# Uradni list C 297/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 297 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 497. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 297

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 497. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 297/1 | Sklepi Sveta o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju | 1 |
| 2006/C 297/2 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o uresničevanju skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih s ciljem spodbujanja njihovega dejavnega evropskega državljanstva | 6 |
| | Komisija |
| 2006/C 297/3 | Menjalni tečaji eura | 11 |
| 2006/C 297/4 | Obvestilo v zvezi z uporabo v Skupnosti veljavnih protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepov po širitvi z namenom vključitve Republike Bolgarije in Romunije ter v zvezi z možnostjo pregleda | 12 |
| 2006/C 297/5 | Obvestilo uvoznikom — Uvoz proizvodov iz Črne gore v Skupnost | 13 |
| 2006/C 297/6 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 297/7 | Državna pomoč — Francija — Državna pomoč št. C 47/2006 (prej N 648/2005) — Davčni dobropis za izdelavo video iger — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 19 |
| 2006/C 297/8 | Državna pomoč — Švedska — Država pomoč št. C 46/2006 (prej N 347/2006) — Oprostitev davka na CO2 za goriva, porabljena v napravah, ki jih vključuje sistem EU za trgovanje z emisijami — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 297/9 | Državna pomoč — Grčija — Državna pomoč št. C 44/2006 (prej N 614/2005) — Regionalna pomoč tekstilni, oblačilni in usnjarski industriji v Grčiji — Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 38 |
| 2006/C 297/0 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (
  1
  ) | 43 |
| 2006/C 297/1 | Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  ) | 44 |
| 2006/C 297/2 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 46 |
| 2006/C 297/3 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 47 |
| 2006/C 297/4 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4242 — Thermo Electron/Fisher Scientific) (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 297/5 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4271 — Daikin/OYL) (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 297/6 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4428 — AXA/Gerflor) (
  1
  ) | 49 |
| | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | Nadzorni organ EFTA |
| 2006/C 297/7 | Podatki, ki so jih predložile države Efte o državni pomoči, dodeljeni na podlagi akta, navedenega v točki 1f Priloge XV k Sporazumu EGP [Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja] | 50 |
| | Sodišče EFTE |
| 2006/C 297/8 | Sodba Sodišča z dne 3. maja 2006 v zadevi E-3/05 — Nadzorni organ EFTA proti Kraljevini Norveški (Neizpolnitev obveznosti pogodbene stranke — prost pretok delovne sile — socialno varstvo delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki bivajo v državi EGP, ki ni država njihove zaposlitve — regionalna zahteva po stalnem bivališču za družinske prejemke — člen 73 Uredbe EGS 1408/71 — člen 7(2) Uredbe EGS 1612/68 — diskriminacija — utemeljitev na podlagi spodbujanja trajne naselitve) | 51 |
| 2006/C 297/9 | Sodba Sodišča z dne 29. junija 2006 v združenih zadevah E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 in E-9/05 — Nadzorni organ EFTA proti Kneževini Lihtenštajn (Neizpolnitev obveznosti s strani pogodbenice — Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve — Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) — Direktiva 2002/20/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) — Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) — Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah)) | 52 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 297/1

Sklepi Sveta o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju

1

2006/C 297/2

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o uresničevanju skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih s ciljem spodbujanja njihovega dejavnega evropskega državljanstva

6

Komisija

2006/C 297/3

Menjalni tečaji eura

11

2006/C 297/4

Obvestilo v zvezi z uporabo v Skupnosti veljavnih protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepov po širitvi z namenom vključitve Republike Bolgarije in Romunije ter v zvezi z možnostjo pregleda

12

2006/C 297/5

Obvestilo uvoznikom — Uvoz proizvodov iz Črne gore v Skupnost

13

2006/C 297/6

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

14

2006/C 297/7

Državna pomoč — Francija — Državna pomoč št. C 47/2006 (prej N 648/2005) — Davčni dobropis za izdelavo video iger — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

19

2006/C 297/8

Državna pomoč — Švedska — Država pomoč št. C 46/2006 (prej N 347/2006) — Oprostitev davka na CO2 za goriva, porabljena v napravah, ki jih vključuje sistem EU za trgovanje z emisijami — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

2

1

27

2006/C 297/9

Državna pomoč — Grčija — Državna pomoč št. C 44/2006 (prej N 614/2005) — Regionalna pomoč tekstilni, oblačilni in usnjarski industriji v Grčiji — Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

38

2006/C 297/0

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja (
  1
  )

1

43

2006/C 297/1

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (
  1
  )

1

44

2006/C 297/2

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M. 4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

46

2006/C 297/3

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

47

2006/C 297/4

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4242 — Thermo Electron/Fisher Scientific) (
  1
  )

1

48

2006/C 297/5

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4271 — Daikin/OYL) (
  1
  )

1

48

2006/C 297/6

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4428 — AXA/Gerflor) (
  1
  )

1

49

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTA

2006/C 297/7

Podatki, ki so jih predložile države Efte o državni pomoči, dodeljeni na podlagi akta, navedenega v točki 1f Priloge XV k Sporazumu EGP [Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja]

50

Sodišče EFTE

2006/C 297/8

Sodba Sodišča z dne 3. maja 2006 v zadevi E-3/05 — Nadzorni organ EFTA proti Kraljevini Norveški (Neizpolnitev obveznosti pogodbene stranke — prost pretok delovne sile — socialno varstvo delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki bivajo v državi EGP, ki ni država njihove zaposlitve — regionalna zahteva po stalnem bivališču za družinske prejemke — člen 73 Uredbe EGS 1408/71 — člen 7(2) Uredbe EGS 1612/68 — diskriminacija — utemeljitev na podlagi spodbujanja trajne naselitve)

(Neizpolnitev obveznosti pogodbene stranke — prost pretok delovne sile — socialno varstvo delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki bivajo v državi EGP, ki ni država njihove zaposlitve — regionalna zahteva po stalnem bivališču za družinske prejemke — člen 73 Uredbe EGS 1408/71 — člen 7(2) Uredbe EGS 1612/68 — diskriminacija — utemeljitev na podlagi spodbujanja trajne naselitve)

51

2006/C 297/9

Sodba Sodišča z dne 29. junija 2006 v združenih zadevah E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 in E-9/05 — Nadzorni organ EFTA proti Kneževini Lihtenštajn (Neizpolnitev obveznosti s strani pogodbenice — Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve — Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) — Direktiva 2002/20/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) — Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) — Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah))

(Neizpolnitev obveznosti s strani pogodbenice — Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve — Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) — Direktiva 2002/20/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) — Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) — Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah))

52

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2006/C 297/0 | Popravek Državne pomoči št. 625/06 — Italija (UL C 291, 30.11.2006) | 53 |
| 2006/C 297/1 | Popravek Državne pomoči št. 51/06 — Italija (UL C 291, 30.11.2006) | 53 |
| 2006/C 297/2 | UK-Cardiff: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Popravek javnega razpisa Združenega kraljestva v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 v zvezi z opravljanjem rednih zračnih prevozov med Cardiffom in RAF Valley, Anglesey (UL C 248, 14.10.2006) (UL S 197, 14.10.2006, odprt postopek, 208709-2006) | 53 |

Popravki

2006/C 297/0

Popravek Državne pomoči št. 625/06 — Italija (UL C 291, 30.11.2006)

(UL C 291, 30.11.2006)

53

2006/C 297/1

Popravek Državne pomoči št. 51/06 — Italija (UL C 291, 30.11.2006)

(UL C 291, 30.11.2006)

53

2006/C 297/2

UK-Cardiff: Opravljanje rednih zračnih prevozov — Popravek javnega razpisa Združenega kraljestva v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 v zvezi z opravljanjem rednih zračnih prevozov med Cardiffom in RAF Valley, Anglesey (UL C 248, 14.10.2006) (UL S 197, 14.10.2006, odprt postopek, 208709-2006)

(UL C 248, 14.10.2006)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/1

---

Sklepi Sveta o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju

(2006/C 297/01)

SVET EVROPSKE UNIJE —

upoštevajoč, da:

| — | kulturna dediščina, kulturne vsebine in kulturni izrazi poosebljajo in prenašajo skupne in temeljne vrednote Evropske unije ter dokazujejo kulturno in jezikovno raznolikost Evrope; |
| --- | --- |

—

kulturna dediščina, kulturne vsebine in kulturni izrazi poosebljajo in prenašajo skupne in temeljne vrednote Evropske unije ter dokazujejo kulturno in jezikovno raznolikost Evrope;

| — | imajo kulturne vsebine ključno socialno in gospodarsko vlogo. Med državljani, kakor tudi v okviru raziskovalne skupnosti, obstaja resnična potreba po digitalnih vsebinah. Digitalizacija in spletna dostopnost naše kulturne dediščine lahko spodbujata kreativna prizadevanja in podpirata dejavnosti v drugih sektorjih, kot sta učenje in turizem, ter v skladu z Lizbonsko strategijo na ta način krepita konkurenčnost in rast v Evropi; |
| --- | --- |

—

imajo kulturne vsebine ključno socialno in gospodarsko vlogo. Med državljani, kakor tudi v okviru raziskovalne skupnosti, obstaja resnična potreba po digitalnih vsebinah. Digitalizacija in spletna dostopnost naše kulturne dediščine lahko spodbujata kreativna prizadevanja in podpirata dejavnosti v drugih sektorjih, kot sta učenje in turizem, ter v skladu z Lizbonsko strategijo na ta način krepita konkurenčnost in rast v Evropi;

| — | je usklajeno delovanje na ravni Skupnosti izrednega pomena, s čimer bi se izognili podvajanju prizadevanj in oblikovale sinergije; ne glede na to pa mora to delovanje upoštevati, da se trenutne stopnje napredka in usklajenosti v državah članicah glede digitalizacije vsebin in digitalnega arhiviranja močno razlikujejo, kakor tudi nacionalne prednostne naloge na teh področjih — |
| --- | --- |

—

je usklajeno delovanje na ravni Skupnosti izrednega pomena, s čimer bi se izognili podvajanju prizadevanj in oblikovale sinergije; ne glede na to pa mora to delovanje upoštevati, da se trenutne stopnje napredka in usklajenosti v državah članicah glede digitalizacije vsebin in digitalnega arhiviranja močno razlikujejo, kakor tudi nacionalne prednostne naloge na teh področjih —

1.   POZDRAVLJA

| — | sporočilo in priporočilo Komisije o „digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju“ kot del pobude i2010: digitalne knjižnice. |
| --- | --- |

—

sporočilo in priporočilo Komisije o „digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju“ kot del pobude i2010: digitalne knjižnice.

2.   POTRJUJE

| — | osnovne strateške cilje in poglavitne elemente Priporočila Komisije o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju; |
| --- | --- |

—

osnovne strateške cilje in poglavitne elemente Priporočila Komisije o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju;

| — | vizijo Evropske digitalne knjižnice, ki bo predstavljala skupno večjezično točko dostopa do distribuirane – t.j.vzpostavljene na različnih krajih s strani različnih organizacij – evropske digitalne kulturne dediščine in hranila vse vrste kulturnih gradiv (besedila, avdiovizualna gradiva, muzejske predmete, arhivske dokumente itd.) in katere namen bi bil hitro zagotavljanje kritične mase virov uporabnikom. |
| --- | --- |

—

vizijo Evropske digitalne knjižnice, ki bo predstavljala skupno večjezično točko dostopa do distribuirane – t.j.vzpostavljene na različnih krajih s strani različnih organizacij – evropske digitalne kulturne dediščine in hranila vse vrste kulturnih gradiv (besedila, avdiovizualna gradiva, muzejske predmete, arhivske dokumente itd.) in katere namen bi bil hitro zagotavljanje kritične mase virov uporabnikom.

3.   PRIZNAVA

| — | raznolikost trenutnih prizadevanj držav članic, da bi digitalizirale in omogočile spletno dostopnost vsebin svojih arhivov, knjižnic in muzejev, kakor tudi njihove različne stopnje napredka; |
| --- | --- |

—

raznolikost trenutnih prizadevanj držav članic, da bi digitalizirale in omogočile spletno dostopnost vsebin svojih arhivov, knjižnic in muzejev, kakor tudi njihove različne stopnje napredka;

| — | dragoceno usklajevalno delo Skupine nacionalnih predstavnikov za digitalizacijo (NRD) za izmenjavo izkušenj držav članic in spremljanje napredka, med drugim z dinamičnim akcijskim načrtom; (1) |
| --- | --- |

—

dragoceno usklajevalno delo Skupine nacionalnih predstavnikov za digitalizacijo (NRD) za izmenjavo izkušenj držav članic in spremljanje napredka, med drugim z dinamičnim akcijskim načrtom; (1)

| — | potrebo po povezavi usklajevalnega dela z institucionalnim okvirom Skupnosti. |
| --- | --- |

—

potrebo po povezavi usklajevalnega dela z institucionalnim okvirom Skupnosti.

4.   IZPOSTAVLJA

| — | koristno delo, ki ga je na evropski ravni opravila CENL (Konferenca direktorjev evropskih nacionalnih knjižnic):






  — | pri pripravi in oblikovanju Evropske knjižnice (TEL), ki predstavlja portal za dostop do skupnih virov evropskih nacionalnih knjižnic; |
| --- | --- | --- |

—

koristno delo, ki ga je na evropski ravni opravila CENL (Konferenca direktorjev evropskih nacionalnih knjižnic):

—

pri pripravi in oblikovanju Evropske knjižnice (TEL), ki predstavlja portal za dostop do skupnih virov evropskih nacionalnih knjižnic;

| — | pri nadaljevanju dela v smeri oblikovanja Evropske digitalne knjižnice; |
| --- | --- |

—

pri nadaljevanju dela v smeri oblikovanja Evropske digitalne knjižnice;

| — | delo, ki poteka v okviru projektov Michael (2) in Michael Plus ter se nanaša na opisovanje in povezovanje digitalnih muzejskih zbirk, knjižnic in arhivov iz različnih držav članic ter omogoča dostop do teh zbirk; |
| --- | --- |

—

delo, ki poteka v okviru projektov Michael (2) in Michael Plus ter se nanaša na opisovanje in povezovanje digitalnih muzejskih zbirk, knjižnic in arhivov iz različnih držav članic ter omogoča dostop do teh zbirk;

| — | dejstvo, da mora bodoče delo temeljiti na teh in sorodnih pobudah ter stremeti k doseganju uravnoteženega sodelovanja med knjižnicami, muzeji in arhivi; |
| --- | --- |

—

dejstvo, da mora bodoče delo temeljiti na teh in sorodnih pobudah ter stremeti k doseganju uravnoteženega sodelovanja med knjižnicami, muzeji in arhivi;

| — | dejstvo, da lahko Evropska digitalna knjižnica ob začetnih konceptualnih in tehničnih pripravah za vse skupine kulturnega gradiva (besedila, avdiovizualna gradiva, muzejski predmeti, arhivski dokumenti itd.) že v začetku delovanja izkoristi potencial kritične mase večjezičnega gradiva v obliki besedil; |
| --- | --- |

—

dejstvo, da lahko Evropska digitalna knjižnica ob začetnih konceptualnih in tehničnih pripravah za vse skupine kulturnega gradiva (besedila, avdiovizualna gradiva, muzejski predmeti, arhivski dokumenti itd.) že v začetku delovanja izkoristi potencial kritične mase večjezičnega gradiva v obliki besedil;

| — | pomen delovanja na področju digitalizacije, ohranjanja in dostopnosti vsebin ob polnem polnim spoštovanjem zakonodaje skupnosti in mednarodne zakonodaje na področju intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

pomen delovanja na področju digitalizacije, ohranjanja in dostopnosti vsebin ob polnem polnim spoštovanjem zakonodaje skupnosti in mednarodne zakonodaje na področju intelektualne lastnine.

5.   SE SEZNANJA Z

| — | namero Komisije, da bo izvedla študije o napredku pri digitalizaciji kulturnih vsebin v Evropski uniji, socialno-ekonomskem vplivu dolgotrajnega arhiviranja digitalnih virov in o socialno-ekonomskem vplivu javno dostopnih virov; |
| --- | --- |

—

namero Komisije, da bo izvedla študije o napredku pri digitalizaciji kulturnih vsebin v Evropski uniji, socialno-ekonomskem vplivu dolgotrajnega arhiviranja digitalnih virov in o socialno-ekonomskem vplivu javno dostopnih virov;

| — | namero Komisije, da bo v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj sofinancirala mrežo pooblaščenih centrov za digitalizacijo in digitalno arhiviranje. |
| --- | --- |

—

namero Komisije, da bo v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj sofinancirala mrežo pooblaščenih centrov za digitalizacijo in digitalno arhiviranje.

6.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ

| — | obravnavajo vprašanja v zvezi z digitalizacijo in spletno dostopnostjo kulturnega gradiva ter digitalnim arhiviranjem, kakor so opredeljena v Priporočilu Komisije in zlasti tiste vidike, ki so izpostavljeni v teh sklepih; |
| --- | --- |

—

obravnavajo vprašanja v zvezi z digitalizacijo in spletno dostopnostjo kulturnega gradiva ter digitalnim arhiviranjem, kakor so opredeljena v Priporočilu Komisije in zlasti tiste vidike, ki so izpostavljeni v teh sklepih;

| — | najprej in v skladu s priloženo okvirno časovno razporeditvijo ter ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic






  — | okrepijo nacionalne strategije in cilje za digitalizacijo in digitalno arhiviranje; |
| --- | --- | --- |

—

najprej in v skladu s priloženo okvirno časovno razporeditvijo ter ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic

—

okrepijo nacionalne strategije in cilje za digitalizacijo in digitalno arhiviranje;

| — | prispevajo k Evropski digitalni knjižnici, ki predstavlja večjezično skupno točko dostopa do distribuirane evropske digitalne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

—

prispevajo k Evropski digitalni knjižnici, ki predstavlja večjezično skupno točko dostopa do distribuirane evropske digitalne kulturne dediščine;

| — | izboljšajo okvirne pogoje za digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva in digitalno arhiviranje; |
| --- | --- |

—

izboljšajo okvirne pogoje za digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva in digitalno arhiviranje;

| — | okrepijo usklajenost na področju sorodnih vprašanj v državah članicah in med njimi; |
| --- | --- |

—

okrepijo usklajenost na področju sorodnih vprašanj v državah članicah in med njimi;

| — | prispevajo k učinkovitem pregledu napredka na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

prispevajo k učinkovitem pregledu napredka na evropski ravni.

7.   POZIVA KOMISIJO, NAJ

| — | najprej in v skladu s priloženo okvirno časovno razporeditvijo






  — | spodbuja in usklajuje delo za uresničitev Evropske digitalne knjižnice kot skupne večjezične točke dostopa do distribuirane evropske digitalne kulturne dediščine; |
| --- | --- | --- |

—

najprej in v skladu s priloženo okvirno časovno razporeditvijo

—

spodbuja in usklajuje delo za uresničitev Evropske digitalne knjižnice kot skupne večjezične točke dostopa do distribuirane evropske digitalne kulturne dediščine;

| — | prispeva k boljši politični usklajenosti na področju digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnega arhiviranja, zlasti z oblikovanjem skupine predstavnikov držav članic, ki bodo v okviru institucij Skupnosti nadaljevali usklajevalno delo NRG, zagotavljali kontinuiteto – vključno z učinkovitimi prehodnimi ureditvami – in gradili na pridobljenih izkušnjah in strokovnemu znanju; |
| --- | --- |

—

prispeva k boljši politični usklajenosti na področju digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnega arhiviranja, zlasti z oblikovanjem skupine predstavnikov držav članic, ki bodo v okviru institucij Skupnosti nadaljevali usklajevalno delo NRG, zagotavljali kontinuiteto – vključno z učinkovitimi prehodnimi ureditvami – in gradili na pridobljenih izkušnjah in strokovnemu znanju;

| — | obravnava okvirne pogoje za digitalizacijo, spletno dostopnost in digitalno arhiviranje; |
| --- | --- |

—

obravnava okvirne pogoje za digitalizacijo, spletno dostopnost in digitalno arhiviranje;

| — | oceni skupni napredek na področju ustreznih tem v državah članicah ob upoštevanju njihovih različnih izhodišč; oceni skupni napredek na področju uresničevanja Evropske digitalne knjižnice in o tem ustrezno poroča Svetu. |
| --- | --- |

—

oceni skupni napredek na področju ustreznih tem v državah članicah ob upoštevanju njihovih različnih izhodišč; oceni skupni napredek na področju uresničevanja Evropske digitalne knjižnice in o tem ustrezno poroča Svetu.

---

(1)  Dinamični akcijski načrt za usklajevanje digitalizacije kulturnih in znanstvenih vsebin v EU.

(2)  Večjezični inventar evropske kulturne dediščine.

---

PRILOGA

PREDNOSTNI UKREPI IN OKVIRNA ČASOVNA RAZPOREDITEV (1)

A.   DEJAVNOSTI IN CILJI DRŽAV ČLANIC

| 1. | Krepitev nacionalnih strategij in ciljev za digitalizacijo in digitalno arhiviranje s:






  Pripravo in posodabljanjem načrtov in nacionalnih strategij za digitalizacijo kulturnega gradiva | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Vzpostavitvijo nacionalnih strategij za dolgotrajno arhiviranje in deponiranje | sredi leta 2008 |
| Razvijanjem količinskih in kakovostnih ciljev, vključno s povezanim finančnim načrtovanjem na večletni osnovi za deponiranje, digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva ter dolgotrajno arhiviranje | 2007 |
| Preiskovanjem in, po potrebi, uvedbo ter spodbujanjem javno-zasebnih partnerstev za digitalizacijo | 2007-2008 |

1.

Krepitev nacionalnih strategij in ciljev za digitalizacijo in digitalno arhiviranje s:

Pripravo in posodabljanjem načrtov in nacionalnih strategij za digitalizacijo kulturnega gradiva

2007

Vzpostavitvijo nacionalnih strategij za dolgotrajno arhiviranje in deponiranje

sredi leta 2008

Razvijanjem količinskih in kakovostnih ciljev, vključno s povezanim finančnim načrtovanjem na večletni osnovi za deponiranje, digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva ter dolgotrajno arhiviranje

2007

Preiskovanjem in, po potrebi, uvedbo ter spodbujanjem javno-zasebnih partnerstev za digitalizacijo

2007-2008

| 2. | Krepitev usklajenosti v državah članicah in med njimi z:






  Vzpostavitvijo nacionalnih usklajevalnih mehanizmov za digitalizacijo, tudi na regionalni in lokalni ravni, na področju kulturnih vsebin | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Izmenjavo informacij z drugimi državami članicami, da bi se tako oblikovale sinergije, izognilo razdrobljenosti in podvajanju | 2007-2008 |
| Oblikovanjem skupneih meril/kriterijev za izbor materiala, ki bo digitaliziran, da bi se tako dosegla dodana vrednost na evropski ravni | 2007 |

2.

