out the conditions under which State aid can be found compatible with the functioning of the EEA Agreement pursuant to Article 59(2) of the EEA Agreement.

As stated in point 24 of section 18C.5 of the State Aid Guidelines, Chapter 18C will apply as of the day of adoption by the Authority. The Authority adopted Chapter 18C on 20 December 2005. Furthermore, point 25 of section 18C.5 of the State Aid Guidelines states:

‘The Authority will apply the provisions of these guidelines to all aid projects notified to it and will take a decision on those projects after adoption of the guidelines, even if the projects were notified prior to adoption. In case of non-notified aid, the Authority will apply:

‘The Authority will apply the provisions of these guidelines to all aid projects notified to it and will take a decision on those projects after adoption of the guidelines, even if the projects were notified prior to adoption. In case of non-notified aid, the Authority will apply:

| — | The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines; |
| --- | --- |

—

The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines;

The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines;

| — | The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’. |
| --- | --- |

—

The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’.

The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’.

Thus, the Authority will take Chapter 18C of the State Aid Guidelines into account in its future assessment (33).

33

3.2.1.   Definition of service of general economic interest and entrustment

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (34). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service provided can not be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (35).

34

35

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement (36), the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (37) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (38). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (39). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis.

36

37

38

39

In this assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (40). In conducting such analysis the Authority has to consider the nature of the service, as well as the extent to which the same service is provided by the market on the same conditions, and in the case of a universal service, particularly, the State's legitimate objective to ensure continuity of service on acceptable conditions throughout its territory (41).

40

41

As mentioned above (in section I.3.2), the HFF granted, at the time the annulled Decision was adopted, loans in the form of general loans, additional loans and loans for rental housing. The annulled Decision accepted all three lending activities as services of general economic interest.

The relevant part of the annulled Decision reads as follows:

‘In this respect, the so-called “Husbanken-case” is of importance, as it also concerned the relationship between Article 59(2) of the EEA Agreement and State aid to a public undertaking with a view to provide cheap housing loans [...]. In that case, the EFTA Court found that the services concerned were covered by Article 59(2) of the EEA Agreement, since the services concerned were specifically defined by Norway, limited to certain categories of houses and available to everyone on an equal basis. That the loans in the “Husbanken-case” were not restricted to people in weak financial situations could not, as had been argued by the applicant, lead to another result.

The Icelandic housing policy dates back more than 50 years and is based on the political goal to encourage private home ownership. To this end, public intervention in the Icelandic housing market has been aimed at making private housing affordable to a bigger proportion of the public. The HFF is the financing instrument whereby the Icelandic State pursues its public housing policy objectives. The Housing Act [...] entrusts the HFF with the management and implementation of the housing affairs and lays down in detail the tasks of the HFF, the objectives and the HFF's financing mechanisms. The Icelandic State uses the HFF to channel capital to the housing sector and to provide house financing on more advantageous terms than are available on the open Icelandic capital market. The HFF is obliged to provide house financing at affordable tariffs and on equal conditions, irrespective of the profitability of individual operations [...].

The loan system is available to everyone on equal terms and applies to the entire territory of Iceland, including sparsely populated areas, where asset evaluations differ compared to more densely populated areas. Thus, the HFF provides a universal service throughout Iceland on equal conditions. No private credit institution would be in the position to offer mortgage secured loans on equal conditions throughout the entire territory of Iceland. Asset evaluations differ between the Reykjavik area and sparsely populated areas. Prices and securities in real estate differ depending on where the dwelling is located in Iceland. In the Authority's opinion, this aim to correct regional imbalances must be considered as a task of general economic interest in the sense of Article 59(2) of the EEA Agreement both for the so-called additional loans and for the general loans.

The HFF's loan system contains also certain social dimensions. This is of course especially so for the additional loans. However, as the HFF loans will continue to be subject to a lending cap in the form of a maximum amount available, also the general loans entail a social element. These loans aim at financing housing that corresponds to the price of average apartments in Iceland. The HFF's loans alone will not be sufficient to finance high priced property. The relative advantage to house owners, due to the cheap loans that the HHF can offer, is accordingly inversely proportionate to the amounts they wish to loan and thereby, also to the price of the house. In this respect, the Authority has no reason to contest the notified increase in lending terms, since this increase is necessary to, inter alia, take account of inflation in housing prices in recent years.

Additionally, the Icelandic Government has introduced a new provision to the effect that HFF's loans will be limited to two dwellings for each applicant. In exceptional circumstances, a loan for a third dwelling could be authorised, but it would be up to the Board of Directors to define the precise rules for such an exception.

In light of the above, the Authority concludes that the HFF is entrusted with services of general economic interest, given their social and universal dimension, distinguishable from the economic interest of other economic activities, within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.’

SBV's application to the EFTA Court, concerning doubts as to whether HFF loans could qualify as a service of general economic interest, was limited to the general loans scheme. The EFTA Court consequently limited its review on the general loans and did not address the other two loan schemes.

With regard to the question, whether the HFF general loans scheme could qualify as a service of general economic interest, the EFTA Court held:

‘The tasks of the HFF are defined in the Housing Act and further laid down by Regulations and ministerial decisions. The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA. In that respect, the presumptions or conditions under which the HFF system operates (cf. Case E-4/97 Husbanken II, at paragraph 48) will be addressed below.’ (42)

When the EFTA Court later turned in its judgment to the presumptions or conditions under which the HFF system operates, it held:

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments build or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms. Whether the above-mentioned features of the aid system at stake go beyond this is not clear. That warrants an in-depth assessment, with the opportunity for interested parties to comment. [...]’ (43)

In its initial assessment, the Authority placed emphasis on three elements, in order to qualify HFF general loans as services of general economic interest:

| — | First, the element of affordable house financing. In other words, the fact that the Icelandic State has used its more favourable credit rating to raise money at lower cost than the banks could have done, thereby fulfilling the obligation to provide residents in Iceland with affordable house financing on ‘manageable terms’. |
| --- | --- |

—

First, the element of affordable house financing. In other words, the fact that the Icelandic State has used its more favourable credit rating to raise money at lower cost than the banks could have done, thereby fulfilling the obligation to provide residents in Iceland with affordable house financing on ‘manageable terms’.

| — | Second, the element of territorial cohesion. The HFF general loans ensured territorial cohesion, because they provided affordable house financing on equal terms throughout the entire Icelandic territory. Commercial banks were not granting loans at affordable rates outside the Reykjavik area. |
| --- | --- |

—

Second, the element of territorial cohesion. The HFF general loans ensured territorial cohesion, because they provided affordable house financing on equal terms throughout the entire Icelandic territory. Commercial banks were not granting loans at affordable rates outside the Reykjavik area.

| — | Third, a social element. The Authority endorsed an underlying social motivation of HFF's general loans to support only ‘average housing’. |
| --- | --- |

—

Third, a social element. The Authority endorsed an underlying social motivation of HFF's general loans to support only ‘average housing’.

With regard to the first element of affordable house financing, the Authority understands that the EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ may be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, it is also important to note that the EFTA Court clarified in its judgment that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (44). In this respect, it is the Authority's preliminary view that until August 2004 commercial banks in Iceland have not offered house financing on ‘manageable terms’. As confirmed in the judgment of 7 April 2006, SBV stated that its members were only from August 2004 onwards able to match the interest rate of HFF general loans (45). Concerning the element of affordable house financing, the Authority needs up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market after the annulled Decision was taken, in order to assess to what extent commercial banks have offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable.

per se

44

45

With regard to the second element of territorial cohesion, it is the Authority's preliminary conclusion that this element is an important factor to assess whether the HFF general loans system can qualify as a service of general economic interest. It is the Authority's opinion that SBV has not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks have offered and actually granted loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. Furthermore, in the Authority's view, SBV has submitted so far no evidence which showed that commercial banks have offered and granted loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area after August 2004.

Finally, with regard to the social element, the EFTA Court raised concerns whether the current conditions ensure that the general loans are formally limited to assisting the ‘average citizen in financing his or her own dwelling’. The EFTA Court criticized that the current features imply that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. In light of the EFTA Court's conclusions on this point, doubts are raised whether the conditions for the lending services through general loans pursue a sufficiently restricted social objective.

With regard to additional loans, the Authority takes the preliminary view that these loans could be declared as services of general economic interests. Additional loans were granted to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. Finally, concerning loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out, the Authority takes the preliminary view that these loans might be qualified as services of general economic interests, if they pursue a sufficiently restricted social objective, in line with the concerns raised above, or if the private market is not providing for such kind of loans. To arrive at a final conclusion on these points the Authority would need up-dated information.