Krepitev usklajenosti v državah članicah in med njimi z:

Vzpostavitvijo nacionalnih usklajevalnih mehanizmov za digitalizacijo, tudi na regionalni in lokalni ravni, na področju kulturnih vsebin

2007

Izmenjavo informacij z drugimi državami članicami, da bi se tako oblikovale sinergije, izognilo razdrobljenosti in podvajanju

2007-2008

Oblikovanjem skupneih meril/kriterijev za izbor materiala, ki bo digitaliziran, da bi se tako dosegla dodana vrednost na evropski ravni

2007

| 3. | Prispevati k Evropski digitalni knjižnici s:






  Pripravo načrtov in oblikovanjem spodbud, s katerimi bodo kulturne ustanove prenesle obstoječe in nanovo digitalizirano gradivo v Evropsko digitalno knjižnico | 2007 |
| --- | --- | --- |
| Spodbujanjem imetnikov zasebnih vsebin, da prek skupne večjezične točke dostopa omogočijo iskanje njihovega avtorsko zaščitenega gradiva ter dostop do njega | 2008-2009 |
| Dogovori ali kolektivni dogovori med imetniki pravic in kulturnimi ustanovami, kot so arhivi, knjižnice in muzeji, s katerimi lahko slednje omogočijo spletno dostopnost avtorsko zaščitenega gradiva na podlagi pogodbenih določil | 2009 |

3.

Prispevati k Evropski digitalni knjižnici s:

Pripravo načrtov in oblikovanjem spodbud, s katerimi bodo kulturne ustanove prenesle obstoječe in nanovo digitalizirano gradivo v Evropsko digitalno knjižnico

2007

Spodbujanjem imetnikov zasebnih vsebin, da prek skupne večjezične točke dostopa omogočijo iskanje njihovega avtorsko zaščitenega gradiva ter dostop do njega

2008-2009

Dogovori ali kolektivni dogovori med imetniki pravic in kulturnimi ustanovami, kot so arhivi, knjižnice in muzeji, s katerimi lahko slednje omogočijo spletno dostopnost avtorsko zaščitenega gradiva na podlagi pogodbenih določil

2009

| 4. | Prispevati k učinkovitem pregledu napredka na evropski ravni z:






  Oceno rezultatov in izkušenj, pridobljenih na nacionalni ravni | pomlad 2008 |
| --- | --- | --- |
| Obveščanjem Komisije o teh rezultatih in izkušnjah ter nadaljnjih ukrepih, sprejetih v zvezi z različnimi elementi njenega Priporočila ter teh sklepov o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju | pomlad 2008 |

4.

Prispevati k učinkovitem pregledu napredka na evropski ravni z:

Oceno rezultatov in izkušenj, pridobljenih na nacionalni ravni

pomlad 2008

Obveščanjem Komisije o teh rezultatih in izkušnjah ter nadaljnjih ukrepih, sprejetih v zvezi z različnimi elementi njenega Priporočila ter teh sklepov o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju

pomlad 2008

| 5. | Izboljšati okvirne pogoje za digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva ter digitalno arhiviranje z:






  Ovrednotenjem in začetkom izvajanja ukrepov za odpravo ovir v nacionalni zakonodaji glede digitalizacije kulturnega gradiva in njegove spletne dostopnosti, vključno za študij in raziskave ali drugačno uporabo ob upoštevanju ustreznih pogojev | 2008 |
| --- | --- | --- |
| Vzpostavitvijo mehanizmov za poenostavitev digitalizacije in spletnega dostopa do del, ki so avtorsko varovana, njihove avtorje pa je težko ali celo nemogoče določiti („dela sirote“) in del, ki se ne tiskajo ali distribuirajo več, ob polnem spoštovanju interesov in pravic lastnikov vsebin | 2008 |
| Vzpostavitvijo zakonodajnega ali drugega učinkovitega okvira, ki podpira digitalno arhiviranje; to mora vključevati deponiranje digitalnega kulturnega gradiva v pravno pooblaščenih ustanovah, avtomatsko zbiranje podatkov na spletu (web-harvesting) s strani teh ustanov ob upoštevanju med drugim zakonodaje Skupnosti o varstvu podatkov, kakor tudi večkratno kopiranje in prenos | 2009 |
| Spodbujanjem kulturnih ustanov, da izvajajo ustrezne tehnične standarde za digitalno arhiviranje v okviru organizacijskega poteka dela digitalizacije | 2008 |

5.

Izboljšati okvirne pogoje za digitalizacijo in spletno dostopnost kulturnega gradiva ter digitalno arhiviranje z:

Ovrednotenjem in začetkom izvajanja ukrepov za odpravo ovir v nacionalni zakonodaji glede digitalizacije kulturnega gradiva in njegove spletne dostopnosti, vključno za študij in raziskave ali drugačno uporabo ob upoštevanju ustreznih pogojev

2008

Vzpostavitvijo mehanizmov za poenostavitev digitalizacije in spletnega dostopa do del, ki so avtorsko varovana, njihove avtorje pa je težko ali celo nemogoče določiti („dela sirote“) in del, ki se ne tiskajo ali distribuirajo več, ob polnem spoštovanju interesov in pravic lastnikov vsebin

2008

Vzpostavitvijo zakonodajnega ali drugega učinkovitega okvira, ki podpira digitalno arhiviranje; to mora vključevati deponiranje digitalnega kulturnega gradiva v pravno pooblaščenih ustanovah, avtomatsko zbiranje podatkov na spletu (web-harvesting) s strani teh ustanov ob upoštevanju med drugim zakonodaje Skupnosti o varstvu podatkov, kakor tudi večkratno kopiranje in prenos

2009

Spodbujanjem kulturnih ustanov, da izvajajo ustrezne tehnične standarde za digitalno arhiviranje v okviru organizacijskega poteka dela digitalizacije

2008

B.   DEJAVNOSTI IN CILJI KOMISIJE

| 1. | Spodbujati in usklajevati delo za uresničitev Evropske digitalne knjižnice z:






  Usklajevanjem in spodbujanjem prizadevanj, rezultat katerih bi bila večjezična skupna točka dostopa za distribucijo kulturnega gradiva | Od leta 2007 dalje |
| --- | --- | --- |
| Usklajevanjem in spodbujanjem dela na področju iskanja rešitev glede vprašanj v zvezi s standardi, da bi se s tem dosegla interoperabilnost, in na področju učinkovitega obravnavanja večjezičnega dostopa | 2007-2008 |
| Zagotavljanjem foruma, namenjenega razpravam s privatnim sektorjem in ustreznimi organizacijami, da bi se tako osnovala načela za zagotavljanje gradiva za skupno točko dostopa | 2007-2008 |
| Zagotavljanjem finančnih in drugih sredstev za dejavnosti na evropski ravni; podporo mreži pooblaščenih centrov za digitalizacijo in digitalno arhiviranje v Evropi v okviru sedmega okvirnega programa, ob popolnem upoštevanju različnih možnosti držav članic in posebnih karakteristik različnih vrst kulturnih vsebin podporo tehnologijam, ki v okviru sedmega okvirnega programa podpirajo inovativne storitve in bi jih lahko vključili v skupno večjezično točko dostopa | Od leta 2007 dalje |

1.

Spodbujati in usklajevati delo za uresničitev Evropske digitalne knjižnice z:

Usklajevanjem in spodbujanjem prizadevanj, rezultat katerih bi bila večjezična skupna točka dostopa za distribucijo kulturnega gradiva

Od leta 2007 dalje

Usklajevanjem in spodbujanjem dela na področju iskanja rešitev glede vprašanj v zvezi s standardi, da bi se s tem dosegla interoperabilnost, in na področju učinkovitega obravnavanja večjezičnega dostopa

2007-2008

Zagotavljanjem foruma, namenjenega razpravam s privatnim sektorjem in ustreznimi organizacijami, da bi se tako osnovala načela za zagotavljanje gradiva za skupno točko dostopa

2007-2008

Zagotavljanjem finančnih in drugih sredstev za dejavnosti na evropski ravni; podporo mreži pooblaščenih centrov za digitalizacijo in digitalno arhiviranje v Evropi v okviru sedmega okvirnega programa, ob popolnem upoštevanju različnih možnosti držav članic in posebnih karakteristik različnih vrst kulturnih vsebin podporo tehnologijam, ki v okviru sedmega okvirnega programa podpirajo inovativne storitve in bi jih lahko vključili v skupno večjezično točko dostopa

Od leta 2007 dalje

| 2. | Prispevati k boljši politični usklajenosti na področju digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnega arhiviranja s:






  Spremljanjem dejavnosti držav članic in s podporo sodelovanja med državami članicami | Od leta 2007 dalje |
| --- | --- | --- |
| Pomočjo državam članicam pri določitvi problemov in spremljanju zastojev in, če je potrebno, s predlogi ukrepov za začetek procesa digitalizacije | 2008-2009 |
| Vzpostavitvijo skupine strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice in bodo v okviru institucij Skupnosti nadaljevali usklajevalno delo NRG, zagotavljali kontinuiteto – vključno z učinkovitimi prehodnimi ureditvami – ter gradili na pridobljenih izkušnjah in strokovnemu znanju | 2007 |

2.

Prispevati k boljši politični usklajenosti na področju digitalizacije in spletne dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnega arhiviranja s:

Spremljanjem dejavnosti držav članic in s podporo sodelovanja med državami članicami

Od leta 2007 dalje

Pomočjo državam članicam pri določitvi problemov in spremljanju zastojev in, če je potrebno, s predlogi ukrepov za začetek procesa digitalizacije

2008-2009

Vzpostavitvijo skupine strokovnjakov, ki jih imenujejo države članice in bodo v okviru institucij Skupnosti nadaljevali usklajevalno delo NRG, zagotavljali kontinuiteto – vključno z učinkovitimi prehodnimi ureditvami – ter gradili na pridobljenih izkušnjah in strokovnemu znanju

2007

| 3. | Obravnavati okvirne pogoje s:






  Predložitvijo rešitev za nekatera vprašanja s področja posebnih pravic, kakor so dela, ki so avtorsko varovana, njihove avtorje pa je težko ali celo nemogoče določiti („dela sirote“), in dela, ki se ne tiskajo več, ob tem pa je treba v celoti spoštovati interese in pravice lastnikov vsebin ter zagotoviti njihovo učinkovitost v čezmejnem okviru | 2008-2009 |
| --- | --- | --- |
| Predložitvijo korektivnih ukrepov na evropski ravni in na podlagi ugotovljenih zastojev, če „prožno usklajevanje“ ne bi bilo uspešno | 2008-2009 |

3.

Obravnavati okvirne pogoje s:

Predložitvijo rešitev za nekatera vprašanja s področja posebnih pravic, kakor so dela, ki so avtorsko varovana, njihove avtorje pa je težko ali celo nemogoče določiti („dela sirote“), in dela, ki se ne tiskajo več, ob tem pa je treba v celoti spoštovati interese in pravice lastnikov vsebin ter zagotoviti njihovo učinkovitost v čezmejnem okviru

2008-2009

Predložitvijo korektivnih ukrepov na evropski ravni in na podlagi ugotovljenih zastojev, če „prožno usklajevanje“ ne bi bilo uspešno

2008-2009

| 4. | Oceniti skupni napredek na evropski ravni s:






  Spremljanjem napredka v državah članicah in na področju uresničevanja Evropske digitalne knjižnice, in sicer z uporabo količinskih in kakovostnih kazalcev, ki temeljijo na informacijah, pridobljenih na nacionalni in evropski ravni | Od leta 2007 dalje |
| --- | --- | --- |
| Predložitvijo poročila o napredku v državah članicah in skupni večjezični točki dostopa ter zlasti z oceno obsega, v katerem je bil pristop „prožnega usklajevanja“ uspešen | 2008 |

4.

Oceniti skupni napredek na evropski ravni s:

Spremljanjem napredka v državah članicah in na področju uresničevanja Evropske digitalne knjižnice, in sicer z uporabo količinskih in kakovostnih kazalcev, ki temeljijo na informacijah, pridobljenih na nacionalni in evropski ravni

Od leta 2007 dalje

Predložitvijo poročila o napredku v državah članicah in skupni večjezični točki dostopa ter zlasti z oceno obsega, v katerem je bil pristop „prožnega usklajevanja“ uspešen

2008

---

(1)  Predlagana časovna razporeditev dejavnosti in ciljev predstavlja zadane naloge za države članice in Komisije, vendar ni zavezujoča.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/6

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o uresničevanju skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih s ciljem spodbujanja njihovega dejavnega evropskega državljanstva

(2006/C 297/02)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA —

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v resoluciji z dne 27. junija 2002 (1) kot nov okvir za evropsko sodelovanje na mladinskem področju določil odprto metodo usklajevanja in potrdil štiri tematska prednostna področja, izpostavljena v novembra 2001 objavljeni beli knjigi Komisije z naslovom „Nova spodbuda za evropsko mladino“, in sicer so to participacija, informiranje, prostovoljno delo ter boljše razumevanje in poznavanje mladine. |
| --- | --- |

(1)

Svet je v resoluciji z dne 27. junija 2002 (1) kot nov okvir za evropsko sodelovanje na mladinskem področju določil odprto metodo usklajevanja in potrdil štiri tematska prednostna področja, izpostavljena v novembra 2001 objavljeni beli knjigi Komisije z naslovom „Nova spodbuda za evropsko mladino“, in sicer so to participacija, informiranje, prostovoljno delo ter boljše razumevanje in poznavanje mladine.

| (2) | Svet je v resoluciji z dne 25. novembra 2003 (2) sprejel skupne cilje na področju participacije in informiranja mladih v sklopu odprte metode usklajevanja in se dogovoril, da bo pred koncem leta 2005 izdal poročilo o uresničevanju teh ciljev. |
| --- | --- |

(2)

Svet je v resoluciji z dne 25. novembra 2003 (2) sprejel skupne cilje na področju participacije in informiranja mladih v sklopu odprte metode usklajevanja in se dogovoril, da bo pred koncem leta 2005 izdal poročilo o uresničevanju teh ciljev.

| (3) | Evropski svet je marca 2005 (3) kot enega od instrumentov, ki bodo pripomogli k uresničitvi ciljev iz Lizbone, sprejel Evropski pakt za mlade. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je marca 2005 (3) kot enega od instrumentov, ki bodo pripomogli k uresničitvi ciljev iz Lizbone, sprejel Evropski pakt za mlade.

| (4) | Svet se je v resoluciji z dne 24. maja 2005 (4) o uresničevanju skupnih ciljev na področju informiranja mladih dogovoril, naj bo poudarek na okrepitvi mreženja med nosilci informiranja, usmerjenimi k mladim, ter na nadaljnjem usposabljanju tistih, ki delujejo na področju informiranja mladih. |
| --- | --- |

(4)

Svet se je v resoluciji z dne 24. maja 2005 (4) o uresničevanju skupnih ciljev na področju informiranja mladih dogovoril, naj bo poudarek na okrepitvi mreženja med nosilci informiranja, usmerjenimi k mladim, ter na nadaljnjem usposabljanju tistih, ki delujejo na področju informiranja mladih.

| (5) | Svet se je v resoluciji z dne 24. maja 2005 (5) o okrepitvi participacije mladih v sistemu predstavniške demokracije dogovoril, da se bo leta 2006 sestal in na podlagi nacionalnih poročil o zadevni prednostni nalogi pregledal napredek pri uresničevanju tega cilja. |
| --- | --- |

(5)

Svet se je v resoluciji z dne 24. maja 2005 (5) o okrepitvi participacije mladih v sistemu predstavniške demokracije dogovoril, da se bo leta 2006 sestal in na podlagi nacionalnih poročil o zadevni prednostni nalogi pregledal napredek pri uresničevanju tega cilja.

| (6) | Svet se je v resoluciji z dne 24. maja 2005 o vrednotenju dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega sodelovanja na mladinskem področju (6), dogovoril o ukrepih za nadaljnji razvoj postopkov za izvajanje odprte metode usklajevanja. |
| --- | --- |

(6)

Svet se je v resoluciji z dne 24. maja 2005 o vrednotenju dejavnosti, ki se izvajajo v okviru evropskega sodelovanja na mladinskem področju (6), dogovoril o ukrepih za nadaljnji razvoj postopkov za izvajanje odprte metode usklajevanja.

| (7) | Svet je v resoluciji z dne 15. novembra 2005 (7) o obravnavanju potreb mladih Komisijo pozval, naj z mladimi razvije strukturiran dialog; obenem je Komisijo in države članice pozval, naj leta 2009 ovrednotijo okvir evropskega sodelovanja na mladinskem področju. |
| --- | --- |

(7)

Svet je v resoluciji z dne 15. novembra 2005 (7) o obravnavanju potreb mladih Komisijo pozval, naj z mladimi razvije strukturiran dialog; obenem je Komisijo in države članice pozval, naj leta 2009 ovrednotijo okvir evropskega sodelovanja na mladinskem področju.

| (8) | Komisija je v sporočilu z dne 20. julija 2006 (8) predlagala, naj se potrdi ustreznost in veljavnost skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih, izvajanje sprejetih vrst ukrepov pa naj se prilagodi in okrepi. Komisija je prav tako predlagala konkretne ukrepe za strukturirani dialog z mladimi in pa še večjo prevlado odprte metode usklajevanja. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v sporočilu z dne 20. julija 2006 (8) predlagala, naj se potrdi ustreznost in veljavnost skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih, izvajanje sprejetih vrst ukrepov pa naj se prilagodi in okrepi. Komisija je prav tako predlagala konkretne ukrepe za strukturirani dialog z mladimi in pa še večjo prevlado odprte metode usklajevanja.

Ob upoštevanju, da:

| 1. | Evropska agencija za svetovanje in informiranje mladih v svoji Evropski listini o informiranju mladih določa vrsto smernic za minimalne standarde in ukrepe za kakovost, ki lahko služijo kot sestavni deli celovitega, skladnega in usklajenega pristopa k delovanju informiranja mladih, ki je del mladinske politike; |
| --- | --- |

1.

Evropska agencija za svetovanje in informiranje mladih v svoji Evropski listini o informiranju mladih določa vrsto smernic za minimalne standarde in ukrepe za kakovost, ki lahko služijo kot sestavni deli celovitega, skladnega in usklajenega pristopa k delovanju informiranja mladih, ki je del mladinske politike;

| 2. | Svet Evrope je v revidirani Evropski listini o vključevanju mladih v lokalno in regionalno življenje poudaril pomen ustvarjanja pogojev za pristen dialog in partnerstvo med mladimi ter lokalnimi in regionalnimi organi, ki mladim in njihovim predstavnikom omogoča, da so aktivni udeleženci v politikah, ki jih zadevajo. |
| --- | --- |

2.

Svet Evrope je v revidirani Evropski listini o vključevanju mladih v lokalno in regionalno življenje poudaril pomen ustvarjanja pogojev za pristen dialog in partnerstvo med mladimi ter lokalnimi in regionalnimi organi, ki mladim in njihovim predstavnikom omogoča, da so aktivni udeleženci v politikah, ki jih zadevajo.

POUDARJAJO, DA:

| 1. | bi morali biti družbeno-gospodarski in kulturni izzivi, ki jih prinaša padec deleža mladih v evropskem prebivalstvu, upoštevani pri mladinski in generacijski politiki ES; |
| --- | --- |

1.

bi morali biti družbeno-gospodarski in kulturni izzivi, ki jih prinaša padec deleža mladih v evropskem prebivalstvu, upoštevani pri mladinski in generacijski politiki ES;

| 2. | so medsektorske mladinske politike velikega pomena za učinkovito uresničevanje ciljev iz Lizbonske strategije v zvezi s politikami rasti, delovnih mest in državljanstva; |
| --- | --- |

2.

so medsektorske mladinske politike velikega pomena za učinkovito uresničevanje ciljev iz Lizbonske strategije v zvezi s politikami rasti, delovnih mest in državljanstva;

| 3. | so skupne prednostne naloge na področju participacije in informiranja mladih dale zalet nacionalnim mladinskim politikam in ostajajo prav posebno pomembne pri spodbujanju dejavnega državljanstva med mladimi, posebej med tistimi z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

3.

so skupne prednostne naloge na področju participacije in informiranja mladih dale zalet nacionalnim mladinskim politikam in ostajajo prav posebno pomembne pri spodbujanju dejavnega državljanstva med mladimi, posebej med tistimi z manj priložnostmi;

| 4. | imajo mladinske organizacije ključno vlogo, ko gre za lajšanje in krepitev participacije mladih, pa tudi ko gre za pomoč mladim pri tem, da bi kar najbolj razvili svoje potenciale; |
| --- | --- |

4.

imajo mladinske organizacije ključno vlogo, ko gre za lajšanje in krepitev participacije mladih, pa tudi ko gre za pomoč mladim pri tem, da bi kar najbolj razvili svoje potenciale;

| 5. | je za razvoj mladinskih politik prav posebno pomembno, da se v razprave, v okviru katerih se oblikujejo te politike, kolikor zadevajo mlade, vključijo mladi sami, tisti, ki so dejavni v mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, pa tudi – ob upoštevanju področij, ki jih obvladajo – raziskovalci mladinskega področja; |
| --- | --- |

5.

je za razvoj mladinskih politik prav posebno pomembno, da se v razprave, v okviru katerih se oblikujejo te politike, kolikor zadevajo mlade, vključijo mladi sami, tisti, ki so dejavni v mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, pa tudi – ob upoštevanju področij, ki jih obvladajo – raziskovalci mladinskega področja;

| 6. | bi morali pojem dejavnega državljanstva razširiti, tako da bi obsegal ne le družbeno in politično razsežnost, marveč bi zajel tudi kulturne, gospodarske in razvijajoče se tehnološke vidike; |
| --- | --- |

6.

bi morali pojem dejavnega državljanstva razširiti, tako da bi obsegal ne le družbeno in politično razsežnost, marveč bi zajel tudi kulturne, gospodarske in razvijajoče se tehnološke vidike;

| 7. | bi na različne že obstoječe oblike dejavnega državljanstva morali gledati kot na možnost za poglabljanje demokracije in za dopolnjevanje političnih programov z novimi temami; |
| --- | --- |

7.

bi na različne že obstoječe oblike dejavnega državljanstva morali gledati kot na možnost za poglabljanje demokracije in za dopolnjevanje političnih programov z novimi temami;

| 8. | bi na mladinskem področju pri razvijanju programov in strategij v sklopu nacionalnih mladinskih politik morala biti močneje zastopana odprta metoda usklajevanja, in sicer kot sredstvo za boljše uresničevanje skupnih ciljev. |
| --- | --- |

8.

bi na mladinskem področju pri razvijanju programov in strategij v sklopu nacionalnih mladinskih politik morala biti močneje zastopana odprta metoda usklajevanja, in sicer kot sredstvo za boljše uresničevanje skupnih ciljev.

SE STRINJAJO, DA:

| 1. | se potrdita ustreznost in veljavnost skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih iz leta 2003; |
| --- | --- |

1.

se potrdita ustreznost in veljavnost skupnih ciljev na področju participacije in informiranja mladih iz leta 2003;

| 2. | se sprejete vrste ukrepov za skupne cilje na področju participacije in informiranja mladih, opisane v Prilogi, prilagodijo in izboljšajo; |
| --- | --- |

2.

se sprejete vrste ukrepov za skupne cilje na področju participacije in informiranja mladih, opisane v Prilogi, prilagodijo in izboljšajo;

| 3. | je potrebno bolje strukturirati in nadalje razviti forume za razpravo in dialog z mladimi, tistimi, ki so dejavni v mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, ter raziskovalci mladinskega področja, na ravneh, ki segajo od lokalnih do evropske; |
| --- | --- |

3.

je potrebno bolje strukturirati in nadalje razviti forume za razpravo in dialog z mladimi, tistimi, ki so dejavni v mladinskem delu in v mladinskih organizacijah, ter raziskovalci mladinskega področja, na ravneh, ki segajo od lokalnih do evropske;

| 4. | je treba mnenja in potrebe mladih upoštevati v postopkih dialoga, ki potekajo tako od spodaj navzgor kot tudi od zgoraj navzdol, ter tako poskrbeti, da zajamejo življenjske vidike mladih, ki jih oni sami štejejo za pomembne; |
| --- | --- |

4.

je treba mnenja in potrebe mladih upoštevati v postopkih dialoga, ki potekajo tako od spodaj navzgor kot tudi od zgoraj navzdol, ter tako poskrbeti, da zajamejo življenjske vidike mladih, ki jih oni sami štejejo za pomembne;

| 5. | je takšen strukturiran dialog in njegove rezultate treba primerno upoštevati pri oblikovanju politik na vseh ustreznih ravneh; |
| --- | --- |

5.

je takšen strukturiran dialog in njegove rezultate treba primerno upoštevati pri oblikovanju politik na vseh ustreznih ravneh;

| 6. | je treba oblikovati neuradni forum, ki ga bodo sestavljali predstavniki mladih, trenutno in prihodnje predsedstvo Sveta, Evropski parlament in Komisija in ki se bo redno sestajal, da bi tako zagotovili povezanost in kontinuiteto nalog na mladinskem področju; |
| --- | --- |

6.

je treba oblikovati neuradni forum, ki ga bodo sestavljali predstavniki mladih, trenutno in prihodnje predsedstvo Sveta, Evropski parlament in Komisija in ki se bo redno sestajal, da bi tako zagotovili povezanost in kontinuiteto nalog na mladinskem področju;

| 7. | bi bilo za to, da bi pri mladih izostrili občutek evropskega državljanstva, treba izkoristiti tudi možnosti, ki jih ponujajo druge pobude, denimo načrt D za demokracijo, dialog in debato, ki ga je pripravila Komisija (9); |
| --- | --- |

7.

bi bilo za to, da bi pri mladih izostrili občutek evropskega državljanstva, treba izkoristiti tudi možnosti, ki jih ponujajo druge pobude, denimo načrt D za demokracijo, dialog in debato, ki ga je pripravila Komisija (9);

| 8. | so prednostne teme, o katerih naj do leta 2009 v okviru strukturiranega dialoga teče razprava naslednje: v letu 2007 socialna vključenost in različnost, v letu 2008 medkulturni dialog in v letu 2009 perspektive nadaljnjega sodelovanja na mladinskem področju. O teh vprašanjih je treba razpravljati vzporedno s prednostnimi nalogami v okviru odprte metode koordinacije in Evropskega pakta za mlade, pa tudi skupaj s horizontalnimi prednostnimi nalogami s področja mladih, kot sta boj proti diskriminaciji in zdravje. Omenjene teme bodo nadalje opredelila predsedstva v skladu s svojimi lastnimi programi. |
| --- | --- |

8.

so prednostne teme, o katerih naj do leta 2009 v okviru strukturiranega dialoga teče razprava naslednje: v letu 2007 socialna vključenost in različnost, v letu 2008 medkulturni dialog in v letu 2009 perspektive nadaljnjega sodelovanja na mladinskem področju. O teh vprašanjih je treba razpravljati vzporedno s prednostnimi nalogami v okviru odprte metode koordinacije in Evropskega pakta za mlade, pa tudi skupaj s horizontalnimi prednostnimi nalogami s področja mladih, kot sta boj proti diskriminaciji in zdravje. Omenjene teme bodo nadalje opredelila predsedstva v skladu s svojimi lastnimi programi.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 1. | do konca marca 2007 določijo vrste ukrepov za področje participacije in informiranja, na katere se nameravajo osredotočiti, ter začrtajo konkretne ukrepe in/ali akcijske načrte za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

1.

do konca marca 2007 določijo vrste ukrepov za področje participacije in informiranja, na katere se nameravajo osredotočiti, ter začrtajo konkretne ukrepe in/ali akcijske načrte za njihovo izvajanje;

| 2. | v sodelovanju z ustreznimi akterji, med drugim mladimi, mladinskimi organizacijami, raziskovalci mladinskega področja ter lokalnimi in regionalnimi organi vzpostavijo mehanizme za priprave in nadaljnje spremljanje ter tako poskrbijo za učinkovito uresničevanje skupnih ciljev; |
| --- | --- |

2.

v sodelovanju z ustreznimi akterji, med drugim mladimi, mladinskimi organizacijami, raziskovalci mladinskega področja ter lokalnimi in regionalnimi organi vzpostavijo mehanizme za priprave in nadaljnje spremljanje ter tako poskrbijo za učinkovito uresničevanje skupnih ciljev;

| 3. | zastopajo skupne cilje za participacijo in informiranje pri regionalnih in lokalnih organih, mladinskih organizacijah in med mladimi ter naj v skrbi za kar najbolj popolno uresničitev teh ciljev tesno sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

3.

zastopajo skupne cilje za participacijo in informiranje pri regionalnih in lokalnih organih, mladinskih organizacijah in med mladimi ter naj v skrbi za kar najbolj popolno uresničitev teh ciljev tesno sodelujejo z regionalnimi in lokalnimi organi;

| 4. | ob koncu leta 2008 v poročilih o skupnih ciljih za boljše razumevanje in poznavanje mladih navedejo, kako so se izvajale opredeljene smernice za skupne cilje za participacijo in informiranje mladih. |
| --- | --- |

4.

ob koncu leta 2008 v poročilih o skupnih ciljih za boljše razumevanje in poznavanje mladih navedejo, kako so se izvajale opredeljene smernice za skupne cilje za participacijo in informiranje mladih.

SE SEZNANJAJO S TEM, DA NAMERAVA KOMISIJA:

| 1. | uvesti poseben Eurobarometer za mlade; |
| --- | --- |

1.

uvesti poseben Eurobarometer za mlade;

| 2. | aktivirati evropske informacijske mreže (10), tako da bodo v podporo strukturiranemu dialogu; |
| --- | --- |

2.

aktivirati evropske informacijske mreže (10), tako da bodo v podporo strukturiranemu dialogu;

| 3. | nadalje razviti evropski mladinski portal; |
| --- | --- |

3.

nadalje razviti evropski mladinski portal;

| 4. | skupaj z ustreznimi partnerji v sodelujočih državah redno organizirati evropske mladinske tedne z udeležbo komisarjev in predstavnikov ostalih evropskih institucij, pred njimi pa naj bi prek evropskega mladinskega portala po možnosti potekala predhodna posvetovanja; |
| --- | --- |

4.

skupaj z ustreznimi partnerji v sodelujočih državah redno organizirati evropske mladinske tedne z udeležbo komisarjev in predstavnikov ostalih evropskih institucij, pred njimi pa naj bi prek evropskega mladinskega portala po možnosti potekala predhodna posvetovanja;

| 5. | pripraviti srečanja z mladimi, ki običajno ne prihajajo v stik z evropskimi institucijami. |
| --- | --- |

5.

pripraviti srečanja z mladimi, ki običajno ne prihajajo v stik z evropskimi institucijami.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ:

| 1. | poskrbijo, da se bo postopek odprte metode usklajevanja ves čas uporabljal odprto in pregledno ter da bodo s tem postopkom pridobljene informacije uporabljene kar najbolje; |
| --- | --- |

1.

poskrbijo, da se bo postopek odprte metode usklajevanja ves čas uporabljal odprto in pregledno ter da bodo s tem postopkom pridobljene informacije uporabljene kar najbolje;

| 2. | razvijejo in podprejo stalen in strukturiran dialog, s pomočjo katerega bi poskrbeli za pravočasen in učinkovit prispevek mladih in drugih pomembnih akterjev z mladinskega področja k oblikovanju politik, pomembnih v življenju mladih; |
| --- | --- |

2.

razvijejo in podprejo stalen in strukturiran dialog, s pomočjo katerega bi poskrbeli za pravočasen in učinkovit prispevek mladih in drugih pomembnih akterjev z mladinskega področja k oblikovanju politik, pomembnih v življenju mladih;

| 3. | pri vzpostavljanju tega strukturiranega dialoga sodelujejo z ustreznimi akterji, med drugim z lokalnimi in regionalnimi organi, pa tudi z izobraževalnimi ustanovami in nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

3.

pri vzpostavljanju tega strukturiranega dialoga sodelujejo z ustreznimi akterji, med drugim z lokalnimi in regionalnimi organi, pa tudi z izobraževalnimi ustanovami in nevladnimi organizacijami;

| 4. | si prizadevajo, da bo strukturirani dialog pritegnil vse, ki se bodisi neposredno bodisi posredno ukvarjajo z mladinskimi vprašanji, in s tem pripomorejo k razvoju bolj usklajenega in medsektorsko zastavljenega pristopa k tem vprašanjem; |
| --- | --- |

4.

si prizadevajo, da bo strukturirani dialog pritegnil vse, ki se bodisi neposredno bodisi posredno ukvarjajo z mladinskimi vprašanji, in s tem pripomorejo k razvoju bolj usklajenega in medsektorsko zastavljenega pristopa k tem vprašanjem;

| 5. | spodbujajo odprtost v pristopu k temu dialogu, ki naj zajame mlade, ki so vključeni v različne inovativne oblike dejavnega državljanstva, neorganizirane mlade in mlade z manj priložnostmi, ter ustvarijo pogoje za enakopravno participacijo vseh mladih; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo odprtost v pristopu k temu dialogu, ki naj zajame mlade, ki so vključeni v različne inovativne oblike dejavnega državljanstva, neorganizirane mlade in mlade z manj priložnostmi, ter ustvarijo pogoje za enakopravno participacijo vseh mladih;

| 6. | spodbujajo dejavnosti vzajemnega učenja glede informiranja in participacije mladih ter kjer je to primerno, vključijo evropske države, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

6.

spodbujajo dejavnosti vzajemnega učenja glede informiranja in participacije mladih ter kjer je to primerno, vključijo evropske države, ki niso članice EU;

| 7. | na evropski ravni na prostovoljni osnovi ustanovijo delovno skupino za preučitev praktičnih sredstev za ocenjevanje vpliva, ki ga ima uresničevanje skupnih ciljev na participacijo in informiranje mladih. Komisija je pozvana, naj poroča Svetu o rezultatih, ki jih je dosegla ta delovna skupina; |
| --- | --- |

7.

na evropski ravni na prostovoljni osnovi ustanovijo delovno skupino za preučitev praktičnih sredstev za ocenjevanje vpliva, ki ga ima uresničevanje skupnih ciljev na participacijo in informiranje mladih. Komisija je pozvana, naj poroča Svetu o rezultatih, ki jih je dosegla ta delovna skupina;

| 8. | pri podpori strukturiranemu dialogu kar najbolje uporabijo program „Mladi v akciji“ za obdobje 2007–2013; |
| --- | --- |

8.

pri podpori strukturiranemu dialogu kar najbolje uporabijo program „Mladi v akciji“ za obdobje 2007–2013;

| 9. | o izvajanju tega strukturiranega dialoga na nacionalni in evropski ravni opravijo razpravo v kontekstu vrednotenja okvira evropskega sodelovanja na mladinskem področju leta 2009. |
| --- | --- |

9.

o izvajanju tega strukturiranega dialoga na nacionalni in evropski ravni opravijo razpravo v kontekstu vrednotenja okvira evropskega sodelovanja na mladinskem področju leta 2009.

---

(1)  UL C 168, 13.7.2002, str. 2.

(2)  UL C 295, 5.12.2003, str. 6.

(3)  7619/1/05. Sklep 37.

(4)  UL C 141, 10.6.2005, str. 5.

(5)  UL C 141, 10.6.2005, str. 3.

(6)  UL C 141, 10.6.2005, str. 1.

(7)  UL C 292, 24.11.2005, str. 5.

(8)  11957/06.

(9)  14775/05 in 9393/06.

(10)  Kot so ERYICA, EURODESK in EYCA.

---

PRILOGA

UKREPI ZA OKREPITEV URESNIČEVANJA SKUPNIH CILJEV NA PODROČJU PARTICIPACIJE IN INFORMIRANJA MLADIH

Odvisno od okoliščin in prednostnih nalog posamezne države članice in brez poseganja v različne pristojnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov držav članic je med drugim mogoče predvideti naslednje vrste ukrepov:

INFORMIRANJE

1.   Dostop mladih do informacijskih storitev

| (a) | oblikovanje in spodbujanje usklajenih krovnih strategij informiranja mladih, ki bodo upoštevale vsa zanje pomembna vprašanja, in sicer predvsem z boljšo usklajenostjo informacijskih služb na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

oblikovanje in spodbujanje usklajenih krovnih strategij informiranja mladih, ki bodo upoštevale vsa zanje pomembna vprašanja, in sicer predvsem z boljšo usklajenostjo informacijskih služb na njihovem ozemlju;

| (b) | razvoj spletno zastavljenega informiranja in svetovalnih služb ter drugih inovativnih pristopov k informiranju mladih, kot so mobilne enote za informiranje mladih, tako da bi mladim z manj priložnostmi omogočili lažji dostop do informacij; |
| --- | --- |

(b)

razvoj spletno zastavljenega informiranja in svetovalnih služb ter drugih inovativnih pristopov k informiranju mladih, kot so mobilne enote za informiranje mladih, tako da bi mladim z manj priložnostmi omogočili lažji dostop do informacij;

2.   Kakovostno informiranje

| (c) | ponudba možnosti za izobraževanje in usposabljanje odgovornih za informiranje mladih; |
| --- | --- |

(c)

ponudba možnosti za izobraževanje in usposabljanje odgovornih za informiranje mladih;

| (d) | nadaljnji razvoj posameznih informacijskih in svetovalnih služb; |
| --- | --- |

(d)

nadaljnji razvoj posameznih informacijskih in svetovalnih služb;

| (e) | razvoj služb za mladinsko informiranje in svetovanje, prilagojenih potrebam mladih samih, in uporaba tistih informacijskih sredstev, ki jih mladi največ uporabljajo; |
| --- | --- |

(e)

razvoj služb za mladinsko informiranje in svetovanje, prilagojenih potrebam mladih samih, in uporaba tistih informacijskih sredstev, ki jih mladi največ uporabljajo;

| (f) | najboljša izkoriščenost obstoječih smernic za minimalne kakovostne standarde in/ali razvoj kakovostnih standardov z namenom zagotavljanja visokokakovostnih informacij; |
| --- | --- |

(f)

najboljša izkoriščenost obstoječih smernic za minimalne kakovostne standarde in/ali razvoj kakovostnih standardov z namenom zagotavljanja visokokakovostnih informacij;

| (g) | izboljšanje ocenjevanja kakovosti informiranja; |
| --- | --- |

(g)

izboljšanje ocenjevanja kakovosti informiranja;

| (h) | prizadevanje za zagotovitev, da bodo izsledki raziskav mladinskega področja dostopni v razumljivi in uporabnikom prijazni obliki; |
| --- | --- |

(h)

prizadevanje za zagotovitev, da bodo izsledki raziskav mladinskega področja dostopni v razumljivi in uporabnikom prijazni obliki;

3.   Participacija mladih pri dejavnostih informiranja

| (i) | spodbujanje mladinskih organizacij k širjenju informacij o svoji osrednji vlogi pri izgradnji civilne družbe; |
| --- | --- |

(i)

spodbujanje mladinskih organizacij k širjenju informacij o svoji osrednji vlogi pri izgradnji civilne družbe;

| (j) | okrepitev participacije mladih pri izdelavi in ocenjevanju strategij obveščanja javnosti; |
| --- | --- |

(j)

okrepitev participacije mladih pri izdelavi in ocenjevanju strategij obveščanja javnosti;

| (k) | spodbujanje mladih za sodelovanje pri zbiranju, oblikovanju in širjenju informacij, ki so namenjene in zanimajo mlade ter s tem povezanimi svetovalnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(k)

spodbujanje mladih za sodelovanje pri zbiranju, oblikovanju in širjenju informacij, ki so namenjene in zanimajo mlade ter s tem povezanimi svetovalnimi dejavnostmi.

PARTICIPACIJA

1.   Participacija mladih v državljanskem življenju

| (a) | ustvarjanje ustreznih pogojev za delovanje mladinskih organizacij in mladinskih akcijskih skupin, na primer s finančno pomočjo ali sredstvi za njihovo delovanje; |
| --- | --- |

(a)

ustvarjanje ustreznih pogojev za delovanje mladinskih organizacij in mladinskih akcijskih skupin, na primer s finančno pomočjo ali sredstvi za njihovo delovanje;

| (b) | spodbujanje zagotavljanja širokih in enakih možnosti za participacijo vseh mladih; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje zagotavljanja širokih in enakih možnosti za participacijo vseh mladih;

| (c) | spodbujanje mladih in mladinskih organizacij k oblikovanju globalnih partnerstev; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje mladih in mladinskih organizacij k oblikovanju globalnih partnerstev;

| (d) | opredelitev novih oblik participacije in podpora pilotnim projektom za krepitev teh novih oblik; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev novih oblik participacije in podpora pilotnim projektom za krepitev teh novih oblik;

| (e) | spodbujanje strukturiranega dialoga z mladimi o zanje pomembnih vprašanjih; ta dialog naj bi v posvetovalni proces pritegnil tako nacionalne mladinske svete kot tudi mlade, ki sodelujejo v novih oblikah dejavnega državljanstva, denimo v mrežah in akcijskih skupinah; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje strukturiranega dialoga z mladimi o zanje pomembnih vprašanjih; ta dialog naj bi v posvetovalni proces pritegnil tako nacionalne mladinske svete kot tudi mlade, ki sodelujejo v novih oblikah dejavnega državljanstva, denimo v mrežah in akcijskih skupinah;

| (f) | podpora razvoju in mreženju med lokalnimi participativnimi strukturami, denimo mladinskimi sveti, ki mlade sistematično vključujejo v lokalne organe odločanja, ter aktiviranje podpore regionalnih in lokalnih organov; |
| --- | --- |

(f)

podpora razvoju in mreženju med lokalnimi participativnimi strukturami, denimo mladinskimi sveti, ki mlade sistematično vključujejo v lokalne organe odločanja, ter aktiviranje podpore regionalnih in lokalnih organov;

| (g) | skrb za sistematično posvetovanje z mladimi o vprašanjih, ki jih zadevajo, in spodbujanje razvoja in izvajanja lokalnih mladinskih pobud; |
| --- | --- |

(g)

skrb za sistematično posvetovanje z mladimi o vprašanjih, ki jih zadevajo, in spodbujanje razvoja in izvajanja lokalnih mladinskih pobud;

| (h) | oblikovanje medsektorskih politik na nacionalni ravni in vključevanje mladih v njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(h)

oblikovanje medsektorskih politik na nacionalni ravni in vključevanje mladih v njihovo izvajanje;

| (i) | preučitev možnosti za ustanavljanje spletno zastavljenih društev; |
| --- | --- |

(i)

preučitev možnosti za ustanavljanje spletno zastavljenih društev;

| (j) | razvoj orodij za spodbujanje participacije, denimo smernic za participativne mehanizme ali interaktivnih spletnih forumov za participacijo pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

(j)

razvoj orodij za spodbujanje participacije, denimo smernic za participativne mehanizme ali interaktivnih spletnih forumov za participacijo pri oblikovanju politik;

2.   Več participacije mladih v sistemu predstavniške demokracije

| (k) | razvoj praktičnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili okrepitev participacije mladih pri institucijah predstavniške demokracije ob hkratnem spoštovanju vrednot, kot so človeško dostojanstvo, svoboda, demokracija in enakost; |
| --- | --- |

(k)

razvoj praktičnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili okrepitev participacije mladih pri institucijah predstavniške demokracije ob hkratnem spoštovanju vrednot, kot so človeško dostojanstvo, svoboda, demokracija in enakost;

| (l) | boljša uporaba informacijske tehnologije, da bi olajšali participacijo mladih pri volitvah na lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

(l)

boljša uporaba informacijske tehnologije, da bi olajšali participacijo mladih pri volitvah na lokalni, nacionalni in evropski ravni;

| (m) | kjer je to primerno, razmisliti o razpravi o starosti za volilno pravico in v celoti izkoristiti izkušnje nekaterih držav članic; |
| --- | --- |

(m)

kjer je to primerno, razmisliti o razpravi o starosti za volilno pravico in v celoti izkoristiti izkušnje nekaterih držav članic;

3.   Podpora različnim oblikam usvajanja zmožnosti za participacijo

| (n) | razvoj sinergij z ukrepi na področju izobraževanja. Na evropski ravni je to mogoče doseči prek tesnejše povezanosti z odprto metodo koordinacije na področju izobraževanja in usposabljanja. V državah članicah je treba razviti ustrezne ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, na primer pobude za dejavno državljanstvo v okviru šol; |
| --- | --- |

(n)

razvoj sinergij z ukrepi na področju izobraževanja. Na evropski ravni je to mogoče doseči prek tesnejše povezanosti z odprto metodo koordinacije na področju izobraževanja in usposabljanja. V državah članicah je treba razviti ustrezne ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, na primer pobude za dejavno državljanstvo v okviru šol;

| (o) | zagotavljanje možnosti za neformalno učenje mladih, ki bodo pripomogle k njihovi boljši participaciji pri razvoju civilne družbe ter še bolj utrdile povezavo med šolo in civilno družbo, mladinskimi organizacijami ter mladinskim delom na lokalni ravni. Posebno pozornost je treba nameniti mladim z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

(o)

zagotavljanje možnosti za neformalno učenje mladih, ki bodo pripomogle k njihovi boljši participaciji pri razvoju civilne družbe ter še bolj utrdile povezavo med šolo in civilno družbo, mladinskimi organizacijami ter mladinskim delom na lokalni ravni. Posebno pozornost je treba nameniti mladim z manj priložnostmi;

| (p) | razvoj, ocena in širjenje najboljših praks s področja vzgoje iz demokracije in participacije mladih. |
| --- | --- |

(p)

razvoj, ocena in širjenje najboljših praks s področja vzgoje iz demokracije in participacije mladih.