With regard to unlawfully granted State aid under the HFF system after the 20th of December 2005 (see above sections II.2 and II.3.2 of this Decision), it should be recalled that point 11 in section 18C.2.3 of the State Aid Guidelines requires that the responsibility for operation of the service of general economic interest must be entrusted to the undertaking concerned by way of one or more official acts, the form of which may be determined by each EFTA State. The act or acts must specify, in particular:

| — | the precise nature and the duration of the public service obligations; |
| --- | --- |

—

the precise nature and the duration of the public service obligations;

| — | the undertaking(s) and territory concerned; |
| --- | --- |

—

the undertaking(s) and territory concerned;

| — | the nature of any exclusive or special rights assigned to the undertaking; |
| --- | --- |

—

the nature of any exclusive or special rights assigned to the undertaking;

| — | the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation; |
| --- | --- |

—

the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation;

| — | the arrangements for avoiding and repaying any overcompensation. |
| --- | --- |

—

the arrangements for avoiding and repaying any overcompensation.

In the Authority's preliminary view, it is doubtful whether the HFF system complies with all of the above mentioned conditions, in particular with regard to the duration of the public service obligation and arrangements for avoiding and repaying any overcompensation.

3.2.2.   Obstruction of the performance of the particular tasks

Article 59(2) of the EEA Agreement states that the rules of the EEA Agreement (here the State aid rules) apply as long as this does not obstruct, in law and fact, the fulfilment of the task of general economic interest entrusted to the given undertaking. In other words, the derogation contained in Article 59(2) of the EEA Agreement is only applicable to the extent that it is necessary so that the undertaking in question can fulfil the task of general interest which has been conferred on it (46). This requirement of necessity is simply an expression of the principle of proportionality.

46

It is incumbent upon the State, which invokes Article 59(2) of the EEA Agreement, to demonstrate that this condition is met. Thus, the State must set out in detail the reasons for which, in the event of elimination of the measures, the performance of the tasks of general economic interest under economically acceptable conditions would, in its view, be jeopardized (47). However, that burden of proof cannot be so extensive as to require the EEA State to go even further and prove, positively, that no other conceivable measure could enable those tasks to be performed under the same conditions (48).

47

48

On these points, the annulled Decision stated:

‘In the Authority's view, the HFF would not be able to perform the same level of services of general economic interest, described above, without any State support. However, the above mentioned proportionality test also requires that the State support for the obligation to render a service of general economic interest must be based on the costs of such specific service. Therefore, in the following it will be assessed whether the HFF's costs to render the service of general economic interest are overcompensated and whether the State support is limited to what is necessary for the HFF to perform the specific service in question.

As stated above, the implicit State guarantee, the exemptions from taxes, the abstention from paying any dividends and the interest support imply that the HFF receives State aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. On the other hand, the costs for the HFF can be said to be the interest support the final consumers get as a result of the HFF's lending activities. To the extent the HFF is able to be funded at lower costs than competing financial institutions, a benefit may be said to accrue to the HFF. Correspondingly, to the extent it is obliged to lend at lower rates than competing institutions, costs may be said to be incurred. In other words, as long as the HFF's is forced to lend at rates lower than market rates, it is forced to abstain from revenue.

While the HFF can raise money cheaply because of the State guarantee, it is not free to set interest rates to the public. Until the end of June 2004 it could only charge an interest rate on its loans that was 0,35 percentage points higher than its funding rate. As tables 2 and 3 above show, this margin was clearly lower than margins charged by other financial institutions. This means that low funding costs obtained by the HFF due to the State guarantee were transferred to the final consumers.

The charge of 0,35 percentage points was supposed to cover current operational costs of the HFF, provisions for losses on loans and to provide for a certain return on equity such that the HFF sustains its activity without drawing on direct State grants. Back in 1993 the margin was fixed at 0,25 percentage points. However, it turned out that this margin was a too small to cover losses on loans. Therefore, the margin was increased to 0,35 percentage points in 1994. A new review was undertaken in 1997. It was then concluded that the 0,35 % margin would be sufficient. Looking at developments for the years from 1999 to 2002, as shown in table 1 above, it also appears that this mark-up was appropriate to cover just operating expenditures, loss provisions and to yield a certain rather modest net profit, such that equity was kept rather stable in relation to total assets. Against this background the Authority concludes that the mark-up of 0,35 percentage points was and still is appropriate to just cover these different provisions.

The changes in the lending system as of 1 July 2004 have, introduced a new cost element that needs to be assessed. As of that date, the interest margin has been increased by 25 basis points. This increase stems from the fact that the previous bond swap system has been abolished and that direct cash lending has been introduced. As the Icelandic Government has pointed out, this implies that the HFF takes on new risks related to interest rate developments. Mortgage holders will, as before, have the possibility of prepayment of loans at par while the HFF cannot redeem its obligations in the same manner. Before 1 July 2004 HFF had the possibility to prepay its funding at par. The new situation creates new risks for HFF as developments in interest rates are uncertain. A fall in interest rates will normally increase prepayments while HFF does not have an identical means of adjusting its funding.

The value, or the cost, related to this new risk is naturally uncertain. The financial consultant estimated it to be in the range of 15 to 35 basis points. The Financial Supervisory Authority and the State Guarantee Fund have called for caution when fixing the additional mark-up to cover the risk. Under these circumstances, and also taking into account the new provisions on solvency ratio according to the Rules of the Financial Supervisory Authority, the Authority can accept that the increase in the interest rate margin for HFF with 0,25 percentage points is what is necessary to cover the costs of the new risks HFF is facing.

The Authority also takes note of the statement from the Icelandic Government that HFF's interest margin shall be reviewed regularly on the basis of HFF's performance and the risks it is facing at any given time. The Icelandic Government has also stated that building up funds inside HFF beyond what is required to maintain the solvency rate of 5 % is not the policy of the Government and would run counter to the expressed policy of enabling the borrowers to gain directly from the operation of the housing lending system.

According to the Icelandic Government, a common dividend requirement for Icelandic banks is some 15 % on equity. If the HFF were to be subject to a similar dividend policy and also subject to normal taxation, the interest mark-up would need to be increased correspondingly as the current margin would not provide for any means to cover such obligations. The Icelandic Government has estimated what the necessary interest mark-up would be in such a case, taking into account an 8 % capital adequacy ratio — instead of the current 5 % — and concluded that the mark-up would increase by 65 to 80 basis points above the current level. To the extent that the HFF were subject to the same taxation and dividend requirements as commercial banks, borrowing costs would increase for the ultimate borrowers, corresponding to what the State would charge in the form of taxes and dividends. When the Icelandic Government abstains from taxes and dividends in relation to the HFF, it is just to keep interest rates for house buyers low such that the Government is able to offer the service of general economic interest, namely to provide the Icelandic population with affordable housing.

As far as direct interest support is concerned, the HFF is obliged in certain conditions to grant interest support to low income families. To some extent such support has been granted by drawing on the Fund's own equity. In other instances the HFF has received direct contributions from the State. These contributions have been transferred directly to the beneficiaries and have not left the HFF with any extra financial means.

In light of the above and as demonstrated by the Icelandic Government, the mark-up of 0,35 percentage points applicable until 30 June 2004 and the mark-up of 0,60 percentage points thereafter can be justified as an appropriate margin to cover the expenses of running the HFF. In other words, it is reasonable to assume that the benefit of the HFF's low borrowing rate is fully transferred to the final consumers. The Authority has not detected any overcompensation to the HFF. The benefits it receives are passed on to the final consumers.

In conclusion, the Authority is of the view that the HFF's costs to render the service of general economic interest are not overcompensated and that the State support is limited to what is necessary for the HFF to perform the specific service in question’.

With regard to possible doubts as to the proportionality assessment of HFF's general loans, the EFTA Court held:

‘[...] This must include an assessment of whether the subsidised HFF general loans scheme is a suitable means of attaining its objective. There is no reason why a service which is not suitable to meet its aim should benefit from a derogation from the EEA rules. Furthermore, this also calls for an analysis of whether the HFF, or a different provider, could have provided loans at the same “manageable terms” as the HFF provided at the relevant time without, or with less State aid.

Firstly, with regard to suitability, the Applicant has claimed that the low interest rate on HFF general loans has led to a general increase in prices for houses and apartments which neutralises the effects of the low interest rates, since purchasers need to borrow more money in order to buy a certain house or apartment than they would have had to with lower prices.