---

Komisija

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. decembra 2006

(2006/C 297/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3274 |
| JPY | japonski jen | 152,66 |
| DKK | danska krona | 7,4561 |
| GBP | funt šterling | 0,67540 |
| SEK | švedska krona | 9,0757 |
| CHF | švicarski frank | 1,5888 |
| ISK | islandska krona | 91,74 |
| NOK | norveška krona | 8,1350 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5781 |
| CZK | češka krona | 28,015 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 255,40 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6984 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8111 |
| RON | romunski leu | 3,4368 |
| SIT | slovenski tolar | 239,66 |
| SKK | slovaška krona | 35,465 |
| TRY | turška lira | 1,9201 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6892 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5177 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,3129 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,9429 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0447 |
| KRW | južnokorejski won | 1 216,16 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,4459 |
| CNY | kitajski juan | 10,3848 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3569 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 105,89 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7116 |
| PHP | filipinski peso | 65,713 |
| RUB | ruski rubelj | 34,8160 |
| THB | tajski bat | 47,342 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3274

JPY

japonski jen

152,66

DKK

danska krona

7,4561

GBP

funt šterling

0,67540

SEK

švedska krona

9,0757

CHF

švicarski frank

1,5888

ISK

islandska krona

91,74

NOK

norveška krona

8,1350

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5781

CZK

češka krona

28,015

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

255,40

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6984

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8111

RON

romunski leu

3,4368

SIT

slovenski tolar

239,66

SKK

slovaška krona

35,465

TRY

turška lira

1,9201

AUD

avstralski dolar

1,6892

CAD

kanadski dolar

1,5177

HKD

hongkonški dolar

10,3129

NZD

novozelandski dolar

1,9429

SGD

singapurski dolar

2,0447

KRW

južnokorejski won

1 216,16

ZAR

južnoafriški rand

9,4459

CNY

kitajski juan

10,3848

HRK

hrvaška kuna

7,3569

IDR

indonezijska rupija

12 105,89

MYR

malezijski ringit

4,7116

PHP

filipinski peso

65,713

RUB

ruski rubelj

34,8160

THB

tajski bat

47,342

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/12

---

Obvestilo v zvezi z uporabo v Skupnosti veljavnih protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepov po širitvi z namenom vključitve Republike Bolgarije in Romunije ter v zvezi z možnostjo pregleda

(2006/C 297/04)

S širitvijo 1. januarja 2007 se bodo vsi veljavni protidampinški, protisubvencijski in zaščitni ukrepi samodejno začeli uporabljati za uvoz v razširjeno Skupnost sedemindvajsetih držav članic. Ti ukrepi se bodo zato uporabljali tudi za uvoz v dve novi državi članici (1). Na dan širitve bodo potekale številne tekoče preiskave, ki so se začele pred 1. januarjem 2007. Če bodo v okviru teh preiskav sprejeti ukrepi, se bodo uporabili tudi za uvoz v Skupnost sedemindvajsetih držav članic.

Komisija obvešča, da je pripravljena opraviti pregled protidampinških, protisubvencijskih in zaščitnih ukrepov v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 (2), členom 19 Uredbe (ES) št. 2026/97 (3) in členom 23 Uredbe (ES) št. 3285/94 (4), kadar to zahteva katera koli zainteresirana stranka, ki predloži dokaze, da bi bili ukrepi bistveno drugačni, če bi temeljili na podatkih, ki bi vključevali novi državi članici. V zvezi s tem je treba opozoriti, da brez takih dokazov širitev sama po sebi ni zadostna podlaga za začetek pregleda. Vse zainteresirane stranke, ki želijo nadaljnje informacije in podatke o kontaktnih osebah za pomoč uporabnikom, so vabljene, da obiščejo spletno stran GD za trgovino „Instrumenti trgovinske zaščite – širitev“:

(http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tdi_enlarg/index_en.htm).

---

(1)  Republika Bolgarija in Romunija.

(2)  Kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2117/2005 z dne 21.12.2005, UL L 340, 23.12. 2005, str. 17.

(3)  Kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 z dne 8.3.2004, UL L 77, 13.3. 2004, str. 12.

(4)  Kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2200/2004 z dne 13.12.2004, UL L 374, 22.12.2004, str. 1.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/13

---

OBVESTILO UVOZNIKOM

Uvoz proizvodov iz Črne gore v Skupnost

(2006/C 297/05)

Z obvestilom uvoznikom, objavljenim na strani 2 Uradnega lista C 14 z dne 20.1.2004, je Komisija obvestila dobavitelje, ki predložijo dokazno dokumentacijo o poreklu, da bi zagotovili preferencialno obravnavo za vse proizvode, uvožene iz Srbije in Črne gore, da morajo sprejeti vse potrebne previdnostne ukrepe, saj lahko sprostitev zadevnega blaga v prosti promet povzroči carinski dolg. Obvestilo je bilo sestavljeno zaradi dvomov, ali je treba pri proizvodih, uvoženih iz Srbije in Črne gore v okviru preferencialnih dogovorov, potrditi njihov status porekla, kot to zahteva zakonodaja Skupnosti. Obvestilo ni veljalo za Kosovo, kakor je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999.

Uredba Sveta (ES) št. 1946/2005 z dne 14. novembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 2007/2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, je s 1.1.2006 uvedla tri ločena porekla v zvezi z avtonomnimi trgovinskimi ukrepi, v skladu s tremi ločenimi carinskimi ozemlji: poreklo „Srbija“, poreklo „Črna gora“ in poreklo „Kosovo“. To razlikovanje ostaja veljavno po odločitvi Črne gore za neodvisnost maja letos.

Glavne ugotovitve nadzorne misije, ki so jo izvedle službe Komisije v Srbiji in Črni gori, kažejo, da so v Srbiji vzpostavljeni potrebni elementi, ki carinskim organom omogočajo pravilno upravljanje in nadzor preferencialnih dogovorov pri izvozu proizvodov v Skupnost kot tudi v druge države Balkana. V Črni gori pa so potrebne še nekatere izboljšave pravnih vidikov in prakse pri izvajanju preverjanja porekla.

Ker so bili tako pogoji za pravilno delovanje preferencialnih dogovorov v Srbiji ponovno vzpostavljeni, se obvestilo uvoznikom glede uvoza proizvodov iz Srbije in Črne gore v Skupnost za Srbijo umakne, ohrani pa se za uvoz vseh proizvodov iz Črne gore v Skupnost. Obvestilo ne velja za Kosovo, kakor je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999.

Zato se dobaviteljem, ki predložijo dokazno dokumentacijo o poreklu, da bi zagotovili preferencialno obravnavo za vse proizvode, uvožene iz Črne gore, svetuje, da sprejmejo vse potrebne previdnostne ukrepe, saj lahko sprostitev zadevnega blaga v prosti promet povzroči carinski dolg.

To obvestilo nadomešča obvestilo, objavljeno na str. 2 Uradnega lista C 14 z dne 20.1.2004.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/14

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/06)

| Datum sprejetja odločitve | 12.10.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 53/06 |
| Država članica | Belgija |
| Regija | Flanders |
| Naziv | „Proefproject van het Vlaamse Gewest voor subsidies voor het vervoer van containers via binnenvaart en estuaire vaart van en naar de Vlaamse kusthavens”. |
| Pravna podlaga | Besluit van de Vlaamse regering tot toekenning van een toelage voor het transport via binnenvaart en estuaire vaart van de Vlaamse kusthavens naar het hinterland |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | — | prerazporeditev cestnega prometa na celinsko plovbo |

Datum sprejetja odločitve

12.10.2006

Št. pomoči

N 53/06

Država članica

Belgija

Regija

Flanders

Naziv

„Proefproject van het Vlaamse Gewest voor subsidies voor het vervoer van containers via binnenvaart en estuaire vaart van en naar de Vlaamse kusthavens”.

Pravna podlaga

Besluit van de Vlaamse regering tot toekenning van een toelage voor het transport via binnenvaart en estuaire vaart van de Vlaamse kusthavens naar het hinterland

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

—

prerazporeditev cestnega prometa na celinsko plovbo

| — | nadomestitev zunanjih stroškov, ki jih ne povzroča cestni promet |
| --- | --- |

—

nadomestitev zunanjih stroškov, ki jih ne povzroča cestni promet

| — | ustvariti zadovoljivo velik promet z blagom po preteku začetnega obdobja, da bo lahko redni prevoz zabojnikov med flamskimi obalnimi pristanišči in notranjostjo države deloval brez državnih intervencij |
| --- | --- |

—

ustvariti zadovoljivo velik promet z blagom po preteku začetnega obdobja, da bo lahko redni prevoz zabojnikov med flamskimi obalnimi pristanišči in notranjostjo države deloval brez državnih intervencij

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

6 240 776 EUR za tri leta

Intenzivnost

Za gradnjo ali obnovo rečnih plovil 20 % skupnih stroškov. Začetna pomoč znaša 1,14 % oziroma 3,16 % skupnih stroškov prevoza TEU za območje Flandrije oziroma Rena

Trajanje

2006-2008

Gospodarski sektorji

Celinska plovba

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

The Region of Flanders via the Agency Waterwegen en Zeekanaal S.A.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.9.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 223/06 |
| Država članica | Francija |
| Regija | Martinik |
| Naziv | Régime d'aides sociales à caractère individuel au profit de certaines catégories de passagers des liaisons aériennes régulières entre la Martinique et la métropole, en application de l'article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer |
| Pravna podlaga | Article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer; décret no 2004-100 du 30 janvier 2004 relatif à la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; arrêté du 7 février 2006 fixant pour l'année 2006 la répartition de la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1012 du 15 juin 2004 portant dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1711 du 6 octobre 2004 portant autorisation de signer des conventions avec les agences de voyage dans le cadre de la mise en place du dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 05-1742 du 25 octobre 2005 portant modification du dispositif d'aide au voyage aérien |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Izboljšati mobilnost prebivalcev Martinika med otokom in celinsko Francijo |
| Oblika pomoči | Kritje 50 % cene povratnih letalskih vozovnic |
| Proračun | Približno 5 milijonov EUR na leto |
| Intenzivnost | 50 % cene povratne vozovnice |
| Trajanje | 10 let |
| Gospodarski sektorji | Letalski prevoz |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Conseil régional de la Martinique — Hôtel de Région — Plateau Roy-Cluny |
| Rue Defferre — BP 601 F-97200 |
| Fort-de-France |

Datum sprejetja odločitve

13.9.2006

Št. pomoči

N 223/06

Država članica

Francija

Regija

Martinik

Naziv

Régime d'aides sociales à caractère individuel au profit de certaines catégories de passagers des liaisons aériennes régulières entre la Martinique et la métropole, en application de l'article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer

Pravna podlaga

Article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer; décret no 2004-100 du 30 janvier 2004 relatif à la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; arrêté du 7 février 2006 fixant pour l'année 2006 la répartition de la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1012 du 15 juin 2004 portant dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1711 du 6 octobre 2004 portant autorisation de signer des conventions avec les agences de voyage dans le cadre de la mise en place du dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 05-1742 du 25 octobre 2005 portant modification du dispositif d'aide au voyage aérien

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Izboljšati mobilnost prebivalcev Martinika med otokom in celinsko Francijo

Oblika pomoči

Kritje 50 % cene povratnih letalskih vozovnic

Proračun

Približno 5 milijonov EUR na leto

Intenzivnost

50 % cene povratne vozovnice

Trajanje

10 let

Gospodarski sektorji

Letalski prevoz

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Conseil régional de la Martinique — Hôtel de Région — Plateau Roy-Cluny

Rue Defferre — BP 601 F-97200

Fort-de-France

Drugi podatki

Poročilo

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 4.7.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 279/06 |
| Država članica | Slovaška |
| Naziv | SEN Films s.r.o. |
| Pravna podlaga | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

Datum sprejetja odločitve

4.7.2006

Št. pomoči

N 279/06

Država članica

Slovaška

Naziv

SEN Films s.r.o.

Pravna podlaga

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 - § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 - § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR - 12947/05-110/30493 zo 16. novembra 2005 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR - 12947/05-110/30493 zo 16. novembra 2005 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 9 mio. SKK; Skupni znesek načrtovane pomoči 30,6 mio. SKK

Intenzivnost

29,4 %

Trajanje

3.12.2006

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, Námestie SNP č. 33, SK-813 31 Bratislava 1

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 12.10.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 348/2006 |
| Država članica | Nizozemska |
| Naziv | Overgangsbudget voor de liberalisatie van de markt voor inburgeringscursussen voor recente immigranten |
| Pravna podlaga | Artikel 60 Wetsvoorstel
  Ministeriële Regeling
  Kamerstukken 2005-2006 30308 nr. 2 & 3. |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Shema pomoči |
| Oblika pomoči | Sektorski razvoj |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki: 2007: 62 mio. EUR, 2008: 40 mio. EUR, 2009: 20 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 122 mio. EUR |
| Trajanje | 1.1.2007-31.12.2009 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap |
| Postbus 16375, 2500 BJ Den Haag, Nederland |

Datum sprejetja odločitve

12.10.2006

Št. pomoči

N 348/2006

Država članica

Nizozemska

Naziv

Overgangsbudget voor de liberalisatie van de markt voor inburgeringscursussen voor recente immigranten

Pravna podlaga

Artikel 60 Wetsvoorstel

Ministeriële Regeling

Kamerstukken 2005-2006 30308 nr. 2 & 3.

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Shema pomoči

Oblika pomoči

Sektorski razvoj

Proračun

Načrtovani letni izdatki: 2007: 62 mio. EUR, 2008: 40 mio. EUR, 2009: 20 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 122 mio. EUR

Trajanje

1.1.2007-31.12.2009

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap

Postbus 16375, 2500 BJ Den Haag, Nederland

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.9.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 387/06 |
| Država članica | Slovaška |
| Regija | Nitriansky kraj |
| Naslov | Renty (t. j. odškodnenia za pracovné úrazy a choroby z povolania) pre Hornonitrianske bane Prievidza, a.s. Prievidza |
| Pravna podlaga | Článok 7 nariadenia Rady (ES) č. 1407/2002 o štátnej pomoci pre uhoľný priemysel v kombinácii s číslom 1 písm. f) prílohy k nariadeniu |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Nadomestilo za „obveznosti iz preteklosti“ |
| Oblika pomoči | Neposredno plačilo |
| Proračun | 39,9 mio SKK |
| Trajanje | 1.1.2005–31.12.2005 |
| Gospodarski sektorji | Premogovniški sektor |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |

Datum sprejetja odločitve

13.9.2006

Št. pomoči

N 387/06

Država članica

Slovaška

Regija

Nitriansky kraj

Naslov

Renty (t. j. odškodnenia za pracovné úrazy a choroby z povolania) pre Hornonitrianske bane Prievidza, a.s. Prievidza

Pravna podlaga

Článok 7 nariadenia Rady (ES) č. 1407/2002 o štátnej pomoci pre uhoľný priemysel v kombinácii s číslom 1 písm. f) prílohy k nariadeniu

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Nadomestilo za „obveznosti iz preteklosti“

Oblika pomoči

Neposredno plačilo

Proračun

39,9 mio SKK

Trajanje

1.1.2005–31.12.2005

Gospodarski sektorji

Premogovniški sektor

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 7.6.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 622/2005 |
| Država članica | Nizozemska |
| Naziv | Steunregeling voor de aanpassing van het Europese signaleringssysteem (ETCS) in series goederenlocomotieven |
| Pravna podlaga | Regeling, houdende bepalingen voor de subsidiëring van ombouw en typekeuring van ETCS in goederenlocomotieven |
| Cilj | Zagotoviti finančno pomoč za stroške namestitve ETCS za vrsto tovornih lokomotiv, ki bodo uporabljale novo progo Betuwe |
| Proračun | 15 milijonov EUR |
| Intenzivnost | 50 % upravičenih stroškov |
| Trajanje | 2006 — 2007 |

Datum sprejetja odločitve

7.6.2006

Št. pomoči

N 622/2005

Država članica

Nizozemska

Naziv

Steunregeling voor de aanpassing van het Europese signaleringssysteem (ETCS) in series goederenlocomotieven

Pravna podlaga

Regeling, houdende bepalingen voor de subsidiëring van ombouw en typekeuring van ETCS in goederenlocomotieven

Cilj

Zagotoviti finančno pomoč za stroške namestitve ETCS za vrsto tovornih lokomotiv, ki bodo uporabljale novo progo Betuwe

Proračun

15 milijonov EUR

Intenzivnost

50 % upravičenih stroškov

Trajanje

2006 — 2007

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.9.2006 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 9/2006 |
| Država članica | Slovaška republika |
| Naziv | Državna pomoč premogovni industriji |
| Pravna podlaga | Zákon č. 461/2003 |
| Cilj | Zapiranje rudnikov |
| Proračun | 191 milijonov SKK |
| Trajanje | Od leta 2004 do 2010 |

Datum sprejetja odločitve

13.9.2006

Št. pomoči

NN 9/2006

Država članica

Slovaška republika

Naziv

Državna pomoč premogovni industriji

Pravna podlaga

Zákon č. 461/2003

Cilj

Zapiranje rudnikov

Proračun

191 milijonov SKK

Trajanje

Od leta 2004 do 2010

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 20.4.2004 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N. 54/2001 |
| Država članica | Italija |
| Regija | Provincia autonoma di Trento |
| Naziv | Provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci |
| Pravna podlaga | Deliberazione della giunta provinciale n. 6749 del 12 giugno 1998, concernente provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci — anni 1999 e 2000 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 10,9 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 21,8 mio. EUR |
| Intenzivnost | 45 % |
| Trajanje | 1.1.1999–31.12.2000 |
| Gospodarski sektorji | Rekreativne, kulturne in športne storitve |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Provincia autonoma di Trento — Piazza Dante 15, I-38100 Trento |

Datum sprejetja odločitve

20.4.2004

Št. pomoči

N. 54/2001

Država članica

Italija

Regija

Provincia autonoma di Trento

Naziv

Provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci

Pravna podlaga

Deliberazione della giunta provinciale n. 6749 del 12 giugno 1998, concernente provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci — anni 1999 e 2000

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 10,9 mio. EUR; Skupni znesek načrtovane pomoči 21,8 mio. EUR

Intenzivnost

45 %

Trajanje

1.1.1999–31.12.2000

Gospodarski sektorji

Rekreativne, kulturne in športne storitve

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Provincia autonoma di Trento — Piazza Dante 15, I-38100 Trento

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/19

---

DRŽAVNA POMOČ — FRANCIJA

Državna pomoč št. C 47/2006 (prej N 648/2005) — Davčni dobropis za izdelavo video iger

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/07)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 22. novembra 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Francijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z navedenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepih, v zvezi s katerimi Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

SPA 3 6/5

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Franciji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

1.   OPIS UKREPA

Francoski organi so 20. decembra 2005 priglasili projekt davčnega dobropisa za izdelavo video iger.

Do davčnega dobropisa so upravičeni studii, ki razvijajo video igre, naj so samostojni ali podružnice založb. Do davčnega dobropisa bodo upravičene video igre za osebni računalnik ali igralno konzolo, mobilne ali spletne video igre, izobraževalna ali igralno-izobraževalna programska oprema in, pod določenimi pogoji, CD ROMi s področja kulture, ki izpolnjujejo določena merila.

Od samega začetka so izključene igre s pornografsko ali zelo nasilno vsebino. Do dobropisa upravičene igre morajo poleg tega izpolnjevati eno od naslednjih kulturnih meril:

| 1. | ali gre za priredbo že obstoječe stvaritve evropske kulturne dediščine na podlagi scenarija, napisanega v francoščini; |
| --- | --- |

1.

ali gre za priredbo že obstoječe stvaritve evropske kulturne dediščine na podlagi scenarija, napisanega v francoščini;

| 2. | ali izpolnjujejo „merilo kakovosti in izvirnosti koncepta ter prispevka k izrazu kulturne raznolikosti in evropskega ustvarjanja na področju video iger“. Vrednotenje tega merila bo zajemalo „analizo kakovosti in izvirnosti vsebine, scenarija, igralnosti, navigacije, interakcije ter vizualnih, zvočnih in grafičnih komponent“. |
| --- | --- |

2.

ali izpolnjujejo „merilo kakovosti in izvirnosti koncepta ter prispevka k izrazu kulturne raznolikosti in evropskega ustvarjanja na področju video iger“. Vrednotenje tega merila bo zajemalo „analizo kakovosti in izvirnosti vsebine, scenarija, igralnosti, navigacije, interakcije ter vizualnih, zvočnih in grafičnih komponent“.

Na koncu je treba dodati še merilo evropske kulture: evropski značaj video iger in s tem njihova primernost za davčni dobropis se bosta določila na podlagi lestvice točk, ki so razporejene po kategorijah in se dodelijo po postavkah glede na izvor iz ene od držav članice Evropske unije. Točke na lestvici bodo prav tako izračunane neodvisno od kraja nastanka izdatkov.

K upravičenim izdatkom prištevamo stroške za zaposlene (plače in stroške socialnega zavarovanja), nadomestila za amortizacijo osnovnih sredstev, ki so neposredno uporabljena pri izdelavi odobrenih video iger in niso nepremičnine, ter druge obratovalne stroške, ki so pavšalno določeni v višini 75 % izdatkov za zaposlene.

Stopnja davčnega dobropisa se izračuna na osnovi tako določenih izdatkov. Stopnja davčnega dobropisa znaša 20 % osnove upravičenih izdatkov. Če je znesek davčnega dobropisa v enem poslovnem letu večji od zneska davčne obveznosti, se razlika povrne podjetju. V ta namen je v letni oceni proračuna predvidenih med 30 in 60 milijonov EUR. Ta mehanizem naj bi predvidoma veljal do 31. decembra 2008.

2.   OCENA UKREPOV

Ta davčni dobropis, ki je v obliki znižanja davkov in se financira iz državnih sredstev, daje selektivno prednost določenim podjetjem, ki proizvajajo video igre. V tem sektorju obstajajo izmenjave med državami članicami. Torej gre pri priglašenem ukrepu za državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Najprej se mora Komisija prepričati, da v ukrepu ni nobene klavzule, ki bi bila v nasprotju z določbami Pogodbe ES na drugih področjih, ki ne spadajo pod državne pomoči. Zdi se, da se kot upravičene stroške lahko upošteva le nadomestila za amortizacijo in stroške za zaposlene, ki jih krije podjetje, ki prejme davčni dobropis. Ni jasno, ali in na kakšen način so upoštevani stroški podpogodbenikov, ki so morda v drugih državah članicah. Komisija torej ne more zaključiti, da ukrep ne pomeni nobene diskriminacije na osnovi kraja nastanka stroškov. Prav tako ni jasno, ali so lahko stalne francoske enote evropskih podjetij, ne glede na njihovo pravno obliko, upravičene do davčnega dobropisa.

Kar zadeva združljivost s pravili Skupnosti na področju državnih pomoči, francoski organi menijo, da za priglašeni ukrep velja odstopanje iz člena 87(3)(d) Pogodbe ES. Za združljivost v skladu s tem členom, mora ukrep nujno in sorazmerno izpolnjevati cilj spodbujanja kulture.

Komisija ne izključuje možnosti, da bi bile določene video igre kulturni proizvodi v smislu člena 87(3)(d) Pogodbe ES. Ta označba je odvisna od njihove vsebine in s tem od meril za izbiro, ki jih uporabljajo francoski organi.