The Court does not find it doubtful that the low interest rate on HFF general loans did not lead to price increases which completely neutralised the effect of the low interest rate. With respect to any lesser effect on housing prices, regard must be had to the margin of discretion which the Contracting Parties must enjoy in deciding what “manageable terms” should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest. As a consequence, the Contracting Parties must also enjoy a margin of discretion in deciding what constitutes a sufficient effect of the low interest rates on the real burden on borrowers' economy. In the end, it is this burden that borrowers have to be able to manage. For that reason, as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

Secondly, as to the question of whether there were doubts that neither the HFF, nor a different provider, could have provided loans at the same “manageable terms” at the relevant time without, or with less, State aid, the Court recalls that the interest rates charged by the HFF for its general loans are calculated on the basis of its funding costs, with an added margin set by the Minister of Social Affairs. This margin was set at 0,6 percentage points from 1 July 2004, up from 0,35 percentage points. The funding costs consist mainly in the interest paid on bonds issued by the HFF. In this context, the HFF benefits from the State guarantee which follows from the State's unlimited liability for the HFF's debts as its owner.

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what was necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions (see, for comparison, Case C-157/94, Commission v Netherlands [1997] ECR I-5699, at paragraphs 52 and 53). This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

With regard to the ability of any other provider to supply the same service as the HFF, but without State support, the Court recalls that Contracting Parties must be allowed a margin of discretion with regard to what exactly should be considered affordable terms in relation to such schemes. In this regard, a Contracting Party cannot be bound to what other Contracting Parties, in leaving this kind of housing financing completely to the market, implicitly consider acceptable. The Court does not find that it has been demonstrated that doubts existed as to whether the regular banks did match the HFF interest rate level on comparable loans in any part of Iceland prior to the annulled Decision, or would have been able to do so without State support. Indeed, the Applicant has stated that it was only from August 2004 onwards that the banks were able to match the interest rate of HFF general loans.

Neither does the Court find that it has been demonstrated that doubts existed as to whether an alternative model for State-supported housing financing through the banks, the so-called “whole-sale alternative”, would enable the banks to provide the same loans as the HFF were providing at the relevant time without this support constituting State aid, or with less State aid and without the risk of cross-subsidisation.’ (49)

The Court endorsed the Authority's initial assessment that there were no doubts that the commercial banks did not match the HFF interest rate level on comparable loans in any part of Iceland prior to the annulled Decision, or would have been able to do so without State support. SBV itself stated that it was only from August 2004 onwards that commercial banks were able to match the interest rate of HFF general loans. With regard to the developments on the Icelandic mortgage market after the annulled Decision was taken, the Authority would require up-dated information, in order to assess to what extent commercial banks have offered loans on terms that the Icelandic State would consider ‘manageable’.

Should the Authority's assessment reveal that commercial banks have offered loans in the Reykjavik area since August 2004 on terms that the Icelandic State would consider ‘manageable’, concerns could be raised as to what extent the HFF needs to offer general loans within the Reykjavik area, in order to enable the HFF to grant general loans outside the Reykjavik area.

With regard to alternative models to the HFF system, it is the Authority's preliminary view that the presented models do not seem to be less distortive to competition.

With regard to unlawfully granted State aid under the HFF system after the 20th of December 2005 (see above sections II.2 and II.3.2 of this Decision), it should be recalled that point 18 in section 18C.2.4 of the State Aid Guidelines states that ‘[w]hen a company carries out activities falling both inside and outside the scope of the service of general economic interest, the internal accounts must show separately the costs and receipts associated with the service of general economic interest and those associated with other services, as well as the parameters for allocating costs and revenues’.

hen a company carries out activities falling both inside and outside the scope of the service of general economic interest, the internal accounts must show separately the costs and receipts associated with the service of general economic interest and those associated with other services, as well as the parameters for allocating costs and revenues

Furthermore, point 19 in section 18C.3 of the State Aid Guidelines states that ‘... EFTA States must check regularly, or arrange for checks to be made, to ensure that there has been no over-compensation’.

EFTA States must check regularly, or arrange for checks to be made, to ensure that there has been no over-compensation

Without prejudice to the Authority's final Decision in the present case, for any HFF services which might fall outside the scope of services of general interest, the HFF would be required to comply with the above mentioned accounting requirements.

3.2.3.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further involves an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties (50). The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (51).

50

51

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not affect competition and unity of the market established by the EEA Agreement in a disproportionate manner. It is, however, not required that the measures adopted be the least restrictive possible (52). Rather, the test is of a negative nature: it examines whether the measure adopted is not disproportionate (53). This ‘negative test’ has once more been confirmed by the EFTA Court in its ruling of 7 April 2006 (54). A reasonable relationship between the aim and the means employed is satisfactory (53). Thus, the Authority does not have competence to strike down a measure that otherwise fulfils Article 59(2) of the EEA Agreement simply because the measure might, in some minor aspects and details, go further than what is strictly necessary to fulfil the aims behind it. It is for the States to define their policies and organize general interest services, leaving the Authority no power to take a position on the organization and scale of the service or the expediency of the political choice made. Even if it were successfully shown that the scheme in question were not an optimally efficient one, this alone would not lead to the conclusion that the distortive effects are necessarily disproportionate to the goals assigned.

52

53

54

53

On this point, the Authority concluded in its annulled Decision:

‘The EEA Agreement establishes inter alia the general principles, both applicable to financial services, of the right of establishment for nationals of the EEA States and their freedom to provide services within the territory of the Contracting Parties. However, the secondary legislation which, under the EC Treaty and the EEA Agreement, has been adopted to make these basic provisions effective, does not extend to specialised housing finance institutions like the HFF( (55)). Consequently, such institutions are at present not able to benefit from the principles of mutual recognition and home country control contained in the banking legislation of the EEA Agreement. Therefore, due to different national credit rules and practices and the absence of effective harmonisation or mutual recognition at EEA level for such institutions, there continue to be considerable obstacles to effective cross-border operations in this area.

In most developed countries, including most parties to the EEA Agreement, Governments, both at central and local level, intervene in housing and housing finance markets. This intervention takes different forms from one State to another, depending, inter alia, on certain realities in the housing markets, in particular the pattern of housing tenure, and the objectives of the housing policy of the Governments concerned. There is, for instance, likely to be a relationship between the extent to which private individuals' home ownership is an objective of public housing policy and the scope of intervention by the Government concerned in housing finance; a Government that sees it as an important objective to its housing policy that as many households as possible own their own dwelling, like in Iceland, is likely to want to support the financing of such investments on a broad scale.

As already stated above, the Authority considers long-term house financing for residential accommodation to be the relevant market for the assessment in the present case.

As submitted by the Icelandic Government, the Icelandic market for mortgage loans is largely divided between three main actors. These are the HFF, the pension funds and other private credit institutions. The HFF had, in 2002, a market share of approximately 78 % of that market. The market share of pension funds was, in 2002, approximately 17 %. The remaining 5 % was taken by private credit institutions. The Icelandic Government submitted figures showing that the HFF had, in 2002, a total amount of ISK 382 billion in mortgage loans, compared to ISK 84 billion of the pension funds and ISK 27 billion of private banks (56).

The granting of loans for financing purchases of residential accommodation is a financial service which, in the present market conditions, is predominantly of a local character and normally does not involve any direct cross-border transactions. Distortion of competition arising from financial advantages accorded to the HFF operating such services are therefore prima facie likely to have only limited direct trade effects.

The HFF is not entitled to grant any loans for the financing of dwellings outside Iceland. The HFF's activities are, as laid down in the Housing Act, targeted exclusively towards promoting Icelandic housing policy.

Today no foreign banks are granting cross-border mortgage loans in ISK to Icelandic households. Furthermore, there are currently no foreign financial institutions or representative offices of foreign financial institutions in Iceland. The Icelandic economy is very limited in size. The limited number and small size of transactions in trade in the foreign exchange markets of the ISK warrants only limited interest from foreign banks. The special geography and the scattered population outside the Reykjavik area further reduces the foreign interest for lending to the Icelandic housing market. That foreign banks do not even operate representative offices in Iceland underpins the lack of interest in the Icelandic financial market. In the absence of any “flourishing” financial activities of foreign banks on the Icelandic market outside the particular market for long term housing loans, it can therefore hardly be argued that it is the State aid to the HFF which prevents foreign banks from entering the Icelandic financial market.

In the light of the above, given the limited size of the Icelandic housing market, with its special geographic and demographic features, the Authority is of the opinion that the HFF's financing mechanism does not affect the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties.’

With regard to the assessment of whether HFF general loans did not affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties, the EFTA Court held:

‘As part of the assessment of whether the scheme did not affect the development of trade to such an extent as would be contrary to the interest of the Contracting Parties, the relevant market must be defined. ESA considered “long-term house financing for residential accommodation” to be the relevant product market (see section II point 3.2.3 of the annulled Decision). It is not obvious to the Court that the assessment should be limited in scope in this way, excluding the possible effects of the aid granted to the HFF on other parts of the EEA internal market, in particular the financial markets. For that reason, the definition of the relevant market in this particular case is also an issue which interested parties ought to be able to comment upon in a formal investigation procedure. The further assessment of the consequences of the HFF general loan system on the development of trade will depend to a considerable extent on the definition of the relevant market which the formal investigation procedure will lead to.’ (57)

In light of the EFTA Court's conclusions on this point, the Authority would require for its further assessment information as to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market.

3.3.   Conclusion

Doubts are raised, in light of the EFTA Court's ruling of 7 April 2006, whether the HFF system, partly or in its entirety, can be declared compatible with the State aid rules, according to Article 59(2) of the EEA Agreement.

4.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (58).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

58

However, a recipient of illegally granted aid is not precluded from relying on exceptional circumstances on the basis of which it had legitimately assumed the aid to be lawful and thus declining to refund that aid (59). Because the aid at stake was not notified in advance, it is necessary to examine whether the Authority's favourable Decision No 213/04/COL, which approved the HFF system, is to be regarded as an ‘exceptional circumstance’ within the meaning of the case-law referred to. Such an assessment must be made in the light of the purpose of the protection of legitimate expectations.

59

In the Authority's view, the judicial review by the Community Courts or the EFTA Court of decisions concerning State aid cannot be regarded as an exceptional and unforeseeable event, forming as it does an integral and essential part of the system established by the EC Treaty and the corresponding provisions in the EEA Agreement and the Surveillance and Court Agreement for that purpose. A diligent businessman should be well aware of the fact that a decision, to the effect that a State measure is declared compatible, is, within the time-limit of two months referred to in Article 230 EC and Article 36 of the Surveillance and Court Agreement, liable to be challenged before the Community Courts or the EFTA Court.

The Court of Justice itself has, moreover, and indeed recently, stated that ‘[...] in view of the mandatory nature of the supervision of State aid by the Commission under Article 88 EC, undertakings to which aid has been granted cannot, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted by the procedure laid down in that article [...] It follows that so long as the Commission has not taken a decision approving aid and so long as the period for bringing an action against such a decision has not expired, the recipient cannot be sure as to the lawfulness of the proposed aid which alone is capable of giving rise to a legitimate expectation on his part’ (60).

...

in view of the mandatory nature of the supervision of State aid by the Commission under Article 88 EC, undertakings to which aid has been granted cannot, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted by the procedure laid down in that article

It follows that so long as the Commission has not taken a decision approving aid and so long as the period for bringing an action against such a decision has not expired, the recipient cannot be sure as to the lawfulness of the proposed aid which alone is capable of giving rise to a legitimate expectation on his part

60

Subsequently, to the same effect, in Spain v Commission, the Court made it clear that ‘[t]he fact that the Commission initially decided not to raise any objections to the aid in issue cannot be regarded as capable of having caused the recipient undertaking to entertain any legitimate expectation since that decision was challenged in due time before the Court, which annulled it. However regrettable it may be, the Commission's error cannot erase the consequences of the unlawful conduct of the Kingdom of Spain’ (61).

Spain

Commission

he fact that the Commission initially decided not to raise any objections to the aid in issue cannot be regarded as capable of having caused the recipient undertaking to entertain any legitimate expectation since that decision was challenged in due time before the Court, which annulled it. However regrettable it may be, the Commission's error cannot erase the consequences of the unlawful conduct of the Kingdom of Spain

61

Any argument to the contrary would render ineffective the review conducted by the Community judicature and the EFTA Court of the legality of a positive State aid decisions. If it were to be concluded that such a decision automatically gives rise to legitimate expectations on the part of the recipients, competitors of those recipients or other third parties harmed by the decision would have no interest in attacking the vitiated measure. That is because any annulment of a positive State aid decision would ultimately become a ‘pyrrhic victory’, since the negative effects of the decision could never be eliminated (62).

62

The Authority, therefore, preliminarily considers that the adoption of a favourable decision by the Authority regarding aid cannot in itself be regarded as an event which causes the recipient of that aid to entertain legitimate expectations as to its lawfulness.

5.   Conclusion

It is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system constitutes unlawful aid on procedural grounds. Doubts are raised whether the HFF system, either partly or in its entirety, can be declared compatible with the State aid rules, according to Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund.

| 2. | The Icelandic Government is requested, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two month from the notification of this Decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure. |
| --- | --- |

2.

The Icelandic Government is requested, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two month from the notification of this Decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure.

| 3. | Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication. |
| --- | --- |

3.

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

| 4. | This Decision is addressed to the Republic of Iceland. |
| --- | --- |

4.

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

| 5. | This Decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

5.

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 21 June 2006

For the EFTA Surveillance Authority

B. T. GRYDELAND

President

K. JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as ‘the EEA Agreement’.

1

(2)  Hereinafter referred to as ‘the Surveillance and Court Agreement’.

2

(3)  The cartouche of this Decision is published in OJ 2005 C 112, page 8. The cartouche makes reference to the EFTA Surveillance Authority's website, where the non-confidential full text of the Decision is available: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

3

(4)  Judgment of 7 April 2006, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v EFTA Surveillance Authority [2006] EFTA Court Report (not yet reported). The judgment is available at the EFTA Court's website: www.eftacourt.lu

4

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

EFTA Surveillance Authority

(5)  Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (hereinafter referred to as the ‘State Aid Guidelines’), adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in OJ 1994 L 231. The State Aid Guidelines are available on the Authority's website: www.eftasurv.int

5

(6)  The Icelandic Government provided English translations of these laws. Quotes from these laws in this decision are based on the translation provided by the Icelandic Government.

6

(7)  The cartouche of this Decision is published in OJ 2005 C 112, page 8. The cartouche makes reference to the EFTA Surveillance Authority's website, where the non-confidential full text of the Decision is available: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/.

7

(8)  Judgment of 7 April 2006, Case E-9/04, cited above.

8

(9)  The Housing Act was amended by Act No 57/2004. Act No 57/2004 entered into force on 1 July 2004, except for Temporary Provision I, which entered into effect immediately (see Article 22 of Act No 57/2004).

9

(10)  As amended, and various regulations, inter alia, Regulation No 544/2004 on ‘the Financing and Risk Management of the Housing Financing Fund’, Regulation No 522/2004 on ‘Borrowers' Mortgages and HFF Bonds’ and Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of Borrowers' Mortgages’.

10

inter alia

(11)  Section XII of the Housing Act. For example, according to Article 52 of the Housing Act, Act. No 97/1993 on the State Housing Board was repealed.

11

(12)  Article 53 of the Housing Act merged the State Housing Fund and the Workers' Building Fund and transferred the rights, assets, liabilities and obligations of these two funds to the HFF.

12

(13)  The above wording reflects the situation prior to 1 July 2004, i.e. prior to the entering into force of Act No 57/2004. Article 10 of the Housing Act was amended by Article 4 of Act No 57/2004. According to this amendment, the HFF finances its tasks with the income from the fund's equity capital (i.e. the payments, interest and indexation of granted loans), by issue and sale of HFF bonds and by borrowing as provided for in the Budget Act at any particular time and by service charges as provided for in Article 49.

13

(14)  This is the wording prior to 1 July 2004. After that date Article 5 of Act No 57/2004 amended Article 11 of the Housing Act and, inter alia, changed the title of that Article to: Management of Assets and Liabilities (this translation has been provided by the Icelandic Government).

14

inter alia

Management of Assets and Liabilities

(15)  This translation was provided by the Icelandic Government.

15

(16)  NFS, 10 May 2006.

16

www.visir.is/apps/pbcs.dll/article?AID=/20060510/FRETTIR01/60510079/1091

(17)  Case C-118/85 Commission v Italy [1987] ECR 2599; Case C-41/90 Klaus Höfner and Fritz Elser v Macrotron GmbH [1991] ECR I-1979; Case C-69/91 Decoster [1993] ECR I-5335. See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court, page 3, paragraph 30.

17

Commission

Italy

Klaus Höfner and Fritz Elser

Macrotron GmbH

Decoster

Norwegian Bankers' Association

EFTA Surveillance Authority

(18)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  With regard to the question whether the HFF is actually entrusted with public service obligations, see the discussion below in section II.3.2.1.

19

(20)  The Icelandic Government referred in this context to Directive 2000/12/EC on credit institutions.

20

(21)  Directive 2000/12/EC of the European Parliament and the Council of 20 March 2000 relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions (OJ L 126, 26.5.2000, p. 1), as amended.

21

(22)  The adaptation text mentioned in point 14(a) of Chapter II(i) of Annex IX to the EEA Agreement.

22

(23)  This translation has been provided by the Icelandic Government.

23

(24)  Case C-379/98 PreussenElektra AG v Schleswag [2002] ECR I-2099.

24

PreussenElektra AG

Schleswag

(25)  Case C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA [1994] ECR I-3829, paragraph 28.

25

Namur-Les Assurances du Crédit SA

(26)  Furthermore, Article 4(1), first sentence, of the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 states that ‘[f]or the purposes of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an alteration to existing aid is any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market’.