Francoski organi kot prvo kulturno merilo predlagajo, da mora biti igra priredba že obstoječe stvaritve evropske kulturne dediščine. Vendar je iz nekaterih primerov video iger, ki so jih navedli francoski organi in naj bi izpolnjevali to merilo, razvidno, da so možnosti za uporabo tega merila zelo široke, kar torej ne bi moglo zagotoviti potrebnega jamstva, da so izbrane video igre dejansko priredba obstoječe stvaritve evropske dediščine. Torej bi bilo treba natančno določiti pojem evropske kulturne dediščine.

Ustrezne so tudi video igre, ki izpolnjujejo „merilo kakovosti in izvirnosti koncepta ter prispevka k izrazu evropske kulturne raznolikosti in ustvarjanja na področju video iger v Evropi“. Tudi pri drugem merilu kulture je možnih mnogo različnih interpretacij, kar lahko povzroči, da bi bile sprejete simulacijske ali športne igre z vprašljivo kulturno vsebino. Poleg tega bi bilo primerneje uporabiti merilo „kakovosti in izvirnosti koncepta“ pri izboru dobrih video iger, v smislu zabavnosti in razgibanosti, kot pa pri video igrah kulturnega značaja.

Na tej stopnji Komisija dvomi, da bi priglašeni ukrep omogočil izbor video iger izključno kulturnega značaja in tako izpolnil cilj spodbujanja kulture v smislu člena 87(3)(d) Pogodbe ES.

Ob predpostavki, da je spodbujanje ustvarjanja video iger, kot jih določa ta ukrep pomoči, kulturni cilj v smislu člena 87(3)(d), je treba zagotoviti naslednje: da je ukrep zasnovan tako, da bo cilj dosežen, in zlasti da gre za ustrezen instrument, da ima zadosten spodbujevalni učinek in da je sorazmeren. Komisija meni, da francoski organi zaenkrat niso podali zadovoljivih podatkov, ki bi dokazali zadosten spodbujevalni učinek ukrepa. Kar zadeva sorazmernost, Komisija opozarja, da davčni dobropis znaša 20 % stroškov, kar je primerno pod pogojem, da so ti upravičeni stroški pravilno določeni in če se upošteva le dejanske proizvodne stroške.

Zato se „druge stroške delovanja“ (prispevki za zaposlene in nadomestila za amortizacijo osnovnih sredstev) pavšalno določi na 75 % stroškov za zaposlene. Komisija dvomi, da bi s tem izračunom „drugih stroškov delovanja“ lahko določili dejanske stroške, ki jih imajo upravičena podjetja s proizvodnjo video iger, in da je torej v skladu s pravili Skupnosti na področju državnih pomoči.

Da bi bil priglašeni ukrep združljiv, morata biti z njim povzročeno izkrivljanje konkurence in njegov vpliv na trgovino v takih mejah, da bo splošni rezultat pomoči pozitiven. V primeru zmanjšanja proizvodnih stroškov francoskih podjetij v zadevnem sektorju bi se z davčnim dobropisom okrepil njihov položaj v primerjavi z evropskimi tekmeci, predvsem tistimi iz Združenega kraljestva in Nemčije. Francoski organi niso predložili nobenih podatkov o vplivu ukrepa na pogoje konkurence znotraj Skupnosti.

Iz vseh teh razlogov na tej stopnji Komisija dvomi, da je priglašeni ukrep združljiv s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(d) Pogodbe ES. Poleg tega Komisija dvomi, da je ukrep združljiv z drugimi določbami pogodbe in predpisi, ki izhajajo iz nje.

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 se lahko vse nezakonite pomoči izterjajo od prejemnika.

BESEDILO DOPISA

„Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la réforme citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| 1. | Le 20 décembre 2005, les autorités françaises ont notifié la présente mesure d'aide. |
| --- | --- |

1.

Le 20 décembre 2005, les autorités françaises ont notifié la présente mesure d'aide.

| 2. | Par lettre datée du 25 janvier 2006, la Commission a demandé des informations supplémentaires, qui ont été fournies par courrier daté du 15 février 2006. |
| --- | --- |

2.

Par lettre datée du 25 janvier 2006, la Commission a demandé des informations supplémentaires, qui ont été fournies par courrier daté du 15 février 2006.

| 3. | Le 3 mai 2006, une réunion a eu lieu entre les services de la Commission et les autorités françaises. À la suite de cette réunion, les autorités françaises ont apporté des changements à cette mesure, dont elles ont informé la Commission par lettre en date du 12 juin 2006. |
| --- | --- |

3.

Le 3 mai 2006, une réunion a eu lieu entre les services de la Commission et les autorités françaises. À la suite de cette réunion, les autorités françaises ont apporté des changements à cette mesure, dont elles ont informé la Commission par lettre en date du 12 juin 2006.

| 4. | Sur la base de ces changements, la Commission a demandé des informations supplémentaires par lettre datée du 1er août 2006, à laquelle les autorités françaises ont répondu, après une demande d'extension de délai, par courrier daté du 18 septembre 2006. |
| --- | --- |

4.

Sur la base de ces changements, la Commission a demandé des informations supplémentaires par lettre datée du 1er août 2006, à laquelle les autorités françaises ont répondu, après une demande d'extension de délai, par courrier daté du 18 septembre 2006.

2.   DESCRIPTION DE LA MESURE

2.1.   Contexte de la mesure

| 5. | D'après les autorités françaises, la France est historiquement un pays de création de jeux vidéo. Actuellement trois sociétés françaises figurent au rang des tout premiers éditeurs mondiaux: Ubisoft, Atari et Vivendi Universal Games. Outre ces trois éditeurs, près d'une soixantaine de studios de développement indépendants, généralement de taille petite (5-10 personnes) à moyenne (50-60 personnes) participent en France à la création de jeux sur le territoire. |
| --- | --- |

5.

D'après les autorités françaises, la France est historiquement un pays de création de jeux vidéo. Actuellement trois sociétés françaises figurent au rang des tout premiers éditeurs mondiaux: Ubisoft, Atari et Vivendi Universal Games. Outre ces trois éditeurs, près d'une soixantaine de studios de développement indépendants, généralement de taille petite (5-10 personnes) à moyenne (50-60 personnes) participent en France à la création de jeux sur le territoire.

| 6. | Les autorités françaises soulignent par ailleurs que le jeu vidéo s'est affirmé comme “un mode créatif d'expression capable de véhiculer des valeurs sociales, culturelles voire artistiques”. Cela serait particulièrement vrai en France. Selon les autorités françaises, il y a en effet une tradition et un savoir-faire français du jeu vidéo, qui sont tournés vers la création originale et où le graphisme et la jouabilité (“gameplay”) s'inspirent tout à la fois du cinéma et de la bande dessinée. Le jeu vidéo français se distingue aussi par l'importance des jeux à contenu directement culturel ou ludo-éducatif. |
| --- | --- |

6.

Les autorités françaises soulignent par ailleurs que le jeu vidéo s'est affirmé comme “un mode créatif d'expression capable de véhiculer des valeurs sociales, culturelles voire artistiques”. Cela serait particulièrement vrai en France. Selon les autorités françaises, il y a en effet une tradition et un savoir-faire français du jeu vidéo, qui sont tournés vers la création originale et où le graphisme et la jouabilité (“gameplay”) s'inspirent tout à la fois du cinéma et de la bande dessinée. Le jeu vidéo français se distingue aussi par l'importance des jeux à contenu directement culturel ou ludo-éducatif.

| 7. | Or, selon les autorités françaises, l'environnement économique mondial menace les conditions de la création du jeu vidéo en France. La première raison serait d'ordre technologique: la particularité du jeu vidéo est d'être soumise à un cycle technologique court, marqué par le renouvellement tous les cinq ou six ans des consoles de jeu. L'introduction de nouvelles technologies rend chaque cycle de production plus coûteux et plus complexe puisqu'il faut à chaque fois réinventer la chaîne de production. Le dernier changement de consoles au début des années 2000 a ainsi abouti à des budgets de développement des nouveaux produits très supérieurs à ceux de la génération précédente. Or un nouveau cycle industriel est en court, avec les mêmes conséquences économiques pour les producteurs de jeux vidéos. |
| --- | --- |

7.

Or, selon les autorités françaises, l'environnement économique mondial menace les conditions de la création du jeu vidéo en France. La première raison serait d'ordre technologique: la particularité du jeu vidéo est d'être soumise à un cycle technologique court, marqué par le renouvellement tous les cinq ou six ans des consoles de jeu. L'introduction de nouvelles technologies rend chaque cycle de production plus coûteux et plus complexe puisqu'il faut à chaque fois réinventer la chaîne de production. Le dernier changement de consoles au début des années 2000 a ainsi abouti à des budgets de développement des nouveaux produits très supérieurs à ceux de la génération précédente. Or un nouveau cycle industriel est en court, avec les mêmes conséquences économiques pour les producteurs de jeux vidéos.

| 8. | En outre, si les éditeurs français de jeux vidéo sont parmi les premiers au rang mondial, les studios européens et notamment français quant à eux souffrent, selon les autorités françaises, d'un manque de compétitivité par rapport aux autres pays, notamment le Canada Ainsi, pour un même projet, l'écart de coût de développement peut atteindre 33 % entre la France et les États-Unis et 90 % par rapport au Canada. En effet, le Québec a mis en place un crédit d'impôt sur les dépenses de jeux vidéo (37,5 % sur les dépenses de production éligibles), dont semble bénéficier d'ailleurs Ubisoft, qui a installé une filiale dans ce pays. |
| --- | --- |

8.

En outre, si les éditeurs français de jeux vidéo sont parmi les premiers au rang mondial, les studios européens et notamment français quant à eux souffrent, selon les autorités françaises, d'un manque de compétitivité par rapport aux autres pays, notamment le Canada Ainsi, pour un même projet, l'écart de coût de développement peut atteindre 33 % entre la France et les États-Unis et 90 % par rapport au Canada. En effet, le Québec a mis en place un crédit d'impôt sur les dépenses de jeux vidéo (37,5 % sur les dépenses de production éligibles), dont semble bénéficier d'ailleurs Ubisoft, qui a installé une filiale dans ce pays.

| 9. | La concomitance de ces facteurs aurait ainsi provoqué un effondrement du tissu productif français, dont les effectifs seraient en baisse de 50 % depuis 2000. Ainsi une vingtaine de sociétés françaises ont cessé leurs activités entre 2001 et 2004. Cette situation mettrait en péril le secteur de la création de jeux vidéo européenne et française dont la dimension culturelle est essentielle, selon les autorités françaises. Face à ces difficultés, les autorités françaises proposent de mettre en place un mécanisme de soutien à la création de jeux vidéo ayant une dimension culturelle. |
| --- | --- |

9.

La concomitance de ces facteurs aurait ainsi provoqué un effondrement du tissu productif français, dont les effectifs seraient en baisse de 50 % depuis 2000. Ainsi une vingtaine de sociétés françaises ont cessé leurs activités entre 2001 et 2004. Cette situation mettrait en péril le secteur de la création de jeux vidéo européenne et française dont la dimension culturelle est essentielle, selon les autorités françaises. Face à ces difficultés, les autorités françaises proposent de mettre en place un mécanisme de soutien à la création de jeux vidéo ayant une dimension culturelle.

2.2.   Modalités de la mesure

| 10. | La base juridique de la mesure est un projet d'article de loi instaurant un crédit d'impôt pour dépenses dans la création de jeux vidéo, à insérer dans la loi de finances pour 2006. |
| --- | --- |

10.

La base juridique de la mesure est un projet d'article de loi instaurant un crédit d'impôt pour dépenses dans la création de jeux vidéo, à insérer dans la loi de finances pour 2006.

a)   Entreprises et jeux vidéo éligibles

| 11. | Les entreprises éligibles sont celles qui produisent les jeux vidéos, à savoir les studios de développement, indépendants ou filiales d'éditeurs. |
| --- | --- |

11.

Les entreprises éligibles sont celles qui produisent les jeux vidéos, à savoir les studios de développement, indépendants ou filiales d'éditeurs.

| 12. | Les jeux éligibles sont définis comme les logiciels de loisir mis à la disposition du public sur support physique ou en ligne et intégrant des éléments de création artistique et technologique. Ceci recouvre non seulement le jeu vidéo pour PC ou console, mais aussi le jeu mobile, le jeu en ligne multi-joueurs ou non, le logiciel éducatif ou ludo-éducatif et le CD-Rom culturel si il intègre une interactivité et une créativité suffisante. Un montant minimum de 150 000 EUR de coûts de développement a été fixé pour exclure les jeux qui n'ont pas vocation à une commercialisation significative. De plus, pour être admis au bénéfice du crédit d'impôt, les jeux vidéo devront remplir un certain nombre de critères. |
| --- | --- |

12.

Les jeux éligibles sont définis comme les logiciels de loisir mis à la disposition du public sur support physique ou en ligne et intégrant des éléments de création artistique et technologique. Ceci recouvre non seulement le jeu vidéo pour PC ou console, mais aussi le jeu mobile, le jeu en ligne multi-joueurs ou non, le logiciel éducatif ou ludo-éducatif et le CD-Rom culturel si il intègre une interactivité et une créativité suffisante. Un montant minimum de 150 000 EUR de coûts de développement a été fixé pour exclure les jeux qui n'ont pas vocation à une commercialisation significative. De plus, pour être admis au bénéfice du crédit d'impôt, les jeux vidéo devront remplir un certain nombre de critères.

| 13. | Le premier critère sera négatif: seront exclus du bénéfice du crédit d'impôt les jeux vidéo comportant des séquences à caractère pornographique ou de très grande violence. |
| --- | --- |

13.

Le premier critère sera négatif: seront exclus du bénéfice du crédit d'impôt les jeux vidéo comportant des séquences à caractère pornographique ou de très grande violence.

| 14. | Les jeux vidéo éligibles devront par ailleurs avoir une dimension culturelle. Pour ce faire, les jeux vidéo devront satisfaire l'un de deux critères suivants:






  a) | Soit ils développent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français. |
| --- | --- | --- |

14.

Les jeux vidéo éligibles devront par ailleurs avoir une dimension culturelle. Pour ce faire, les jeux vidéo devront satisfaire l'un de deux critères suivants:

a)

Soit ils développent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français.

| b) | Soit ils développent un concept original. Ce critère a été ultérieurement précisé par les autorités françaises: les jeux vidéo sont éligibles sur la base du second critère culturel si ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce critère comprendra “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”. |
| --- | --- |

b)

Soit ils développent un concept original. Ce critère a été ultérieurement précisé par les autorités françaises: les jeux vidéo sont éligibles sur la base du second critère culturel si ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce critère comprendra “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”.

| 15. | S'ajoutera enfin un critère “culturel” européen: un barème de points répartis par catégories et affectés par postes en fonction de la qualité de ressortissant d'un État membre de l'Union européenne déterminera le caractère européen des jeux vidéo et donc leur admissibilité au bénéfice du crédit d'impôt. Sont pris en compte pour le barème non seulement les collaborateurs directement engagés par le producteur de jeu, mais aussi ceux rattachés aux éventuelles entreprises sous-traitantes chargées des opérations de fabrication. Le calcul de ce barème est aussi fait indépendamment de la localisation des dépenses: ainsi les dépenses effectuées auprès d'entreprises sous-traitantes établies en Europe seront éligibles. |
| --- | --- |

15.

S'ajoutera enfin un critère “culturel” européen: un barème de points répartis par catégories et affectés par postes en fonction de la qualité de ressortissant d'un État membre de l'Union européenne déterminera le caractère européen des jeux vidéo et donc leur admissibilité au bénéfice du crédit d'impôt. Sont pris en compte pour le barème non seulement les collaborateurs directement engagés par le producteur de jeu, mais aussi ceux rattachés aux éventuelles entreprises sous-traitantes chargées des opérations de fabrication. Le calcul de ce barème est aussi fait indépendamment de la localisation des dépenses: ainsi les dépenses effectuées auprès d'entreprises sous-traitantes établies en Europe seront éligibles.

b)   Dépenses éligibles

| 16. | Les dépenses éligibles sont définies de façon à correspondre aux dépenses de conception et de création. En sont notamment exclues les dépenses de débogage et de tests avals. Elles recouvrent par contre:






  a) | les charges de personnel (rémunération et charges sociales) afférentes:






  — | au réalisateur, à l'adjoint du réalisateur, au directeur artistique, au directeur technique; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Les dépenses éligibles sont définies de façon à correspondre aux dépenses de conception et de création. En sont notamment exclues les dépenses de débogage et de tests avals. Elles recouvrent par contre:

a)

les charges de personnel (rémunération et charges sociales) afférentes:

—

au réalisateur, à l'adjoint du réalisateur, au directeur artistique, au directeur technique;

| — | aux personnes chargées du scénario et des dialogues, du design et de la conception des niveaux de jeu; |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées du scénario et des dialogues, du design et de la conception des niveaux de jeu;

| — | aux personnes chargées de la programmation; |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées de la programmation;

| — | aux personnes chargées du graphisme et de l'animation; |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées du graphisme et de l'animation;

| — | aux personnes chargées de l'environnement sonore. |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées de l'environnement sonore.

| b) | Les dotations aux amortissements des immobilisations, autres que les immeubles, affectées directement à la création de jeux vidéo agréés; |
| --- | --- |

b)

Les dotations aux amortissements des immobilisations, autres que les immeubles, affectées directement à la création de jeux vidéo agréés;

| c) | Les autres dépenses de fonctionnement, établies de façon forfaitaire à 75 % des dépenses de personnel. |
| --- | --- |

c)

Les autres dépenses de fonctionnement, établies de façon forfaitaire à 75 % des dépenses de personnel.

| 17. | Les subventions publiques perçues par les entreprises à raison de dépenses ouvrant droit au crédit d'impôt viendront en diminution de la base de calcul du crédit d'impôt. |
| --- | --- |

17.

Les subventions publiques perçues par les entreprises à raison de dépenses ouvrant droit au crédit d'impôt viendront en diminution de la base de calcul du crédit d'impôt.

c)   Mécanisme d'application du crédit d'impôt

| 18. | C'est à l'assiette de dépenses ainsi définies qu'est appliqué le taux de crédit d'impôt. Le taux du crédit d'impôt est de 20 % de l'assiette des dépenses éligibles. |
| --- | --- |

18.

C'est à l'assiette de dépenses ainsi définies qu'est appliqué le taux de crédit d'impôt. Le taux du crédit d'impôt est de 20 % de l'assiette des dépenses éligibles.

| 19. | Les autorités françaises se proposent par ailleurs d'instituer un plafond par entreprise dans un souci de maîtriser le coût fiscal de la mesure. Dans l'état actuel du projet, les autorités françaises se proposent de fixer ce plafond à 3 millions EUR. Le budget annuel prévisionnel pour ce dispositif est chiffré entre 30 millions EUR et 60 millions EUR. |
| --- | --- |

19.

Les autorités françaises se proposent par ailleurs d'instituer un plafond par entreprise dans un souci de maîtriser le coût fiscal de la mesure. Dans l'état actuel du projet, les autorités françaises se proposent de fixer ce plafond à 3 millions EUR. Le budget annuel prévisionnel pour ce dispositif est chiffré entre 30 millions EUR et 60 millions EUR.

| 20. | Un mécanisme d'agrément est par ailleurs mis en place afin de vérifier les critères de sélection des jeux vidéo. Cette évaluation sera effectuée par un comité d'experts composé de représentants des administrations françaises et de personnalités qualifiées, qui n'appartiendront pas forcément au monde du jeu vidéo, mais qui pourront aussi représenter d'autres disciplines culturelles. Ce groupe d'experts vérifiera l'éligibilité de l'entreprise, du jeu, la nature des dépenses, et le respect des critères culturels énumérés ci-dessus. Ce comité émettra un avis sur la base duquel le Ministère de la Culture et de la Communication émettra son agrément. |
| --- | --- |

20.

Un mécanisme d'agrément est par ailleurs mis en place afin de vérifier les critères de sélection des jeux vidéo. Cette évaluation sera effectuée par un comité d'experts composé de représentants des administrations françaises et de personnalités qualifiées, qui n'appartiendront pas forcément au monde du jeu vidéo, mais qui pourront aussi représenter d'autres disciplines culturelles. Ce groupe d'experts vérifiera l'éligibilité de l'entreprise, du jeu, la nature des dépenses, et le respect des critères culturels énumérés ci-dessus. Ce comité émettra un avis sur la base duquel le Ministère de la Culture et de la Communication émettra son agrément.

| 21. | Les modalités de versement sont les suivantes: le crédit d'impôt est imputé sur l'impôt sur les sociétés dû au titre du premier exercice clos à compter de la date d'agrément provisoire qui est donné au démarrage du projet, puis sur l'impôt sur les sociétés dû au titre de chaque exercice au cours desquelles les dépenses éligibles ont été engagées. L'agrément définitif est délivré lors de la livraison à l'éditeur. Si l'agrément définitif n'est pas délivré dans un délai de 24 mois à compter de la date de délivrance de l'agrément provisoire, l'entreprise doit reverser le crédit d'impôt qu'elle a utilisé. Enfin, lorsque le montant de la réduction d'impôt au titre d'un exercice excède le montant de l'impôt dû, l'excédent est restitué à l'entreprise. |
| --- | --- |

21.

Les modalités de versement sont les suivantes: le crédit d'impôt est imputé sur l'impôt sur les sociétés dû au titre du premier exercice clos à compter de la date d'agrément provisoire qui est donné au démarrage du projet, puis sur l'impôt sur les sociétés dû au titre de chaque exercice au cours desquelles les dépenses éligibles ont été engagées. L'agrément définitif est délivré lors de la livraison à l'éditeur. Si l'agrément définitif n'est pas délivré dans un délai de 24 mois à compter de la date de délivrance de l'agrément provisoire, l'entreprise doit reverser le crédit d'impôt qu'elle a utilisé. Enfin, lorsque le montant de la réduction d'impôt au titre d'un exercice excède le montant de l'impôt dû, l'excédent est restitué à l'entreprise.

| 22. | Le dispositif est initialement prévu pour durer jusqu'au 31 décembre 2008. |
| --- | --- |

22.

Le dispositif est initialement prévu pour durer jusqu'au 31 décembre 2008.

3.   ÉVALUATION DE LA MESURE

3.1.   Qualification des mesures

| 23. | L'article 87 paragraphe 1 du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”. |
| --- | --- |

23.

L'article 87 paragraphe 1 du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”.

| 24. | La mesure visée par la présente décision consiste en un crédit d'impôt qui vient en déduction de l'impôt sur les sociétés normalement dû par les bénéficiaires. Le caractère de ressource étatique de cette mesure ne fait donc aucun doute. |
| --- | --- |

24.

La mesure visée par la présente décision consiste en un crédit d'impôt qui vient en déduction de l'impôt sur les sociétés normalement dû par les bénéficiaires. Le caractère de ressource étatique de cette mesure ne fait donc aucun doute.

| 25. | Cette mesure vise à réduire les coûts de production des entreprises bénéficiaires et constitue clairement un avantage qui est par ailleurs sélectif dans la mesure où seul le secteur de production de jeux vidéo peut en bénéficier. Cette mesure constitue donc un avantage sélectif susceptible de créer une distorsion de concurrence au sens de l'Article 87(1) CE. |
| --- | --- |

25.