26

or the purposes of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an alteration to existing aid is any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market

(27)  The European Commission Decision No 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) EC (which corresponds to Article 59(2) of the EEA Agreement) to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 312, 29.11.2005, page 67) lays down the conditions under which certain types of public service compensation constitutes State aid compatible with Article 86(2) EC and exempts compensation satisfying those conditions from the prior notification requirement. The Decision has not yet been incorporated into the EEA Agreement. Public service compensation which constitutes State aid and does not fall within the scope of Decision No 2005/842/EC will still be subject to the prior notification requirement, also after that Decision has been incorporated into the EEA Agreement. In any event, it should be noted that, with regard to house financing, Article 2(1)(b) of Commission Decision No 2005/842/EC only exempts public service compensation granted to social housing undertakings. Recital 16 of Commission Decision No 2005/842/EC further specifies that social housing undertakings should be understood as meaning ‘... undertakings in charge of social housing providing housing for disadvantaged citizens or socially less advantaged groups, which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions...’.

27

undertakings in charge of social housing providing housing for disadvantaged citizens or socially less advantaged groups, which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions

(28)  Since the Authority's Decision No 213/04/COL was annulled by the EFTA Court's judgment of 7 April 2006 in Case E-9/04, the aid granted under the HFF system remains unlawful aid.

28

(29)  With regard to the relationship between the State aid rules and the provisions of the ‘four freedoms’, see for example Case 74/76 Ianelli & Volpi v Meroni [1977] ECR 557.

29

Ianelli & Volpi

Meroni

(30)  Case E-9/04, cited above, paragraph 82.

30

(31)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 30.

31

(32)  Which corresponds to Article 86(2) EC.

32

(33)  Since the Authority's Decision No 213/04/COL was annulled by the EFTA Court's judgment of 7 April 2006 in Case E-9/04, the aid granted under the HFF system remains unlawful aid (see above section II.2).

33

(34)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT v SABAM [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

34

Muller

BRT

SABAM

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(35)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14 (hereinafter referred to as ‘Services of General Interest’).

35

(36)  The main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement states that in the case of public undertakings and undertakings to which EC Member States or EFTA States grant special or exclusive rights, the Contracting Parties shall ensure that there is neither enacted nor maintained in force any measure contrary to the rules contained in the EEA Agreement, in particular to those rules provided for in Articles 4 and 53 to 63.

36

(37)  See Case C-242/95 GT-Link A/S v De Danske Statsbaner [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

37

95 GT-Link A/S

De Danske Statsbaner

Air Inter

Commission

France

(38)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Åklagaren v Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘...it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

38

FFSA

Åklagaren

Krister Hanner

...it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(39)  Case E-9/04, cited above, paragraph 67.

39

(40)  Case E-4/97, cited above, paragraph 47.

40

(41)  See in this context: Report of the European Commission to the Council of Ministers: Service of general economic interest in the banking sector (adopted by the Commission on 17.6.1998 and presented to the ECOFIN Council on 23.11.1998). Services of General Interest, cited above, paragraph 10.

41

(42)  Case E-9/04, cited above, paragraph 68.

42

(43)  Case E-9/04, cited above, paragraphs 76 to 79.

43

(44)  Case E-9/04, cited above, paragraph 71. See in this context also below section II.3.2.2 of this decision.

44

(45)  Case E-9/04, cited above, paragraph 74.

45

(46)  See Case C-41/90, cited above, paragraph 24; and Case C-242/95, cited above, paragraph 54.

46

(47)  It is not necessary that the survival of the undertaking itself be threatened. See Case C-157/94 Commission v The Netherlands [1997] ECR I-5699, paragraph 43.

47

Commission

The Netherlands

(48)  See Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraphs 94 to 107.

48

Commission

France

Case E-4/97, cited above, paragraph 62.

(49)  Case E-9/04, cited above, paragraphs 69 to 75.

49

(50)  In this context, it is interesting to note the opinion of Advocate General Léger in Case C-438/02, cited above, paragraph 143: ‘Finally, the last condition in Article 86(2) EC requires that “[t]he development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interest of the Community”. Even though the Court has not yet ruled on the meaning of that requirement, certain Advocates General have already adopted a position on the issue. In their view, effect on the development of intra-Community trade within the meaning of Article 86(2) EC, unlike the classic definition of the concept of “measures having an effect equivalent to a quantitative restriction”, calls for proof that the measure in issue has in fact had a substantial effect on intra-Community trade. That assessment does seem to me to be supported by the wording of Article 86(2) EC’.

50

Finally, the last condition in Article 86(2) EC requires that “[t]he development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interest of the Community”. Even though the Court has not yet ruled on the meaning of that requirement, certain Advocates General have already adopted a position on the issue. In their view, effect on the development of intra-Community trade within the meaning of Article 86(2) EC, unlike the classic definition of the concept of “measures having an effect equivalent to a quantitative restriction”, calls for proof that the measure in issue has in fact had a substantial effect on intra-Community trade. That assessment does seem to me to be supported by the wording of Article 86(2) EC’.

(51)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 70.

51

(52)  See for example: Case C-159/94, cited above; Case C-158/94 Commission v Italy [1997] ECR I-5789; Case C-157/94, cited above; Case E-9/04, cited above, paragraph 80.

52

Commission

Italy

(53)  Case E-4/97, cited above, paragraph 62.

53

(54)  Case E-9/04, cited above, paragraph 80.

54

(55)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 63.

55

(56)  Sources: The Central Bank of Iceland and the HFF.

56

(57)  Case E-9/04, cited above, paragraph 81.

57

(58)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

58

Commission

Germany

Spain

Commission

(59)  Case C-5/89, cited above, paragraph 16.

59

(60)  Case C-91/01 Italy v Commission [2004] ECR I-4355, paragraphs 65 and 66.

60

Italy

Commission

(61)  Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 53.

61

Spain

Commission

(62)  See in this context: Opinion of Advocate General Tizzano delivered on 9 February 2006 in Joined Cases C-442/03 P and C-471/03 P P&O European Ferries (Vizcaya) SA and Diputacion Foral de Vizcaya v Commission (not yet reported), paragraphs 146 to 158.

62

P&O European Ferries (Vizcaya) SA and Diputacion Foral de Vizcaya

Commission

---

| 21.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 314/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 314/115

---

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 1(2) dela 1 Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču o nadomestilih za višje prispevke za socialno varnost, odobrenim podjetjema „Hurtigruten“ (Zadeva št. 56343)

(2006/C 314/14)

Z Odločbo 215/06/COL z dne 5. julija 2006, objavljeno v verodostojnem jeziku na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Nadzorni organ EFTA sprožil postopek na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (Sporazum o nadzornem organu in sodišču). Norveška vlada je bila obveščena na podlagi izvoda odločbe.

Nadzorni organ EFTA uradno obvešča države Efte, države članice EU in zainteresirane stranke, da lahko predložijo svoje pripombe o zadevnem ukrepu v enem mesecu od datuma objave tega uradnega obvestila na naslednji naslov:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| 35, rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| B-1040 Brussels |

EFTA Surveillance Authority

35, rue Belliard/Belliardstraat 35

B-1040 Brussels

Te pripombe se posredujejo norveški vladi. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

Dne 2. avgusta 2004 je Nadzorni organ EFTA (v nadaljnjem besedilu „Nadzorni organ“) norveškim organom poslal zahtevo po podatkih v zvezi s predvidenimi plačili podjetjema Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap ASA in Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA (v nadaljnjem besedilu „podjetji Hurtigruten“).

Po obširni korespondenci med Nadzornim organom in norveškimi organi se je Nadzorni organ 5. julija 2006 odločil, da sproži formalni postopek preiskave glede plačil podjetjema Hurtigruten.

Podjetji Hurtigruten opravljata storitve kombiniranega pomorskega prometa oseb in blaga ob obali, med krajema Bergen in Kirkenes. Od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 je te storitve urejal sporazum med norveškimi organi in podjetjema Hurtigruten o opravljanju storitev pomorskega prometa ob norveški obali. „Sporazum Hurtigruten“ so norveški organi Nadzornemu organu priglasili v juliju 2000, Nadzorni organ pa ga je odobril 19. decembra 2001. Storitve Hurtigruten so deloma tržno donosne, zlasti med poletno sezono, medtem ko na splošno niso tržno donosne med zimsko sezono. Nadzorni organ je v svojem Sklepu iz leta 2001 menil, da je nadomestila iz Sporazuma Hurtigruten mogoče odobriti na podlagi člena 59(2) Sporazuma EGP, saj storitve, ki jih je sporazum vključeval, veljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena.

Oddelek 10 Sporazuma Hurtigruten je vključeval določbo, po kateri lahko obe stranki Sporazuma zahtevata postopek ponovnih pogajanj v primeru bistveno spremenjenih predpogojev Sporazuma Hurtigruten. Sporazum Hurtigruten se je, kot je bilo predvideno, iztekel 31. decembra 2004, novi sporazum s podjetjema pa je, po javnem razpisu v juniju 2004, začel veljati 1. januarja 2005.

Ta zadeva obravnava plačila podjetjema Hurtigruten, ki jih vključuje postavka 70 poglavja 1330 (Særskilte transporttiltak) norveškega državnega proračuna za leto 2004, po kateri bi podjetji Hurtigruten prejeli znesek v višini do 8,5 milijonov NOK (okoli 1,1 milijona EUR) kot nadomestilo zaradi sprememb v norveškem sistemu diferenciranih prispevkov za socialno varnost. Dodelitev te pomoči ni bila priglašena Nadzornemu organu. Plačilo nadomestila, dodeljenega podjetjema Hurtigruten, je bilo izplačano kot nadomestilo višjih stroškov socialnega varstva v celoti, brez razlikovanja med tistim delom stroškov socialne varnosti, ki izhajajo iz gospodarske dejavnosti podjetij, ter stroški tistih dejavnosti, ki jih je mogoče šteti za javne storitve v smislu člena 59(2) Sporazuma EGP.

Sodna praksa kaže, da morajo biti za uporabo člena 59(2) Sporazuma EGP izpolnjena štiri merila. Prvič, obstajati mora akt o pooblastitvi, s katerim država prenese odgovornost za izvajanje določenih nalog na podjetje. Drugič, pooblastitev mora biti povezana s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Tretjič, izjema mora biti nujna za izvajanje dodeljenih nalog in sorazmerna temu namenu (v nadaljnjem besedilu „zahteva nujnosti“). In končno, na razvoj trgovine se ne sme vplivati v tolikšni meri, da bi bilo to v nasprotju z interesi pogodbenic.

Na podlagi dostopnih informacij Nadzorni organ dvomi, da je bila pomoč, dodeljena podjetjema Hurtigruten, v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP. Zlasti je vprašljivo, ali je pomoč skladna s prej navedeno zahtevo nujnosti, ker je bila višja pomoč podjetjema Hurtigruten v letu 2004 dodeljena tudi v korist gospodarske dejavnosti podjetij Hurtigruten. Nadomestilo ni razlikovalo med tistim delom stroškov socialne varnosti, ki izhajajo iz gospodarske dejavnosti podjetij, ter stroški tistih dejavnosti, ki jih je mogoče šteti za javne storitve v smislu člena 59(2) Sporazuma EGP.

Poleg tega Nadzorni organ dvomi, da je pomoč, dodeljeno podjetjema Hurtigruten, mogoče obravnavati kot obstoječo pomoč na podlagi Oddelka 10 Sporazuma Hurtigruten. Oddelek 10 Sporazuma zgolj dopušča možnost spremembe pogodbe zaradi nepredvidenih, bistveno spremenjenih okoliščin. Ne predpisuje samodejnega zvišanja nadomestila podjetjema Hurtigruten v primeru višjih stroškov, temveč zgolj dopušča možnost, da obe stranki Sporazuma Hurtigruten zahtevata postopek ponovnih pogajanj, ne da bi predpisoval izid takšnih ponovnih pogajanj. Zato je predhodno mnenje Nadzornega organa, da pomoči, dodeljene podjetjema Hurtigruten, ni mogoče obravnavati kot obstoječe pomoči.

Nadzorni organ dvomi o združljivosti pomoči podjetjema Hurtigruten s pravili o državni pomoči iz Sporazuma EGP in zlasti člena 59(2) Sporazuma EGP. Posledično mora Nadzorni organ sprožiti formalni postopek preiskave na podlagi člena 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 215/06/COL

of 5 July 2006

on compensation to the ‘Hurtigruten companies’ for increased social security contributions

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59 (2) and 61 to 63, and to Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof and Article 1(2) in Part I of Protocol 3 thereof,

Having regard to the Authority's decision 417/01/COL of 19 December 2001 on compensation for maritime transport services under the ‘Hurtigruten Agreement’ (4),

Having regard to the Authority's decision 172/02/COL of 25 September 2002 to propose appropriate measures to Norway with regard to State aid in the form of regionally differentiated social security taxation,

Having regard to the Authority's decision 218/03/COL of 12 November 2003 on a three-year transition period in Zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions,

Having regard to the decision of the Standing Committee of the EFTA States No 2/2003/SC of 1 July 2003 whereby it was decided that the regionally differentiated social security contributions in Zone 5 was compatible with the EEA Agreement due to exceptional circumstances in this zone,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

On 2 August 2004, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities regarding a prospective payment to Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap ASA and Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA (5) as a possible compensation due to the changes in the Norwegian differentiated social security system (Event No 289240).

The Norwegian authorities replied by letter from the Ministry of Trade and Industry dated 1 September 2004, forwarding a letter from the Ministry of Transport and Communications of the same date, received and registered by the Authority on 1 September 2004 (Event No 291435).

By letter dated 12 October 2004, the Authority asked for further information (Event No 294990). In this letter, the Authority's Competition and State Aid Directorate stated its view that as the payment was not notified to the Authority and was apparently already put into effect, it would have to be considered as unlawful aid in the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

The Norwegian authorities replied by letter from the Norwegian Mission dated 18 November 2004, forwarding letters from the Ministry of Modernisation dated 17 November 2004 and the Ministry of Transport and Communications dated 16 November 2004. The letter was received and registered by the Authority on 22 November 2004 (Event No 300326).

By letter dated 26 October 2005, the Authority's Competition and State Aid Directorate informed the Norwegian authorities that it had doubts concerning the compatibility of the payment to the Hurtigruten companies with the functioning of the EEA Agreement (Event No 329347).

The Norwegian authorities replied by letter from the Norwegian Mission dated 22 December 2005, forwarding letters from the Ministry of Modernisation dated 15 December 2005 and the Ministry of Transport and Communications dated 15 December 2005, received and registered by the Authority on 3 January 2006 (Event No 355950).

By letter dated 9 March 2006 the Authority commented on the Norwegian reply (Event No 364024). The Norwegian authorities responded by letter from the Norwegian Mission dated 29 March 2006, forwarding letters from the Ministry of Government Administration and Reform dated 27 March 2006 and the Ministry of Transport and Communications dated 24 March 2006. The letter was received and registered by the Authority on 30 March 2006 (Event No 368446).

2.   Background

The Hurtigruten companies operate maritime transport services consisting of the combined transport of persons and goods along the coastal line from Bergen to Kirkenes. From 1 January 2002 until 31 December 2004, these services were covered by the agreement between the Norwegian authorities and the Hurtigruten companies concerning operation of maritime services along the Norwegian coast (6). The ‘Hurtigruten Agreement’ was notified by the Norwegian authorities to the Authority in July 2000 and subsequently approved by the Authority on 19 December 2001 (7). The Hurtigruten companies are also engaged in commercial business activities which are not part of the Hurtigruten service, such as operating high-speed ferries. The Hurtigruten service itself is partly commercially viable, notably during the summer season, whereas it is, in general, not commercially viable during the winter season. The Authority in its 2001 Decision considered that compensation under the Hurtigruten Agreement could be authorised under Article 59 (2) of the EEA Agreement as the services covered by it were considered to be services of general economic interest.

On 25 September 2002, the Authority decided to propose appropriate measures to Norway with regard to the Norwegian system concerning regionally differentiated social security contributions (8). In the appropriate measures the Authority proposed that Norway should take any legislative, administrative and other measures necessary to eliminate State aid resulting from the system of regionally differentiated social security contributions or render such aid compatible with the EEA Agreement with effect from 1 January 2004. However, the appropriate measures also stated that the Authority might agree to a later date should that be considered objectively necessary and justified by the Authority in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation. The appropriate measures were accepted by Norway on 31 October 2002.

On 12 November 2003, the Authority accepted a three-year transitional period for the differentiated social security contributions in Zones 3 and 4 in order to achieve a smooth facing-out of the system (9).

On this basis, the Norwegian Parliament, during the autumn of 2003, adopted changes to the differentiated social security system, which entered into force on 1 January 2004. The changes led to higher social security costs for the Hurtigruten companies.

Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Agreement could demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. The Hurtigruten Agreement ended as foreseen on 31 December 2004, and a new agreement with the companies entered into force on 1 January 2005, following a tender in June 2004.

3.   Description of the measure

The current case concerns a payment to the Hurtigruten companies contained in Position 70, Chapter 1330 (Særskilte transporttiltak) of the Norwegian 2004 State budget, whereby the Hurtigruten companies would be granted up to NOK 8,5 million (approximately EUR 1,1 million) as compensation due to the changes in the differentiated social security system (10).