Cette mesure vise à réduire les coûts de production des entreprises bénéficiaires et constitue clairement un avantage qui est par ailleurs sélectif dans la mesure où seul le secteur de production de jeux vidéo peut en bénéficier. Cette mesure constitue donc un avantage sélectif susceptible de créer une distorsion de concurrence au sens de l'Article 87(1) CE.

| 26. | Par ailleurs, selon les informations sur les parts de marchés fournies par les autorités françaises, et qui ne sont disponibles que pour les éditeurs de jeux vidéo, les trois grands éditeurs français de jeux vidéo, à savoir Ubisoft, Atari et VUGames représentaient respectivement 6,4 %, 3,5 % et 4,4 % des parts de marchés des éditeurs de jeux vidéo en 2005 dans l'ensemble formé par le Royaume-Uni, l'Allemagne, la France, l'Espagne et l'Italie. Les studios établis en France, à qui la mesure est destinée, ne représentent qu'une proportion limitée du chiffre d'affaire de ces éditeurs (25 % pour Ubisoft, 10 % pour Atari et 2 % pour VUGames). Ils n'en représentent donc pas moins une proportion non négligeable de la part de marché de ces éditeurs dans les cinq pays européens mentionnés ci-dessus. À l'évidence, le marché des jeux vidéo n'est donc pas un marché national. L'on peut donc considérer que le crédit d'impôt est susceptible d'affecter les échanges entre États Membres. |
| --- | --- |

26.

Par ailleurs, selon les informations sur les parts de marchés fournies par les autorités françaises, et qui ne sont disponibles que pour les éditeurs de jeux vidéo, les trois grands éditeurs français de jeux vidéo, à savoir Ubisoft, Atari et VUGames représentaient respectivement 6,4 %, 3,5 % et 4,4 % des parts de marchés des éditeurs de jeux vidéo en 2005 dans l'ensemble formé par le Royaume-Uni, l'Allemagne, la France, l'Espagne et l'Italie. Les studios établis en France, à qui la mesure est destinée, ne représentent qu'une proportion limitée du chiffre d'affaire de ces éditeurs (25 % pour Ubisoft, 10 % pour Atari et 2 % pour VUGames). Ils n'en représentent donc pas moins une proportion non négligeable de la part de marché de ces éditeurs dans les cinq pays européens mentionnés ci-dessus. À l'évidence, le marché des jeux vidéo n'est donc pas un marché national. L'on peut donc considérer que le crédit d'impôt est susceptible d'affecter les échanges entre États Membres.

| 27. | Eu égard à ces considérations, il convient de conclure que ces financements constituent des aides d'État au sens du traité. |
| --- | --- |

27.

Eu égard à ces considérations, il convient de conclure que ces financements constituent des aides d'État au sens du traité.

3.2.   Compatibilité des mesures

3.2.1.   Position des autorités françaises

| 28. | Les autorités françaises considèrent que la dérogation visée à l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE s'applique à la mesure notifiée. Cet article précise que peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun les aides destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges et de la concurrence dans la Communauté dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Pour établir que les jeux vidéo éligibles au bénéfice de ce crédit d'impôt constituent des objets culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE, les autorités françaises avancent les arguments suivants:






  a) | Ces jeux vidéo sont conçus sur la base d'un scénario en langue française, ce qui est un véhicule des modes de pensée associés à l'usage de cette langue. |
| --- | --- | --- |

28.

Les autorités françaises considèrent que la dérogation visée à l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE s'applique à la mesure notifiée. Cet article précise que peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun les aides destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges et de la concurrence dans la Communauté dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Pour établir que les jeux vidéo éligibles au bénéfice de ce crédit d'impôt constituent des objets culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE, les autorités françaises avancent les arguments suivants:

a)

Ces jeux vidéo sont conçus sur la base d'un scénario en langue française, ce qui est un véhicule des modes de pensée associés à l'usage de cette langue.

| b) | Les jeux vidéo sont une création artistique et technologique. La part des dépenses artistiques devient en effet majoritaire dans la conception du jeu, au détriment des dépenses de programmation qui ne représentent plus qu'un tiers des coûts d'un projet. En effet, une grande partie de ces dépenses porte sur la substance du jeu, à savoir la qualité de l'interaction, autrement dit la jouabilité (“gameplay”). Cet élément essentiel relève de la dimension culturelle, à savoir le talent artistique. |
| --- | --- |

b)

Les jeux vidéo sont une création artistique et technologique. La part des dépenses artistiques devient en effet majoritaire dans la conception du jeu, au détriment des dépenses de programmation qui ne représentent plus qu'un tiers des coûts d'un projet. En effet, une grande partie de ces dépenses porte sur la substance du jeu, à savoir la qualité de l'interaction, autrement dit la jouabilité (“gameplay”). Cet élément essentiel relève de la dimension culturelle, à savoir le talent artistique.

| c) | La dimension culturelle des jeux vidéo transparaît aussi dans les relations complémentaires que ce média a tissées avec le cinéma et qui se manifestent à travers l'utilisation de certaines techniques cinématographiques dans les jeux vidéo (telles que les techniques d'animation), à travers le fait qu'un nombre croissant de jeux vidéo s'inspirent du cinéma et que les jeux vidéos reprennent les modes de narration utilisés au cinéma. |
| --- | --- |

c)

La dimension culturelle des jeux vidéo transparaît aussi dans les relations complémentaires que ce média a tissées avec le cinéma et qui se manifestent à travers l'utilisation de certaines techniques cinématographiques dans les jeux vidéo (telles que les techniques d'animation), à travers le fait qu'un nombre croissant de jeux vidéo s'inspirent du cinéma et que les jeux vidéos reprennent les modes de narration utilisés au cinéma.

| d) | Cette dimension culturelle du jeu vidéo explique par ailleurs la réflexion actuellement en cours en France autour du statut des auteurs dans le jeu vidéo, réflexion qui va dans le sens de la protection des droits de propriété artistique de certains fonctions créatives telles que la réalisation du scénario interactif, la conception graphique et la création de la composition musicale originale. |
| --- | --- |

d)

Cette dimension culturelle du jeu vidéo explique par ailleurs la réflexion actuellement en cours en France autour du statut des auteurs dans le jeu vidéo, réflexion qui va dans le sens de la protection des droits de propriété artistique de certains fonctions créatives telles que la réalisation du scénario interactif, la conception graphique et la création de la composition musicale originale.

| e) | Les autorités françaises soutiennent que la Commission a soutenu cette industrie à travers le programme MEDIA. |
| --- | --- |

e)

Les autorités françaises soutiennent que la Commission a soutenu cette industrie à travers le programme MEDIA.

| f) | En outre, le caractère culturel des jeux vidéo éligibles serait garanti par les critères de sélection décrits au point 14. |
| --- | --- |

f)

En outre, le caractère culturel des jeux vidéo éligibles serait garanti par les critères de sélection décrits au point 14.

| 29. | De plus, les autorités françaises soutiennent par ailleurs que, conformément à la Communication de la Commission sur l'application des règles relatives aux aides d'État aux mesures relevant de la fiscalité directe des entreprises de 1998, ce crédit d'impôt respecte les principes de légalité générale et notamment les principes du Traité interdisant toute discrimination en fonction de la nationalité et assurant la liberté d'établissement, la libre circulation des marchandises et la libre prestation des services. À ce titre, les autorités françaises soulignent qu'aucune discrimination n'est faite entre collaborateurs nationaux et européens. Toutes les entreprises établies en France, quelque soit leur nationalité, peuvent aussi être bénéficiaires du dispositif. |
| --- | --- |

29.

De plus, les autorités françaises soutiennent par ailleurs que, conformément à la Communication de la Commission sur l'application des règles relatives aux aides d'État aux mesures relevant de la fiscalité directe des entreprises de 1998, ce crédit d'impôt respecte les principes de légalité générale et notamment les principes du Traité interdisant toute discrimination en fonction de la nationalité et assurant la liberté d'établissement, la libre circulation des marchandises et la libre prestation des services. À ce titre, les autorités françaises soulignent qu'aucune discrimination n'est faite entre collaborateurs nationaux et européens. Toutes les entreprises établies en France, quelque soit leur nationalité, peuvent aussi être bénéficiaires du dispositif.

| 30. | Enfin, les autorités françaises considèrent que la mesure notifiée n'altère pas les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Tout d'abord, la mesure proposée n'est pas discriminatoire, puisqu'elle permet d'associer les talents de tous les États membres de l'Union, sans traitement différencié en fonction des nationalités. Ensuite, les autorités françaises soutiennent que l'intérêt commun réside dans l'existence et le soutien à une production culturelle de jeux vidéo. Ainsi, même si le Royaume Uni et l'Allemagne ont aussi une industrie du jeux vidéo, la concurrence est aujourd'hui essentiellement extra-communautaire et provient des États-Unis, du Canada, de la Corée du Sud et du Japon. Ainsi, l'impact de la mesure devrait s'apprécier au regard de cette concurrence extra-communautaire. |
| --- | --- |

30.

Enfin, les autorités françaises considèrent que la mesure notifiée n'altère pas les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Tout d'abord, la mesure proposée n'est pas discriminatoire, puisqu'elle permet d'associer les talents de tous les États membres de l'Union, sans traitement différencié en fonction des nationalités. Ensuite, les autorités françaises soutiennent que l'intérêt commun réside dans l'existence et le soutien à une production culturelle de jeux vidéo. Ainsi, même si le Royaume Uni et l'Allemagne ont aussi une industrie du jeux vidéo, la concurrence est aujourd'hui essentiellement extra-communautaire et provient des États-Unis, du Canada, de la Corée du Sud et du Japon. Ainsi, l'impact de la mesure devrait s'apprécier au regard de cette concurrence extra-communautaire.

3.2.2.   Position de la Commission

| 31. | En premier lieu, et en application du principe établi par la Cour dans l'arrêt Matra (1), la Commission doit s'assurer que les conditions d'accès au crédit d'impôt ne contiennent pas de clauses contraires aux dispositions du traité CE dans des domaines autres que les aides d'État, et notamment qu'elles ne comprennent aucune discrimination en raison de la nationalité. |
| --- | --- |

31.

En premier lieu, et en application du principe établi par la Cour dans l'arrêt Matra (1), la Commission doit s'assurer que les conditions d'accès au crédit d'impôt ne contiennent pas de clauses contraires aux dispositions du traité CE dans des domaines autres que les aides d'État, et notamment qu'elles ne comprennent aucune discrimination en raison de la nationalité.

| 32. | Sur ce point, il convient de noter que la mesure ne paraît contenir aucune restriction quant à la nationalité des personnels employés. Par contre, seules les dotations aux amortissements et les charges de personnels salariés de l'entreprise bénéficiaire du crédit d'impôt semblent être pris en compte dans les coûts éligibles. Il n'apparaît pas clairement si et comment sont pris en compte dans les coûts éligibles les coûts d'entreprises sous-traitantes, qui peuvent être situées dans d'autres États Membres. La Commission ne peut donc à ce stade conclure que la mesure n'introduit aucune discrimination sur la base de la localisation des coûts. |
| --- | --- |

32.

Sur ce point, il convient de noter que la mesure ne paraît contenir aucune restriction quant à la nationalité des personnels employés. Par contre, seules les dotations aux amortissements et les charges de personnels salariés de l'entreprise bénéficiaire du crédit d'impôt semblent être pris en compte dans les coûts éligibles. Il n'apparaît pas clairement si et comment sont pris en compte dans les coûts éligibles les coûts d'entreprises sous-traitantes, qui peuvent être situées dans d'autres États Membres. La Commission ne peut donc à ce stade conclure que la mesure n'introduit aucune discrimination sur la base de la localisation des coûts.

| 33. | Du plus, le fait que les studios de production de jeux vidéo éligibles doivent être établis en France est, compte tenu des règles françaises d'imposition, inhérent à la condition de l'assujettissement en France aux fins de l'impôt sur les sociétés et serait donc justifié par la nature fiscale de la mesure d'aide qui est un crédit d'impôt. Il reste néanmoins à vérifier que les établissements stables français d'entreprises européennes pourraient elles aussi bénéficier du crédit d'impôt quelque soit leur forme juridique. |
| --- | --- |

33.

Du plus, le fait que les studios de production de jeux vidéo éligibles doivent être établis en France est, compte tenu des règles françaises d'imposition, inhérent à la condition de l'assujettissement en France aux fins de l'impôt sur les sociétés et serait donc justifié par la nature fiscale de la mesure d'aide qui est un crédit d'impôt. Il reste néanmoins à vérifier que les établissements stables français d'entreprises européennes pourraient elles aussi bénéficier du crédit d'impôt quelque soit leur forme juridique.

| 34. | En conclusion, à ce stade, la Commission ne peut conclure que la mesure d'aide ne comporte aucune infraction aux autres dispositions du Traité CE. |
| --- | --- |

34.

En conclusion, à ce stade, la Commission ne peut conclure que la mesure d'aide ne comporte aucune infraction aux autres dispositions du Traité CE.

| 35. | Concernant ensuite la question de la compatibilité de la mesure avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d), la Commission souhaite rappeler à titre préliminaire que cette dérogation doit, comme toute dérogation à la règle générale énoncée à l'article 87 paragraphe 1, être interprétée de façon restrictive. |
| --- | --- |

35.

Concernant ensuite la question de la compatibilité de la mesure avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d), la Commission souhaite rappeler à titre préliminaire que cette dérogation doit, comme toute dérogation à la règle générale énoncée à l'article 87 paragraphe 1, être interprétée de façon restrictive.

| 36. | Afin d'être compatible sur la base de cet article, une mesure d'aide doit remplir un objectif de promotion de la culture de façon proportionnelle et nécessaire. Elle doit en particulier être évaluée sur la base des questions suivantes:






  1. | La mesure vise-t-elle à un réel objectif de promotion de la culture? |
| --- | --- | --- |

36.

Afin d'être compatible sur la base de cet article, une mesure d'aide doit remplir un objectif de promotion de la culture de façon proportionnelle et nécessaire. Elle doit en particulier être évaluée sur la base des questions suivantes:

1.

La mesure vise-t-elle à un réel objectif de promotion de la culture?

| 2. | Est-elle conçue de façon à remplir cet objectif culturel? En particulier:






  a) | Est-elle un instrument approprié ou existent-ils d'autres instruments mieux appropriés? |
| --- | --- | --- |

2.

Est-elle conçue de façon à remplir cet objectif culturel? En particulier:

a)

Est-elle un instrument approprié ou existent-ils d'autres instruments mieux appropriés?

| b) | A-t-elle un effet incitatif suffisant? |
| --- | --- |

b)

A-t-elle un effet incitatif suffisant?

| c) | Est-elle proportionnelle? Est-ce que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide? |
| --- | --- |

c)

Est-elle proportionnelle? Est-ce que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide?

| 3. | Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif? |
| --- | --- |

3.

Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif?

1)   Existence d'un objectif culturel

| 37. | Les jeux vidéo sont des produits audiovisuels pour lesquels il existe un marché international en pleine expansion, avec une forte concurrence internationale, ainsi que potentiellement des marchés plus locaux. |
| --- | --- |

37.

Les jeux vidéo sont des produits audiovisuels pour lesquels il existe un marché international en pleine expansion, avec une forte concurrence internationale, ainsi que potentiellement des marchés plus locaux.

| 38. | La production de jeux vidéo fait certes appel à des talents créatifs mais cela ne signifie pas nécessairement que ce sont des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d). Certains éléments de créativité interviennent en effet dans la production de nombreux produits qui ne sauraient à l'évidence rentrer dans le champ d'application de cet article (e.g.: design d'automobiles). |
| --- | --- |

38.

La production de jeux vidéo fait certes appel à des talents créatifs mais cela ne signifie pas nécessairement que ce sont des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d). Certains éléments de créativité interviennent en effet dans la production de nombreux produits qui ne sauraient à l'évidence rentrer dans le champ d'application de cet article (e.g.: design d'automobiles).

| 39. | Toutefois, la Commission a eu l'occasion de déclarer compatibles sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE des mesures de soutien à la création de certains produits audiovisuels sélectionnés sur la base de critères précis visant à identifier ceux qui ont un contenu culturel. Ainsi, dans sa décision du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 Crédit d'impôt en faveur de la production phonographique, la Commission a conclu que le soutien à la création d'œuvres musicales remplissant certains critères visait à promouvoir la culture. De la même manière, à ce stade, la Commission n'exclut pas que certains jeux vidéo puissent constituer des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du Traité CE. Leur caractère culturel dépendrait de leur contenu et donc en premier lieu des critères de sélection des jeux éligibles utilisés par les autorités françaises. |
| --- | --- |

39.

Toutefois, la Commission a eu l'occasion de déclarer compatibles sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE des mesures de soutien à la création de certains produits audiovisuels sélectionnés sur la base de critères précis visant à identifier ceux qui ont un contenu culturel. Ainsi, dans sa décision du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 Crédit d'impôt en faveur de la production phonographique, la Commission a conclu que le soutien à la création d'œuvres musicales remplissant certains critères visait à promouvoir la culture. De la même manière, à ce stade, la Commission n'exclut pas que certains jeux vidéo puissent constituer des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du Traité CE. Leur caractère culturel dépendrait de leur contenu et donc en premier lieu des critères de sélection des jeux éligibles utilisés par les autorités françaises.

| 40. | Le premier critère culturel proposé par les autorités françaises pour sélectionner les jeux vidéo éligibles est que ces jeux constituent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français. Or certains des exemples fournis par les autorités françaises de jeux vidéo qui rempliraient ce critère semblent indiquer que ce dernier pourrait être appliqué d'une façon très large, qui ne fournirait pas toutes les garanties nécessaires pour assurer que les jeux vidéo sélectionnés constituent effectivement une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen. Ainsi, parmi les exemples cités, figure le jeu vidéo “Caméra Café: Le Jeu”, basé sur un programme télévisuel français dont l'appartenance au patrimoine culturel européen n'apparaît pas clairement à ce stade. Le concept de patrimoine culturel européen devrait donc être précisé. |
| --- | --- |

40.

Le premier critère culturel proposé par les autorités françaises pour sélectionner les jeux vidéo éligibles est que ces jeux constituent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français. Or certains des exemples fournis par les autorités françaises de jeux vidéo qui rempliraient ce critère semblent indiquer que ce dernier pourrait être appliqué d'une façon très large, qui ne fournirait pas toutes les garanties nécessaires pour assurer que les jeux vidéo sélectionnés constituent effectivement une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen. Ainsi, parmi les exemples cités, figure le jeu vidéo “Caméra Café: Le Jeu”, basé sur un programme télévisuel français dont l'appartenance au patrimoine culturel européen n'apparaît pas clairement à ce stade. Le concept de patrimoine culturel européen devrait donc être précisé.

| 41. | Les jeux vidéo sont aussi éligibles s'ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce deuxième critère culturel inclut “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”. Le contenu de ce critère est lui aussi sujet à une interprétation potentiellement large. Il n'est ainsi pas exclu que, sur la base de ce critère, soient éligibles des jeux de simulation, ou des jeux sportifs, par exemple basés sur les courses automobiles, dont le contenu culturel n'apparaît pas clairement à ce stade. Ainsi, ce critère de “qualité et d'originalité du concept” pourrait être utilisé plutôt pour sélectionner de bons jeux vidéo, en termes de divertissement ou d'animation, que des jeux vidéo en effet culturels. |
| --- | --- |

41.

Les jeux vidéo sont aussi éligibles s'ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce deuxième critère culturel inclut “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”. Le contenu de ce critère est lui aussi sujet à une interprétation potentiellement large. Il n'est ainsi pas exclu que, sur la base de ce critère, soient éligibles des jeux de simulation, ou des jeux sportifs, par exemple basés sur les courses automobiles, dont le contenu culturel n'apparaît pas clairement à ce stade. Ainsi, ce critère de “qualité et d'originalité du concept” pourrait être utilisé plutôt pour sélectionner de bons jeux vidéo, en termes de divertissement ou d'animation, que des jeux vidéo en effet culturels.

| 42. | Une évaluation, par exemple basée sur la production des dernières années, du pourcentage de jeux vidéo qui seraient éligibles sur la base de ces deux critères permettrait aussi de mieux évaluer leur caractère sélectif. Ainsi, par exemple, si la mesure aboutissait à soutenir la production d'une large proportion de jeux vidéo, il pourrait alors apparaître qu'elle est détournée de son objectif avoué de promotion de la culture, et qu'elle pourrait alors avoir plus un objectif industriel de soutien à un secteur subissant une forte concurrence internationale et une phase de mutation technologique. |
| --- | --- |

42.

Une évaluation, par exemple basée sur la production des dernières années, du pourcentage de jeux vidéo qui seraient éligibles sur la base de ces deux critères permettrait aussi de mieux évaluer leur caractère sélectif. Ainsi, par exemple, si la mesure aboutissait à soutenir la production d'une large proportion de jeux vidéo, il pourrait alors apparaître qu'elle est détournée de son objectif avoué de promotion de la culture, et qu'elle pourrait alors avoir plus un objectif industriel de soutien à un secteur subissant une forte concurrence internationale et une phase de mutation technologique.

| 43. | Il conviendrait enfin d'expliciter le critère qui vise à exclure du bénéfice du crédit d'impôt les jeux de “très grande violence”. |
| --- | --- |

43.

Il conviendrait enfin d'expliciter le critère qui vise à exclure du bénéfice du crédit d'impôt les jeux de “très grande violence”.

| 44. | Pour les raisons décrites ci-dessus, à ce stade, la Commission a des doutes que les critères proposés par les autorités françaises permettent d'identifier uniquement des jeux vidéo qui sont en effet des produits culturels et que la mesure a donc réellement pour seul objectif la promotion de la culture au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE. |
| --- | --- |

44.

Pour les raisons décrites ci-dessus, à ce stade, la Commission a des doutes que les critères proposés par les autorités françaises permettent d'identifier uniquement des jeux vidéo qui sont en effet des produits culturels et que la mesure a donc réellement pour seul objectif la promotion de la culture au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE.

2)   Est-ce que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif culturel?

| 45. | À supposer que la promotion de la production des jeux vidéo tels que définis sur la base de cette mesure d'aide soit un objectif culturel au sens de l'article 87 paragraphe 3 d), il convient de s'assurer que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif. |
| --- | --- |

45.

À supposer que la promotion de la production des jeux vidéo tels que définis sur la base de cette mesure d'aide soit un objectif culturel au sens de l'article 87 paragraphe 3 d), il convient de s'assurer que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif.

| 46. | Dans un contexte où les producteurs de jeux vidéo doivent faire face à des coûts croissants, un crédit d'impôt assis sur les coûts de production de ces jeux vidéo peut être vu comme un instrument approprié pour encourager la production de ces jeux. Les autorités françaises n'ont toutefois par fourni d'informations démontrant qu'aucun autre instrument ne permettrait d'aboutir au même objectif. |
| --- | --- |

46.