The compensation payment granted to the Hurtigruten companies was paid out to fully compensate the increased social security costs without making a distinction between the part of the social security costs pertaining to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

In addition to the compensation granted to the Hurtigruten companies, the companies also received aid as a consequence of the Authority's decision of 12 November 2003. However, the present case only concerns the aid granted as compensation for higher social security contributions. In this respect, an amount of NOK 7,352 million (approximately EUR 900 000) was paid out to the companies.

4.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities are of the opinion that the compensation was within the limits of the compensation authorised by the Authority in its 2001 Decision, and should therefore be classified as ‘existing aid’ in line with the definition of Article 1 b (ii) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

The Norwegian authorities consider the payment to be covered by the Hurtigruten Agreement in force at the time when the payment was granted. They rely, in this respect, on Section 10 of the Hurtigruten Agreement, a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. The Norwegian authorities state that they regard the changes in the differentiated social security system to fulfil this criterion. They could not have been foreseen by the Hurtigruten companies. As a result of the negotiations with the companies, the compensation for these costs was set to NOK 7,352 million for 2004. The purpose of compensating for the amendments in the social security scheme was, according to the Norwegian authorities, to ensure status quo with regard to the agreed level of transport along the Norwegian coastline, by enabling the Hurtigruten companies to continue to carry out the public service obligation entrusted on them in the Agreement.

The Norwegian authorities take the position that Section 10 of the Hurtigruten Agreement constitutes a legal basis for the re-negotiation of the Agreement and that the clause was recognised by the Authority in its 2001 Decision. On this basis, the compensation for increased social security contributions would, according to the Norwegian authorities, not constitute new aid provided that the compensation was within the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement.

Concerning the compatibility of the aid, the Norwegian authorities claim that the compensation for the changes in the social security scheme was granted to the Hurtigruten companies, in order to maintain the transport standard fixed by the Norwegian Parliament. Without the compensation, the standard of the public service obligations entrusted to the companies would have declined; either by the application of higher fares or by reduced frequency of the services. On this background, the Norwegian authorities consider the compensation to be necessary.

The Norwegian authorities declare that, on the basis of § 1 of the Hurtigruten Agreement, the Hurtigruten companies had been compensated without making a distinction between the part of the social security costs pertaining to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement. This provision states that a substantial part of the profits generated by the Hurtigruten companies in the summer season should be used to finance the unprofitable activity in the winter season. The Norwegian authorities are of the opinion that the Authority, by accepting the principle laid down in this provision, has accepted that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies is made. On this basis, the Norwegian authorities argue that it is ‘difficult to separate the PSO activity from other commercial activities’ of the companies and thus to grant compensation only to the public service part of the activities. The Norwegian authorities furthermore take the view that the separation between commercial and non-commercial services is not decisive in this connection, and claim that the cross subsidy in this case is clearly in support of the non-commercial services. Moreover, the Norwegian authorities stress that the compensation granted for 2004 does not alter the fact that the commercial services covered by the Hurtigruten Agreement support the activities linked to the public service obligation of the Hurtigruten companies.

Finally, the Norwegian authorities point out that the financial performance of the Hurtigruten companies indicates lower profit than expected (11), and maintain that this shows that no over-compensation takes place.

II.   APPRECIATION

1.   The presence of State aid within the meaning of Article 61(1) EEA

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

According to the Authority's 2001 Decision, the compensation granted to the Hurtigruten companies under the Hurtigruten Agreement constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority's assessment of the grants to the Hurtigruten companies in the 2001 Decision is relevant when assessing the additional aid granted to the companies for the year 2004. The following assessment will therefore, to a large extent, be based on the appreciation made in the 2001 Decision.

The increased compensation to the Hurtigruten companies is financed directly through a budgetary allocation and is thus granted directly by the State. Furthermore, the compensation relieves the companies of social security charges which they normally would have to bear in the ordinary course of business, and thus strengthens the position of these undertakings compared with other undertakings competing in intra-EEA trade. Moreover, the Hurtigruten companies are active on the markets for passenger and cargo transport and on the tourism market, in particular by offering cruises/round trips along the Norwegian coast. The Hurtigruten service to a large extent attracts foreign tourists, and the Hurtigruten companies thus compete with other undertakings offering similar services in attracting these customers. The compensation granted to the Hurtigruten companies can therefore have an effect on the competition on these markets, and is liable to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. The Authority thus considers the payment to the Hurtigruten companies to constitute State aid within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement.

2.   New or existing aid

The Norwegian authorities argue that the compensation was in line with the Authority's 2001 Decision, since Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. According to the Norwegian authorities, the compensation should thus be regarded as existing aid. The Norwegian authorities have stated that they regard the changes in the differentiated social security system to constitute a substantial change, and thus consider the compensation to be reasonable.

The Authority would like to point out that annual compensation of NOK 170 million, expressed in 1999-prices, under the Hurtigruten Agreement had been approved by the Authority. In contrast, the Authority's decision did not deal with Section 10 of the Hurtigruten Agreement as such, and nothing in the Authority's decision suggested that any future amendments of the Hurtigruten Agreement based on this clause would automatically be considered to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement.

Section 10 of the Agreement merely allows for the possibility of amending the contract due to unforeseen substantial changes of circumstances. It does not prescribe an automatic increase in the compensation to the Hurtigruten companies in the event of raised costs, but merely opens up for the possibility for both parties to the Hurtigruten Agreement to request a re-negotiation procedure without prescribing the result of such re-negotiation. Furthermore, the provision does not explicitly mention augmentation of the costs as a result of a tax increase as a reason for renegotiation, let alone as a fact that would require an automatic adjustment of the agreement with the exact amount flowing from the tax increase. A change in the tax situation of one contracting party is normally not a factor that the other party is obliged to bear. Hence, even if the Hurtigruten Agreement in its entirety was sent to the Authority, the Authority could not reasonably have been expected to foresee all the possible effects of the provision, and the Authority's silence about the provision in its decision cannot be held to imply that all uses of the provision was hereinafter automatically acceptable from a State aid point of view.

possibility

It is the view of the Authority that the contractual provision needs to be distinguished from the separate question of whether the chosen re-adaptation complies with the EEA Agreement, and in particular with the State aid provisions. This question needs to be assessed on its own merits for each case of re-adaptation.

In this case, the Norwegian argumentation can only be considered valid, if at all, for the part of the Hurtigruten activities which are covered by public service obligations within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement, as it was the public service obligation compensation which the Authority authorised. Any compensation under Section 10 of the Hurtigruten Agreement cannot be deemed to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement. In the case at hand, compensation was granted for the full increase in social security costs, also for those costs that were related to commercial activities not being services of general economic interest. As stated by the Norwegian authorities themselves, it cannot be excluded that the compensation also benefits the commercial parts of the Hurtigruten activities.

The Authority thus considers the aid to be new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

3.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1 (3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Authority considers the aid to the Hurtigruten companies to be new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This implies that the compensation should have been notified to the Authority, according to Article 1 (3) in Part I and Article 2 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, and should not have been put into effect until the Authority approved the compensation. The Norwegian authorities, however, decided to grant the compensation and not to notify it to the Authority. The compensation is therefore considered as ‘unlawful aid’ within the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and, thus, possibly subject to recovery.

4.   Compatibility of the State aid

Direct aid aimed at covering operating losses is, in general, not compatible with the functioning of the EEA Agreement. Since the increased compensation granted to the Hurtigruten companies covers costs concerning the day-to-day operation of the Hurtigruten service, this payment is to be regarded as operating aid. Such operating aid may be approved, exceptionally, if the conditions set out in derogation provisions of the EEA Agreement are fulfilled.

As in the 2001 Decision, the Authority takes the view that the aid under examination does not qualify for an exemption from the general prohibition of State aid in Article 61 (1) of the EEA Agreement on the basis of Article 61 (2) or (3) of the EEA Agreement.

Aid granted to undertakings performing a service in the general economic interest may, however, be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement, provided that the conditions laid down in Article 59 (2) of the EEA Agreement are respected.

Pursuant to Article 59 (2) of the EEA Agreement ‘undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest...shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary of the interests of the Contracting Parties.’

undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest...shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary of the interests of the Contracting Parties.

According to case law, four criteria must be met in order for Article 59 (2) of the EEA Agreement to apply. Firstly, there must be an act of entrustment whereby the State confers responsibility for the execution of a certain task to an undertaking. Secondly, the entrustment must relate to a service of general economic interest. Thirdly, the measure has to be necessary for the performance of the tasks assigned and proportional to that end (hereinafter ‘the necessity requirement’). Finally, the development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.