Dans un contexte où les producteurs de jeux vidéo doivent faire face à des coûts croissants, un crédit d'impôt assis sur les coûts de production de ces jeux vidéo peut être vu comme un instrument approprié pour encourager la production de ces jeux. Les autorités françaises n'ont toutefois par fourni d'informations démontrant qu'aucun autre instrument ne permettrait d'aboutir au même objectif.

| 47. | Les autorités françaises n'ont pas non plus fourni d'éléments visant à prouver que la mesure a un effet incitatif suffisant et notamment qu'elle est nécessaire pour la production de jeux vidéo ayant un caractère culturel. |
| --- | --- |

47.

Les autorités françaises n'ont pas non plus fourni d'éléments visant à prouver que la mesure a un effet incitatif suffisant et notamment qu'elle est nécessaire pour la production de jeux vidéo ayant un caractère culturel.

| 48. | Enfin, la mesure doit être proportionnelle. Il convient en particulier de s'assurer que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide. À ce titre, la Commission note que le taux du crédit d'impôt est de 20 % des dépenses éligibles, ce qui semble à première vue et à ce stade raisonnable et en ligne avec les taux déjà acceptés par la Commission dans les cas similaires de promotion de produits culturels (2). Il convient néanmoins de s'assurer que les coûts éligibles sont correctement définis et que seuls les coûts de production réellement supportés sont pris en compte. |
| --- | --- |

48.

Enfin, la mesure doit être proportionnelle. Il convient en particulier de s'assurer que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide. À ce titre, la Commission note que le taux du crédit d'impôt est de 20 % des dépenses éligibles, ce qui semble à première vue et à ce stade raisonnable et en ligne avec les taux déjà acceptés par la Commission dans les cas similaires de promotion de produits culturels (2). Il convient néanmoins de s'assurer que les coûts éligibles sont correctement définis et que seuls les coûts de production réellement supportés sont pris en compte.

| 49. | Or, les “autres dépenses de fonctionnement” (hors charges de personnel et dotations aux amortissements des immobilisations) sont établies forfaitairement à 75 % des dépenses de personnel. La Commission doute que ce calcul des “autres dépenses de fonctionnement” permette de déterminer les coûts réellement supportés pour la création des jeux vidéo par les entreprises éligibles et soit donc conforme aux règles communautaires en matière d'aide d'État. Les autorités françaises ont expliqué qu'elles ont retenu ce mode de calcul des coûts éligibles par analogie avec le dispositif français du crédit d'impôt recherche. Selon les autorités françaises, la Commission a eu connaissance de cette mesure et elle n'aurait pas émis d'objection sur ce mode de calcul. |
| --- | --- |

49.

Or, les “autres dépenses de fonctionnement” (hors charges de personnel et dotations aux amortissements des immobilisations) sont établies forfaitairement à 75 % des dépenses de personnel. La Commission doute que ce calcul des “autres dépenses de fonctionnement” permette de déterminer les coûts réellement supportés pour la création des jeux vidéo par les entreprises éligibles et soit donc conforme aux règles communautaires en matière d'aide d'État. Les autorités françaises ont expliqué qu'elles ont retenu ce mode de calcul des coûts éligibles par analogie avec le dispositif français du crédit d'impôt recherche. Selon les autorités françaises, la Commission a eu connaissance de cette mesure et elle n'aurait pas émis d'objection sur ce mode de calcul.

| 50. | Or il s'avère que le crédit d'impôt recherche est une mesure générale. La Commission n'a donc pas eu par conséquent à se prononcer sur ses modalités d'application et en particulier sur la conformité de ce mode de calcul des coûts éligibles au regard des règles communautaires en matière d'aide d'État. |
| --- | --- |

50.

Or il s'avère que le crédit d'impôt recherche est une mesure générale. La Commission n'a donc pas eu par conséquent à se prononcer sur ses modalités d'application et en particulier sur la conformité de ce mode de calcul des coûts éligibles au regard des règles communautaires en matière d'aide d'État.

| 51. | À ce stade, la Commission a des doutes quant à la conformité du calcul des coûts éligibles avec les règles communautaires en matière d'aides d'État. |
| --- | --- |

51.

À ce stade, la Commission a des doutes quant à la conformité du calcul des coûts éligibles avec les règles communautaires en matière d'aides d'État.

3)   Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif?

| 52. | Si les principaux concurrents dans le domaine des jeux vidéo proviennent d'Amérique du Nord et d'Asie, il existe aussi des producteurs de jeux vidéo dans le autres États membres et en particulier au Royaume Uni et en Allemagne. Ainsi le Royaume-Uni compte environ 160 studios indépendants, et un éditeur national, SCi Games. Quant à l'Allemagne, elle compte une cinquantaine de studios indépendants. |
| --- | --- |

52.

Si les principaux concurrents dans le domaine des jeux vidéo proviennent d'Amérique du Nord et d'Asie, il existe aussi des producteurs de jeux vidéo dans le autres États membres et en particulier au Royaume Uni et en Allemagne. Ainsi le Royaume-Uni compte environ 160 studios indépendants, et un éditeur national, SCi Games. Quant à l'Allemagne, elle compte une cinquantaine de studios indépendants.

| 53. | Ainsi, en réduisant les coûts de production des entreprises de ce secteur établies en France, ce crédit d'impôt est susceptible de renforcer leur position par rapport à leurs concurrents européens. Les autorités françaises n'ont fourni aucune information précise sur l'impact de cette mesure sur la concurrence intra-communautaire. |
| --- | --- |

53.

Ainsi, en réduisant les coûts de production des entreprises de ce secteur établies en France, ce crédit d'impôt est susceptible de renforcer leur position par rapport à leurs concurrents européens. Les autorités françaises n'ont fourni aucune information précise sur l'impact de cette mesure sur la concurrence intra-communautaire.

| 54. | À ce stade, la Commission doute donc que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce de la mesure sont suffisamment limités de telle manière que le bilan global de l'aide est positif. |
| --- | --- |

54.

À ce stade, la Commission doute donc que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce de la mesure sont suffisamment limités de telle manière que le bilan global de l'aide est positif.

Conclusion

| 55. | Pour l'ensemble de ces raisons, à ce stade, la Commission a des doutes que la mesure notifiée soit compatible avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE. La Commission a par ailleurs des doutes que la mesure puisse être compatible sur la base d'autres dispositions. L'article 87 paragraphe 2 n'est clairement pas applicable. L'article 87 paragraphe 3 a) concerne les aides pour les régions assistées, or la présente mesure n'est pas limitée à ces régions. Elle ne constitue pas non plus une projet important d'intérêt européen au sens de l'article 87 paragraphe b). Selon l'article 87 paragraphe 3 c), les aides qui visent à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions peuvent être compatibles avec le marché commun lorsqu'elle n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Les autorités françaises n'ont pas avancé d'arguments permettant de conclure que la mesure notifiée vise au développement de certaines activités au sens de l'article 87 paragraphe 3 c). La Commission note toutefois qu'il n'est pas exclu que cette mesure, qui concerne le développement de nouveaux produits, puisse dans une certaine mesure tomber dans le champ d'application de l'encadrement communautaire des aides d'État à la recherche et au développement (3). Les autorités françaises n'ont toutefois pas fourni les informations nécessaires permettant de vérifier l'éventuelle conformité de la mesure notifiée avec cet encadrement. |
| --- | --- |

55.

Pour l'ensemble de ces raisons, à ce stade, la Commission a des doutes que la mesure notifiée soit compatible avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE. La Commission a par ailleurs des doutes que la mesure puisse être compatible sur la base d'autres dispositions. L'article 87 paragraphe 2 n'est clairement pas applicable. L'article 87 paragraphe 3 a) concerne les aides pour les régions assistées, or la présente mesure n'est pas limitée à ces régions. Elle ne constitue pas non plus une projet important d'intérêt européen au sens de l'article 87 paragraphe b). Selon l'article 87 paragraphe 3 c), les aides qui visent à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions peuvent être compatibles avec le marché commun lorsqu'elle n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Les autorités françaises n'ont pas avancé d'arguments permettant de conclure que la mesure notifiée vise au développement de certaines activités au sens de l'article 87 paragraphe 3 c). La Commission note toutefois qu'il n'est pas exclu que cette mesure, qui concerne le développement de nouveaux produits, puisse dans une certaine mesure tomber dans le champ d'application de l'encadrement communautaire des aides d'État à la recherche et au développement (3). Les autorités françaises n'ont toutefois pas fourni les informations nécessaires permettant de vérifier l'éventuelle conformité de la mesure notifiée avec cet encadrement.

| 56. | En conséquence, la Commission requiert l'avis de la France et des parties intéressées sur la mesure notifiée. |
| --- | --- |

56.

En conséquence, la Commission requiert l'avis de la France et des parties intéressées sur la mesure notifiée.

4.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes à ce stade que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, conformément à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.“

---

(1)  Matra v. Commission (Aff. C-225/91), Rec. 1993, I -3203.

1

(2)  Voir par exemple décision de la Commission du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 crédit d'impôt en faveur de la production phonographique.

2

o

(3)  JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.

3

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/27

---

DRŽAVNA POMOČ — ŠVEDSKA

Država pomoč št. C 46/2006 (prej N 347/2006) — Oprostitev davka na CO2 za goriva, porabljena v napravah, ki jih vključuje sistem EU za trgovanje z emisijami

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/08)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 8. novembra 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Švedsko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu pomoči, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State-Aid Registry |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Številka telefaksa: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State-Aid Registry

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Številka telefaksa: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Švedski. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

1.   OPIS

Najnižje ravni obdavčitev v Skupnosti za porabo energentov in električne energije so določene v direktivi o obdavčitvi energije (2003/96/ES). Na Švedskem se dva davka obračunavata na najnižji ravni obdavčitve te direktive: energetski davek in davek na ogljikov dioksid. Uporabljata se različni nacionalni davčni stopnji, ena višja za gospodinjstva ter sektor ogrevanja ponudnikov storitev in okrožij (100-odstotni energetski davek in 100-odstotni davek na ogljikov dioksid) ter ena nižja za goriva, uporabljena pri proizvodnem procesu v industrijskih dejavnostih, in za goriva, uporabljena za proizvajanje toplote v kombiniranih obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije (ničelni energetski davek in 21-odstotni davek na ogljikov dioksid). Nadaljnje znižanje davka se prizna proizvodnim podjetjem v energetsko intenzivni industriji, če vrednost fosilnih goriv, ki jih porabijo med proizvodnjo, presega 0,8 % prodajne vrednosti proizvedenega blaga. Znižanje davka za gorivo v predelovalni industriji ter gorivo v kombiniranih obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije je bilo v preteklosti že predmet odobritev v okviru državnih pomoči. V skladu z direktivo Skupnosti o trgovanju z emisijami 2003/87/ES je 1. januarja 2005 začel veljati sistem EU za trgovanje z emisijami. Direktiva o trgovanju z emisijami vključuje določene energetske dejavnosti in določeno industrijsko proizvodnjo ter zavezuje upravljavce naprav, ki jih vključuje sistem EU za trgovanje z emisijami (naprave sistema EU za trgovanje z emisijami), da predajo pravice za svoje emisije toplogrednih plinov. Pravice so upravljavcu bodisi dodeljene brezplačno na začetku vsakega obdobja trgovanja, bodisi jih upravljavec kupi na dražbi ali na trgu. V prvem obdobju trgovanja, ki se je začelo januarja 2005 in bo trajalo do decembra 2007, se je Švedska odločila, da bo vse svoje pravice do emisij razdelila brezplačno.

Priglašeni ukrep vključuje davčne olajšave za gorivo, ki se uporablja v napravah sistema EU za trgovanje z emisijami. Različne vrste naprav sistema EU za trgovanje z emisijami v predelovalnem sektorju in energetskem sektorju bodo predvidoma imele korist od naslednjih različnih stopenj davčnih olajšav:

| — | Gorivo, porabljeno v predelovalnem procesu industrijskih dejavnosti, in gorivo, porabljeno za pridobivanje toplote v nekaterih izjemno učinkovitih obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, bi bilo v celoti oproščeno davka na CO2 in energetskega davka. |
| --- | --- |

—

Gorivo, porabljeno v predelovalnem procesu industrijskih dejavnosti, in gorivo, porabljeno za pridobivanje toplote v nekaterih izjemno učinkovitih obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, bi bilo v celoti oproščeno davka na CO2 in energetskega davka.

| — | Gorivo, porabljeno v drugih obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, bi bilo povsem oproščeno energetskega davka, zanj pa bi veljal 7-odstotni davek na CO2. |
| --- | --- |

—

Gorivo, porabljeno v drugih obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, bi bilo povsem oproščeno energetskega davka, zanj pa bi veljal 7-odstotni davek na CO2.

| — | Za gorivo, porabljeno v drugih napravah, ki jih vključuje sistem EU za trgovanje z emisijami, tj. toplarnah, bi se še naprej plačeval celotni energetski davek ter 86 % davka na CO2. |
| --- | --- |

—

Za gorivo, porabljeno v drugih napravah, ki jih vključuje sistem EU za trgovanje z emisijami, tj. toplarnah, bi se še naprej plačeval celotni energetski davek ter 86 % davka na CO2.

Priglašeni ukrep bi vodil do razmer, kjer gorivo za prve tri zgoraj navedene kategorije ne bi bilo obdavčeno z nikakršnim energetskim davkom v smislu direktive o obdavčitvi energije. Raven obdavčitve goriva, ki se uporablja za proizvodnjo toplote v obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, ki niso izjemno učinkoviti, ter goriva, ki se uporablja v okrožnih toplarnah, pa bi upoštevala najnižje ravni obdavčitve iz Direktive o obdavčitvi energije.

Cilj priglašenega ukrepa je izogniti se dvojni ureditvi, do katere je po mnenju švedskih organov prišlo z uvedbo sistema EU za trgovanje z emisijami. Švedska želi tako prispevati k cenovno učinkoviti podnebni politiki EU kot celote. Splošno načelo švedske podnebne politike je urejati zmanjševanje emisij CO2 iz naprav sistema EU za trgovanje z emisijami izključno skozi sistem EU za trgovanje z emisijami ter postopno odpraviti davek na CO2. Priglašeni ukrep pomeni prvi korak k tej odpravi, preostale davčne oprostitve za gorivo, porabljeno v napravah sistema EU za trgovanje z emisijami, pa bodo uvedene postopoma, kot bo to omogočal državni proračun. Upravičenci programa so podjetja, ne glede na velikost in regijo, z dejavnostmi v napravah iz sistema EU za trgovanje z emisijami. Ocenjeno število upravičencev je med 101 in 500. Predvideni proračun je 358 milijonov SEK (pribl. 38 milijonov EUR) letno in 2 258 milijonov SEK (pribl. 239 milijonov EUR) v celoti. Trajanje priglašenega programa je od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011.

2.   PREDHODNA OCENA IN POMISLEKI KOMISIJE

2.1   Prisotnost pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES

Priglašena davčna oprostitev daje prejemnikom ekonomsko prednost, saj so oproščeni plačila stroškov, ki bi jih morali običajno poravnati iz svojih operativnih proračunov. Ker se glede na opredelitev „narave in splošne sheme sistema“ (1) zdi vprašljivo, da bi bilo na tej podlagi znižanje davka upravičeno, in ker se zdi, da so ustrezna merila iz člena 87(1) izpolnjena, Komisija v tej fazi meni, da je treba ukrep opredeliti kot državno pomoč.

2.2   Skladnost pomoči s pravili skupnega trga

Komisija dvomi, da je oprostitve, ki jih predlagajo švedski organi, mogoče odobriti na podlagi smernic o okoljski pomoči. Točka 51.1(b) se ne uporablja, saj bi bil davek, ki ga plačujejo podjetja v skladu s predlaganim programom, pod najnižjimi ravnmi iz Direktive o obdavčitvi energije. Prav tako se zdi, da zahteve iz točke 51.1(a) niso izpolnjene, saj podjetja, ki so upravičena do pomoči, ne bi sprejela prostovoljnih obveznosti ali sporazumov.

Poleg tega Komisija dvomi, da bi lahko bila predlagana davčna oprostitev odobrena na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES na podlagi potrebe po odpravi dvojne ureditve. Čeprav bi bila dokazana dvojna ureditev, pa Komisija v tej fazi dvomi o vplivu, ki bi jo ta ureditev imela na njeno analizo in ali bi lahko upravičila oprostitev davka na CO2 v skladu s pravili o državni pomoči. Komisija ima zlasti pomisleke:

| — | Direktiva o obdavčitvi energije in sistem za trgovanje z emisijami sta ločena instrumenta zakonodaje Skupnosti. Medtem ko imata delno iste cilje politike, in sicer upoštevati zunanje stroške emisij CO2 kot notranje, pa imata tudi različne cilje. To posebno velja za najnižje ravni obdavčitve, katerih glavni namen je nemoteno delovanje notranjega trga. Da bi države članice izpolnile določbe Direktive o obdavčitvi energije, lahko prosto zaračunajo različne davke, kakor so na primer davki na CO2, ki imajo isti cilj kakor sistem za trgovanje z emisijami. Nacionalni pristopi so različni in le v nekaterih državah članicah so davki, vključeni v najnižjih ravneh, deloma izraženi v obliki davka na CO2. Kadar se davek na CO2 zaračuna zaradi izpolnjevanja najnižjih ravni obdavčitve, določenih v Direktivi o obdavčitvi, kot je primer na Švedskem, bi lahko oprostitev takega davka na CO2 izkrivljala konkurenco na notranjem trgu, s tem ko bi povečala diferencirano obdavčitev na področju, na katerem je bila davčna uskladitev izvedena na ravni Skupnosti, še zlasti z namenom, da bi bilo doseženo pravilno delovanje notranjega trga in vzpostavljeni enaki konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

—

Direktiva o obdavčitvi energije in sistem za trgovanje z emisijami sta ločena instrumenta zakonodaje Skupnosti. Medtem ko imata delno iste cilje politike, in sicer upoštevati zunanje stroške emisij CO2 kot notranje, pa imata tudi različne cilje. To posebno velja za najnižje ravni obdavčitve, katerih glavni namen je nemoteno delovanje notranjega trga. Da bi države članice izpolnile določbe Direktive o obdavčitvi energije, lahko prosto zaračunajo različne davke, kakor so na primer davki na CO2, ki imajo isti cilj kakor sistem za trgovanje z emisijami. Nacionalni pristopi so različni in le v nekaterih državah članicah so davki, vključeni v najnižjih ravneh, deloma izraženi v obliki davka na CO2. Kadar se davek na CO2 zaračuna zaradi izpolnjevanja najnižjih ravni obdavčitve, določenih v Direktivi o obdavčitvi, kot je primer na Švedskem, bi lahko oprostitev takega davka na CO2 izkrivljala konkurenco na notranjem trgu, s tem ko bi povečala diferencirano obdavčitev na področju, na katerem je bila davčna uskladitev izvedena na ravni Skupnosti, še zlasti z namenom, da bi bilo doseženo pravilno delovanje notranjega trga in vzpostavljeni enaki konkurenčni pogoji.

| — | Poleg tega Komisija meni, da je treba upoštevati načelo „onesnaževalec plača“, kadar je dodeljena državna pomoč na področju okolja. Oprostitev vseh podjetij, vključenih v sistem EU za trgovanje z emisijami, takega davka na CO2 morda ne bi bila upravičena, saj bi bila lahko v nasprotju z načelom „onesnaževalec plača“, po katerem so oproščena podjetja, ki brezplačno dobijo pravice do emisij. Sicer pa je oprostitev takega davka na CO2 pri podjetjih, ki morajo kupiti dodatne pravice zaradi kritja prevelikega onesnaževanja, lahko v nasprotju z okoljsko logiko — lahko pomeni dajanje ugodnosti tistim, ki niso vlagali in niso zmanjšali svojega onesnaževanja, ali pa so ga celo povečali. |
| --- | --- |

—

Poleg tega Komisija meni, da je treba upoštevati načelo „onesnaževalec plača“, kadar je dodeljena državna pomoč na področju okolja. Oprostitev vseh podjetij, vključenih v sistem EU za trgovanje z emisijami, takega davka na CO2 morda ne bi bila upravičena, saj bi bila lahko v nasprotju z načelom „onesnaževalec plača“, po katerem so oproščena podjetja, ki brezplačno dobijo pravice do emisij. Sicer pa je oprostitev takega davka na CO2 pri podjetjih, ki morajo kupiti dodatne pravice zaradi kritja prevelikega onesnaževanja, lahko v nasprotju z okoljsko logiko — lahko pomeni dajanje ugodnosti tistim, ki niso vlagali in niso zmanjšali svojega onesnaževanja, ali pa so ga celo povečali.

Nadalje mora Komisija oceniti, v kolikšni meri dvojna ureditev izkrivlja konkurenco in ali to domnevno izkrivljanje škodi zlasti švedskim podjetjem, kot se zdi, da trdijo švedski organi. Komisija mora bolje proučiti možnost, ali bi lahko imela podjetja za svoje onesnaževanje večje stroške od davka na CO2, kadar bi morala za iste emisije kupiti pravice ter zanje hkrati plačati davek na CO2. Sicer pa načela „onesnaževalec plača“ ni mogoče upoštevati, kadar so pravice dodeljene brezplačno in ni davka na emisije. Pri ocenjevanju skupne finančne obremenitve vključenih podjetij glede na obremenitev podjetij, ki niso vključena v sistem EU za trgovanje z emisijami, je treba upoštevati, da države članice določijo skupne količine kvot emisij in morajo v prvem obdobju trgovanja brezplačno dodeliti podjetjem vsaj 95 % pravic.

Komisija poudarja, da je izrecen cilj sistema EU za trgovanje z emisijami omejiti emisije CO2 z dajanjem ekonomskih spodbud vključenim državam, da zmanjšajo emisije, kar izhaja iz omejitve splošne zgornje meje emisij. Da bi lahko ocenila, ali obstaja morebitno izkrivljanje konkurence zaradi hkratne obdavčitve CO2, bi morala Komisija podrobno analizirati finančne posledice izvajanja sistema EU za trgovanje z emisijami na Švedskem. Zaradi tega bi Komisija za vsako posamezno podjetje potrebovala dodatne informacije o mehanizmih, ki jih morda predvidevajo švedski organi za ugotavljanje obstoja in določitev količine morebitne dodatne obremenitve, poleg davka na CO2, ter zagotovilo, da so na podlagi priglašene davčne oprostitve oproščena samo podjetja, ki so dejansko občutila vsaj delne posledice zaradi te obremenitve.

Komisija mora poleg tega oceniti, ali je predlagano znižanje davka v skladu s členom 17 Direktive o obdavčitvi energije, in zato Švedsko prosi, da dopolni podatke, ki ji je že predložila.

BESEDILO DOPISA

„Kommissionen önskar underrätta Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om det ovannämnda stödet, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 6 juni 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde de svenska myndigheterna den nedan beskrivna åtgärden till kommissionen. Genom en skrivelse av den 10 juli 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Sverige inkom med kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 11 september 2006 och den 18 september 2006, som registrerades hos kommissionen samma dagar. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 6 juni 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde de svenska myndigheterna den nedan beskrivna åtgärden till kommissionen. Genom en skrivelse av den 10 juli 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Sverige inkom med kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 11 september 2006 och den 18 september 2006, som registrerades hos kommissionen samma dagar.