In its 2001 Decision, the Authority assessed the compatibility of the compensation to the Hurtigruten companies, as defined in the Hurtigruten Agreement, with Article 59 (2) of the EEA Agreement. When carrying out that assessment, the Authority took into account sector specific rules, as laid down in the Maritime Cabotage Regulation (12) and Chapter 24A of the Authority's State Aid Guidelines: Aid to maritime transport. The Authority will base its assessment of the increased compensation for 2004 on the appreciation of the Hurtigruten Agreement in the 2001 Decision.

12

In the 2001 Decision, the Authority regarded parts of the Hurtigruten service as covered by the concept of a service of general economic interest. It furthermore concluded that the Hurtigruten Agreement constituted a public act through which the Hurtigruten companies were entrusted with the operation of services in the general economic interest. Moreover, the agreed payment to Hurtigruten under the Hurtigruten Agreement was, in the Authority's opinion, necessary in order to compensate for the public service obligations imposed on the Hurtigruten companies. Finally, the Authority concluded that the Hurtigruten Agreement would not affect trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties to the EEA Agreement.

As the Norwegian authorities have paid an increased compensation to the Hurtigruten companies for 2004, the question arises whether the compensation can still be considered to meet the criteria of Article 59 (2) of the EEA Agreement, and in particular whether the necessity requirement is still met.

The necessity requirement implies that the amount of compensation shall not exceed what is necessary to cover the costs incurred in discharging the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit on own capital necessary for discharging those obligations. This compensation must be used for the functioning of the service of general economic interest concerned. It furthermore follows that where the undertaking also carries out activities falling outside the scope of the service of general economic interest, only the costs associated with the service of general economic interest shall be taken into consideration.

However, the increased aid to the Hurtigruten companies in 2004, paid out in order to compensate them for changes in the differentiated social security scheme, has been granted — as stated by the Norwegian authorities — also in favour of commercial activities, as the compensation did not make a distinction between the part of the social security costs related to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

The Norwegian authorities have agued that it follows from the Hurtigruten Agreement that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies has to be made, as a substantial part of the profits generated by the Hurtigruten companies in the summer season should be used to finance the unprofitable activity in the winter season. However, the fact that Norwegian authorities have chosen this solution in order to minimize the need for public service compensation does not imply that an increased new aid partially in favour of commercial activity can be considered as necessary for the provision of the public service.

Furthermore, the Authority would like to point out that the 2001 Decision clearly stated that the compensation granted to the Hurtigruten companies may only cover activities in relation with the public service obligation of the companies. The Authority did not accept State aid for the commercially viable part of the service. Moreover, the 2001 Decision was based on a report prepared by Arthur Andersen which analysed the Hurtigruten activities and the need for public service compensation in order to uphold the level of the public service. The public service cost, and thus the allowed State aid set out in the 2001 Decision, was established based on this report.

In addition, the Authority underlines that in order to increase the level of State aid granted to the Hurtigruten companies in line with the 2001 Decision, the Norwegian authorities would have to document that the increased aid is granted only to the public service part of the activity. However, the Norwegian authorities have not denied that the increased State aid to the Hurtigruten companies does partially finance the commercial part of the activity. Neither have the Norwegian authorities made any attempt to calculate the split between the public service part and the commercial part of the Hurtigruten activity in order to grant compensation only to the public service related part of the activity.

Concerning the argument made by the Norwegian authorities that the compensation has been paid without distinction because it was difficult to separate the public service obligations from the commercial activities of the Hurtigruten companies, this is not sufficient to accept an aid which is not in line with the necessity requirement. The concept of public service compensation presupposes that a separation of the costs relating to the public service activities and costs relating to commercial activities has been performed.

Furthermore, the Norwegian authorities argue that even if the grant to the Hurtigruten companies has been increased, this does not involve overcompensation, as the financial performance of the Hurtigruten companies indicates lower profit than was expected when the amount of compensation for public services activities carried out by the companies was calculated. However, even if the companies' profits should indeed be lower than expected, this does not give the Norwegian authorities the right to give a higher compensation than that approved by the Authority in the 2001 Decision, unless it is established that this compensation is necessary to cover the public service costs. In any event, it cannot justify the granting of aid for commercial activities, which are not covered by the application of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

In the view of the Authority, it follows from the above that the increased aid paid to the Hurtigruten companies seems to exceed the amount of compensation necessary in order for the companies to fulfil their public service obligations. Such over-compensation would not be compatible with Article 59 (2) of the EEA Agreement, and would thus constitute State aid which is incompatible with the EEA Agreement.

It follows from the above that, according to the preliminary appreciation of the Authority, the part of the compensation granted to the commercial activities of the Hurtigruten companies is to be regarded as State aid incompatible with the EEA Agreement and, thus, possibly subject to recovery. Only the part of compensation directly relating to the performance of the public service obligation would be compatible and, hence, not subject to recovery. Should it, as argued by the Norwegian authorities, prove impossible to make a separation between the increased costs incurred in relation with the public service activities and with the commercial activities of the Hurtigruten companies, the Authority might be forced to regard the compensation in its entirety as State aid incompatible with the EEA Agreement. The compensation would in this case also be subject to recovery in its entirety.

public service obligation would be compatible and, hence, not subject to recovery.

5.   Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian Government, the Authority cannot exclude that the compensation to the Hurtigruten companies for increased social security contributions constitutes aid within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement. The Authority cannot see that any exceptions under Article 61 (2) or (3) to the general prohibition of State aid under Article 61 (1) of the EEA Agreement applies to the aid. Furthermore, the Authority has doubts that the measure can be regarded as complying with Article 59 (2) of the EEA Agreement. Consequently, the Authority has doubts that the above measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Furthermore, it is the Authority's preliminary view that the aid is to be considered as new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This implies that the compensation should have been notified to the Authority, according to Article 1 (3) in Part I and Article 2 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. The compensation is therefore considered as ‘unlawful aid’ within the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and subject to possible recovery.

Consequently, and in accordance with Articles 13 (1) and 4 (4) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In the light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests Norway to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the compensation to the Hurtigruten companies for increased social security contribution, within two months from receipt of this decision.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the compensation granted to the Hurtigruten companies for increased social security contributions. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the compensation granted to the Hurtigruten companies for increased social security contributions.

| 2. | The Norwegian Government is invited; pursuant to Article 6 (1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from the notification of this decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure. |
| --- | --- |

2.

The Norwegian Government is invited; pursuant to Article 6 (1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from the notification of this decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure.

| 3. | The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision. |
| --- | --- |

3.

The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision.

| 4. | The EC Commission shall be informed in accordance with Protocol 27(d) to the EEA Agreement, by means of a copy of this decision. |
| --- | --- |

4.

The EC Commission shall be informed in accordance with Protocol 27(d) to the EEA Agreement, by means of a copy of this decision.

| 5. | Other EFTA States, EC Member States and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of and the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication. |
| --- | --- |

5.

Other EFTA States, EC Member States and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of and the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication.

Official Journal of the European Communities

| 6. | This Decision is addressed to Norway. |
| --- | --- |

6.

This Decision is addressed to Norway.

| 7. | This Decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

7.

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 5 July 2006

For the EFTA Surveillance Authority

Bjørn T. GRYDELAND

President

Kristján A. STEFÁNSSON

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the ‘Authority’.

1

(2)  Hereinafter referred to as the ‘EEA Agreement’.

2

(3)  Hereinafter referred to as the ‘Surveillance and Court Agreement’.

3

(4)  The Authority's decisions are available on http://www.eftasurv.int/.

4

(5)  Hereinafter referred to as the ‘Hurtigruten companies’.

5

(6)  Hereinafter referred to as the ‘Hurtigruten Agreement’.

6

(7)  Decision 417/01/COL, hereinafter referred to as the ‘2001 Decision’.

7

(8)  Decision 172/02/COL.

8

(9)  Decision 218/03/COL. The transitional period did not apply to Zone 5, as the EFTA States by decision No 2/2003/SC of 1 July 2003 decided that the regionally differentiated social security contributions in Zone 5 was compatible with the EEA Agreement due to exceptional circumstances in this zone.

9

(10)  The comments to Position 70 read as follows: Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet. [Unofficial translation by the Authority: Of the budget proposal of NOK 200,8 million for 2004, NOK 192,3 million are directly related to the current agreement with the Hurtigruten companies. The remainder of NOK 8,5 million is related to possible compensation as a consequence of amendments to the system concerning differentiated social security contributions. The final compensation will be determined when the negotiations between the Hurtigruten companies and the Ministry are finished.]

10

Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet

(11)  In this regard, the Norwegian authorities refer to a report prepared by Arthur Andersen in 2000 called Behov for statlige tjenestekjøp etter 2001, which analysed the Hurtigruten activities.

11

Behov for statlige tjenestekjøp etter 2001

(12)  Council Regulation (EEC) No 3577/92 of 7 December 1992 applying the principle of freedom to provide services to maritime transport within Member States (maritime cabotage).

12

---