2   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Bakgrund till den anmälda stödordningen

| (2) | Gemenskapens minimiskattenivåer för förbrukning av energiprodukter och elektricitet fastställs i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2) (nedan kallat energiskattedirektivet). I Sverige räknas två olika skatter in i minimiskattenivåerna enligt direktivet, nämligen en energiskatt och en koldioxidskatt. Olika nationella skattenivåer tillämpas, en högre nivå för hushållen och tjänste- och fjärrvärmesektorn (100 % energiskatt och 100 % koldioxidskatt) och en lägre nivå för bränsle som används i tillverkningsprocesser inom industrin och bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar (0 % energiskatt och 21 % koldioxidskatt). En extra skattenedsättning beviljas tillverkningsföretag inom energiintensiv industri om värdet på det fossila bränsle de använder inom produktionen överstiger 0,8 % av försäljningsvärdet på de varor som tillverkas. Den högsta skatten på sådant bränsle uppgår till 0,8 % av försäljningsvärdet plus 24 % av det skattebelopp som ursprungligen översteg sistnämnda belopp. Skattenedsättningarna för bränsle som används inom tillverkningsindustrin och för bränsle som används i kraftvärmeanläggningar har tidigare godkänts som statligt stöd enligt följande tabell:







  Förbrukningssektor | Aktuell situation | Godkännande av statligt stöd |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tillverkningsindustri |

(2)

Gemenskapens minimiskattenivåer för förbrukning av energiprodukter och elektricitet fastställs i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2) (nedan kallat energiskattedirektivet). I Sverige räknas två olika skatter in i minimiskattenivåerna enligt direktivet, nämligen en energiskatt och en koldioxidskatt. Olika nationella skattenivåer tillämpas, en högre nivå för hushållen och tjänste- och fjärrvärmesektorn (100 % energiskatt och 100 % koldioxidskatt) och en lägre nivå för bränsle som används i tillverkningsprocesser inom industrin och bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar (0 % energiskatt och 21 % koldioxidskatt). En extra skattenedsättning beviljas tillverkningsföretag inom energiintensiv industri om värdet på det fossila bränsle de använder inom produktionen överstiger 0,8 % av försäljningsvärdet på de varor som tillverkas. Den högsta skatten på sådant bränsle uppgår till 0,8 % av försäljningsvärdet plus 24 % av det skattebelopp som ursprungligen översteg sistnämnda belopp. Skattenedsättningarna för bränsle som används inom tillverkningsindustrin och för bränsle som används i kraftvärmeanläggningar har tidigare godkänts som statligt stöd enligt följande tabell:

Förbrukningssektor

Aktuell situation

Godkännande av statligt stöd

1.

Tillverkningsindustri

| a) | Energiintensiv industri |
| --- | --- |

a)

Energiintensiv industri

0 % energiskatt; 21 % koldioxidskatt + extra nedsättning av koldioxidskatten enligt 0,8 %-regeln

N 588/2005 + N 595/2005; EU:s minimiskattenivåer iakttas

| b) | Icke energiintensiv industri |
| --- | --- |

b)

Icke energiintensiv industri

0 % energiskatt; 21 % koldioxidskatt

N 588/2005; EU:s minimiskattenivåer iakttas

| 2. | Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar |
| --- | --- |

2.

Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar

0 % energiskatt; 21 % koldioxidskatt

N 594/2005; EU:s minimiskattenivåer iakttas

| 3. | Fjärrvärmeproduktion och tjänstesektorn |
| --- | --- |

3.

Fjärrvärmeproduktion och tjänstesektorn

100 % energiskatt; 100 % koldioxidskatt

| (3) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/91/EG (3) (nedan kallat direktivet om handel med utsläppsrätter), trädde EU:s system för handel med utsläppsrätter (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) i kraft den 1 januari 2005.Direktivet om handel med utsläppsrätter omfattar vissa energiverksamheter och viss industriproduktion. I direktivet krävs att de som driver anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem skall överlämna utsläppsrätter för sina utsläpp av växthusgaser. Utsläppsrätterna delas ut avgiftsfritt till operatören i början av varje handelsperiod eller köps av operatören på auktion och/eller på marknaden. Under den första handelsperioden, som började löpa i januari 2005 och pågår till december 2007, var medlemsstaterna skyldiga att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt (4). Sverige valde att dela ut alla utsläppsrätter avgiftsfritt. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/91/EG (3) (nedan kallat direktivet om handel med utsläppsrätter), trädde EU:s system för handel med utsläppsrätter (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) i kraft den 1 januari 2005.Direktivet om handel med utsläppsrätter omfattar vissa energiverksamheter och viss industriproduktion. I direktivet krävs att de som driver anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem skall överlämna utsläppsrätter för sina utsläpp av växthusgaser. Utsläppsrätterna delas ut avgiftsfritt till operatören i början av varje handelsperiod eller köps av operatören på auktion och/eller på marknaden. Under den första handelsperioden, som började löpa i januari 2005 och pågår till december 2007, var medlemsstaterna skyldiga att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt (4). Sverige valde att dela ut alla utsläppsrätter avgiftsfritt.

2.2   Den anmälda stödordningen

| (4) | Den anmälda stödordningen består av skattelättnader för bränsle som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Det föreslås att olika typer av sådana anläggningar inom tillverkningssektorn och energisektorn skall omfattas av följande skattelättnader:






  — | Bränsle som förbrukas i samband med tillverkningsprocesser inom industriell verksamhet och bränsle som förbrukas för värmeproduktion i vissa högeffektiva kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från både koldioxidskatt och energiskatt (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 21 procentenheter jämfört med dagens situation). De svenska myndigheterna har åtagit sig att tillämpa denna fullständiga befrielse endast på företag som uppfyller villkoren för energiintensiva företag enligt artikel 17.1 a i energiskattedirektivet. |
| --- | --- | --- |

(4)

Den anmälda stödordningen består av skattelättnader för bränsle som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Det föreslås att olika typer av sådana anläggningar inom tillverkningssektorn och energisektorn skall omfattas av följande skattelättnader:

—

Bränsle som förbrukas i samband med tillverkningsprocesser inom industriell verksamhet och bränsle som förbrukas för värmeproduktion i vissa högeffektiva kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från både koldioxidskatt och energiskatt (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 21 procentenheter jämfört med dagens situation). De svenska myndigheterna har åtagit sig att tillämpa denna fullständiga befrielse endast på företag som uppfyller villkoren för energiintensiva företag enligt artikel 17.1 a i energiskattedirektivet.

| — | Bränsle som förbrukas i andra kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från energiskatt och betala 7 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation). |
| --- | --- |

—

Bränsle som förbrukas i andra kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från energiskatt och betala 7 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation).

| — | Bränsle som förbrukas i andra anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, det vill säga värmeverk, skulle fortsätta betala full energiskatt och betala 86 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation). |
| --- | --- |

—

Bränsle som förbrukas i andra anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, det vill säga värmeverk, skulle fortsätta betala full energiskatt och betala 86 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation).

| (5) | Den anmälda åtgärden skulle leda till en situation där bränslen i den första av de tre nämnda kategorierna inte skulle omfattas av någon energiskatt enligt energiskattedirektivet. De svenska myndigheterna har dock uppgivit att skattenivån för bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som inte är högeffektiva och för bränslen som används i fjärrvärmeanläggningar kommer att följa minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket illustreras i följande tabell:













  Förbrukning | Tung eldningsolja, skatt/m3 | Kol, skatt/1 000 kg | Naturgas, skatt/1 000 m3 | Gasol, skatt/1 000 kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SEK | euro | SEK | euro | SEK | euro | SEK | euro |
| Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar: |
| Energiskatt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Koldioxidskatt | 184 | 20 | 160 | 17 | 138 | 15 | 193 | 21 |
| Summa | 184 | 20 | 160 | 17 | 138 | 15 | 193 | 21 |
| Fjärrvärmeanläggningar: |
| Energiskatt | 739 | 79 | 315 | 34 | 239 | 26 | 145 | 16 |
| Koldioxidskatt | 2256 | 242 | 1963 | 211 | 1690 | 182 | 2373 | 255 |
| Summa | 2995 | 321 | 2278 | 245 | 1929 | 208 | 2518 | 271 |
| EU:s minimiskattenivå | 130 | 14 | 38 | 4 | 49 | 5 | 0 | 0 |

(5)

Den anmälda åtgärden skulle leda till en situation där bränslen i den första av de tre nämnda kategorierna inte skulle omfattas av någon energiskatt enligt energiskattedirektivet. De svenska myndigheterna har dock uppgivit att skattenivån för bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som inte är högeffektiva och för bränslen som används i fjärrvärmeanläggningar kommer att följa minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket illustreras i följande tabell:

Förbrukning

Tung eldningsolja, skatt/m3

Kol, skatt/1 000 kg

Naturgas, skatt/1 000 m3

Gasol, skatt/1 000 kg

SEK

euro

SEK

euro

SEK

euro

SEK

euro

Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar:

Energiskatt

0

0

0

0

0

0

0

0

Koldioxidskatt

184

20

160

17

138

15

193

21

Summa

184

20

160

17

138

15

193

21

Fjärrvärmeanläggningar:

Energiskatt

739

79

315

34

239

26

145

16

Koldioxidskatt

2256

242

1963

211

1690

182

2373

255

Summa

2995

321

2278

245

1929

208

2518

271

EU:s minimiskattenivå

130

14

38

4

49

5

0

0

| (6) | Anmälan i detta ärende omfattar de ovan beskrivna skattelättnaderna bara i den mån lättnaderna avser bränslen som används i anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, men där användningen av energiprodukter inte omfattas av första, andra och femte strecksatsen i artikel 2.4 b i energiskattedirektivet. Enligt de bestämmelserna gäller direktivet inte användningen av energiprodukter som används för andra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning, dubbel användning av energiprodukter och mineralogiska processer. |
| --- | --- |

(6)

Anmälan i detta ärende omfattar de ovan beskrivna skattelättnaderna bara i den mån lättnaderna avser bränslen som används i anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, men där användningen av energiprodukter inte omfattas av första, andra och femte strecksatsen i artikel 2.4 b i energiskattedirektivet. Enligt de bestämmelserna gäller direktivet inte användningen av energiprodukter som används för andra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning, dubbel användning av energiprodukter och mineralogiska processer.

2.3   Syftet med den anmälda stödordningen

| (7) | Syftet med den anmälda stödordningen är att undvika de dubbla styrmedel som enligt de svenska myndigheterna uppkommit på grund av att EU:s utsläppshandelssystem införts. De svenska myndigheterna vill således bidra till en kostnadseffektiv klimatpolitik för EU som helhet. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med den anmälda stödordningen är att undvika de dubbla styrmedel som enligt de svenska myndigheterna uppkommit på grund av att EU:s utsläppshandelssystem införts. De svenska myndigheterna vill således bidra till en kostnadseffektiv klimatpolitik för EU som helhet.

| (8) | Det övergripande syftet med den svenska klimatpolitiken är att enbart med hjälp av EU:s utsläppshandelssystem reglera minskningen av koldioxidutsläpp från anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet och att så småningom avskaffa koldioxidskatten. Den anmälda stödordningen är det första steget mot att avskaffa koldioxidskatten. Enligt planerna skall befrielsen från koldioxidskatt på resten av det bränsle som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet införas successivt, när statsbudgeten tillåter det. |
| --- | --- |

(8)

Det övergripande syftet med den svenska klimatpolitiken är att enbart med hjälp av EU:s utsläppshandelssystem reglera minskningen av koldioxidutsläpp från anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet och att så småningom avskaffa koldioxidskatten. Den anmälda stödordningen är det första steget mot att avskaffa koldioxidskatten. Enligt planerna skall befrielsen från koldioxidskatt på resten av det bränsle som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet införas successivt, när statsbudgeten tillåter det.

2.4   Rättslig grund

| (9) | Den rättsliga grunden för de föreslagna skattenedsättningarna är ett förslag till lag om ändring i 6 a kap. 1 § 15–17 lagen (1994:1776) om skatt på energi. |
| --- | --- |

(9)

Den rättsliga grunden för de föreslagna skattenedsättningarna är ett förslag till lag om ändring i 6 a kap. 1 § 15–17 lagen (1994:1776) om skatt på energi.

2.5   Stödmottagare

| (10) | Stödmottagare är företag, av alla storlekar och i alla regioner, som bedriver verksamhet i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Stödmottagarna är verksamma inom följande sektorer: | Nace-kod |
| --- | --- | --- |

(10)

Stödmottagare är företag, av alla storlekar och i alla regioner, som bedriver verksamhet i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Stödmottagarna är verksamma inom följande sektorer:

Nace-kod

| | DA 15 – Livsmedels- och dryckesvaruframställning |
| --- | --- |

DA 15 – Livsmedels- och dryckesvaruframställning

| | DB 17 – Textilvarutillverkning |
| --- | --- |

DB 17 – Textilvarutillverkning

| | DD2 – Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting o.d. utom möbler, Tillverkning av varor av halm och flätningsmaterial. |
| --- | --- |

DD2 – Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting o.d. utom möbler, Tillverkning av varor av halm och flätningsmaterial.

| | DE21 – Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning. |
| --- | --- |

DE21 – Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning.

| | DG24 – Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter |
| --- | --- |

DG24 – Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter

| | DH25 – Tillverkning av gummi- och plastvaror |
| --- | --- |

DH25 – Tillverkning av gummi- och plastvaror

| | DM34.1 – Tillverkning av motorfordon |
| --- | --- |

DM34.1 – Tillverkning av motorfordon

| | E – El-, gas- och vattenförsörjning |
| --- | --- |

E – El-, gas- och vattenförsörjning

| (11) | Antalet stödmottagare uppskattas till 101–500. |
| --- | --- |

(11)

Antalet stödmottagare uppskattas till 101–500.

2.6   Budget och varaktighet

| (12) | Den planerade årliga budgeten är 358 miljoner kronor (cirka 38 miljoner euro) och den totala budgeten 2 258 miljoner kronor (cirka 239 miljoner euro) (5). Den anmälda stödordningen löper från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(12)

Den planerade årliga budgeten är 358 miljoner kronor (cirka 38 miljoner euro) och den totala budgeten 2 258 miljoner kronor (cirka 239 miljoner euro) (5). Den anmälda stödordningen löper från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011.

3.   PRELIMINÄR BEDÖMNING

3.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

| (13) | Selektiv nedsättning av skatter som tas ut av miljöskyddsskäl utgör i regel driftsstöd som omfattas av artikel 87 i EG-fördraget. Artikel 87 är tillämplig på stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

Selektiv nedsättning av skatter som tas ut av miljöskyddsskäl utgör i regel driftsstöd som omfattas av artikel 87 i EG-fördraget. Artikel 87 är tillämplig på stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (14) | Den anmälda skattelättnaden utgör en ekonomisk förmån för stödmottagarna och befriar dem från kostnader som normalt belastar deras driftsbudget. Stödordningen leder till bortfall av skatteintäkter och finansieras således med statliga medel. |
| --- | --- |

(14)

Den anmälda skattelättnaden utgör en ekonomisk förmån för stödmottagarna och befriar dem från kostnader som normalt belastar deras driftsbudget. Stödordningen leder till bortfall av skatteintäkter och finansieras således med statliga medel.

| (15) | Skattelättnaden gäller bara företag som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. De svenska myndigheterna har hävdat att det ligger i den svenska klimatförändringsstrategins natur och logik att avskaffa koldioxidskatten för anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom den logiska ekonomiska grunden för den strategin är att tillämpa ett enda marknadsbaserat styrmedel i fall där fler styrmedel inte skulle leda till någon ytterligare minskning av utsläppen. Med hänsyn till definitionen av ‚systemets art och struktur‘, som fastställts i EG-domstolens rättspraxis (6) och antagits av kommissionen i dess meddelande av den 10 december 1998 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (7), tvivlar kommissionen emellertid på att skattenedsättningen skulle vara berättigad på den grunden. Kommissionen konstaterar vidare att nedsättningen inte gäller lika för alla anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom vissa av de berörda anläggningarna skulle fortsätta att betala 7 % respektive 86 % i koldioxidskatt. Kommissionen anser därför i det här skedet att stödet är selektivt. |
| --- | --- |

(15)

Skattelättnaden gäller bara företag som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. De svenska myndigheterna har hävdat att det ligger i den svenska klimatförändringsstrategins natur och logik att avskaffa koldioxidskatten för anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom den logiska ekonomiska grunden för den strategin är att tillämpa ett enda marknadsbaserat styrmedel i fall där fler styrmedel inte skulle leda till någon ytterligare minskning av utsläppen. Med hänsyn till definitionen av ‚systemets art och struktur‘, som fastställts i EG-domstolens rättspraxis (6) och antagits av kommissionen i dess meddelande av den 10 december 1998 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (7), tvivlar kommissionen emellertid på att skattenedsättningen skulle vara berättigad på den grunden. Kommissionen konstaterar vidare att nedsättningen inte gäller lika för alla anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom vissa av de berörda anläggningarna skulle fortsätta att betala 7 % respektive 86 % i koldioxidskatt. Kommissionen anser därför i det här skedet att stödet är selektivt.

| (16) | De företag som gynnas av stödet är verksamma på marknader där det förekommer handel mellan medlemsstater. Det betyder att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Kommissionen anser därför i det här skedet att villkoren i artikel 87.1 i fördraget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

De företag som gynnas av stödet är verksamma på marknader där det förekommer handel mellan medlemsstater. Det betyder att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Kommissionen anser därför i det här skedet att villkoren i artikel 87.1 i fördraget är uppfyllda.

3.2   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (17) | Statligt stöd enligt definitionen i artikel 87.1 anses oförenligt med den gemensamma marknaden om det inte omfattas av något av de undantag som anges i fördraget. Ett av undantagen är artikel 87.3 c, enligt vilket stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har antagit gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (8) (nedan kallade miljöstödsriktlinjerna) för att med hjälp av dem kunna bedöma om statligt stöd på miljöområdet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(17)

Statligt stöd enligt definitionen i artikel 87.1 anses oförenligt med den gemensamma marknaden om det inte omfattas av något av de undantag som anges i fördraget. Ett av undantagen är artikel 87.3 c, enligt vilket stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har antagit gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (8) (nedan kallade miljöstödsriktlinjerna) för att med hjälp av dem kunna bedöma om statligt stöd på miljöområdet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt den artikeln.

3.2.1   Tillämpliga bestämmelser i miljöstödsriktlinjerna

| (18) | Avsnitt E.3.2 i miljöstödsriktlinjerna innehåller regler för bedömning av om driftsstöd i form av nedsättningar eller befrielser från miljöskatter är förenligt med den gemensamma marknaden. Enligt punkt 51.1 b i miljöstödsriktlinjerna kan en nedsättning av en miljöskatt som avser en harmoniserad gemenskapsskatt vara berättigad om det belopp företaget betalar efter nedsättningen fortfarande är högre än gemenskapens harmoniserade minimibelopp. |
| --- | --- |

(18)

Avsnitt E.3.2 i miljöstödsriktlinjerna innehåller regler för bedömning av om driftsstöd i form av nedsättningar eller befrielser från miljöskatter är förenligt med den gemensamma marknaden. Enligt punkt 51.1 b i miljöstödsriktlinjerna kan en nedsättning av en miljöskatt som avser en harmoniserad gemenskapsskatt vara berättigad om det belopp företaget betalar efter nedsättningen fortfarande är högre än gemenskapens harmoniserade minimibelopp.

| (19) | Enligt punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna kan också befrielser från miljöskatter som underskrider gemenskapens harmoniserade miniminivåer vara berättigade, om stödmottagarna har ingått frivilliga avtal genom vilka de åtar sig att uppnå miljöskyddsmål under den period för vilken befrielserna gäller. Medlemsstaterna måste noggrant kontrollera att företagen fullgör sina åtaganden, och avtalen måste innehålla föreskrifter om vilka straff som blir följden om åtagandena inte fullgörs. Den bestämmelsen är också tillämplig när en medlemsstat förenar en skattenedsättning med villkor som har samma effekt som sådana frivilliga avtal eller åtaganden. |
| --- | --- |

(19)

Enligt punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna kan också befrielser från miljöskatter som underskrider gemenskapens harmoniserade miniminivåer vara berättigade, om stödmottagarna har ingått frivilliga avtal genom vilka de åtar sig att uppnå miljöskyddsmål under den period för vilken befrielserna gäller. Medlemsstaterna måste noggrant kontrollera att företagen fullgör sina åtaganden, och avtalen måste innehålla föreskrifter om vilka straff som blir följden om åtagandena inte fullgörs. Den bestämmelsen är också tillämplig när en medlemsstat förenar en skattenedsättning med villkor som har samma effekt som sådana frivilliga avtal eller åtaganden.

| (20) | Punkt 51.1 i riktlinjerna är tillämplig på nya skatter men kan enligt punkt 51.2 också tillämpas på befintliga skatter, under förutsättning att skatten har en betydande positiv effekt när det gäller miljöskydd och att undantaget har blivit nödvändigt till följd av en betydande förändring av de ekonomiska betingelserna som försatte företagen i en särskilt svår konkurrenssituation. |
| --- | --- |

(20)

Punkt 51.1 i riktlinjerna är tillämplig på nya skatter men kan enligt punkt 51.2 också tillämpas på befintliga skatter, under förutsättning att skatten har en betydande positiv effekt när det gäller miljöskydd och att undantaget har blivit nödvändigt till följd av en betydande förändring av de ekonomiska betingelserna som försatte företagen i en särskilt svår konkurrenssituation.

3.2.2   Tillämpliga bestämmelser i energiskattedirektivet

| (21) | Undantag från harmoniserade miljöskatter kan bara godkännas enligt miljöstödsriktlinjerna om de också är tillåtna enligt det berörda harmoniseringsdirektivet. Den åtgärd som anmälts av Sverige kan således godkännas bara i den mån den är förenlig med energiskattedirektivet, genom vilket energibeskattningen har harmoniserats. |
| --- | --- |

(21)

Undantag från harmoniserade miljöskatter kan bara godkännas enligt miljöstödsriktlinjerna om de också är tillåtna enligt det berörda harmoniseringsdirektivet. Den åtgärd som anmälts av Sverige kan således godkännas bara i den mån den är förenlig med energiskattedirektivet, genom vilket energibeskattningen har harmoniserats.

| (22) | Enligt artikel 17.2 i energiskattedirektivet kan energiintensiva företag i den mening som avses i direktivet beviljas nedsättning av energiskatt ända ner till noll procent. I artikel 17.3 i samma direktiv tillåts skattenivåer ner till 50 % av direktivets miniminivåer för företag som inte är energiintensiva. Enligt artikel 17.4 tillåts en sådan nedsättning bara om stödmottagarna har ingått avtal eller genomfört system för handel med utsläppsrätter eller likvärdiga arrangemang, som leder till att miljömål uppnås, i stort sett motsvarande vad som skulle ha uppnåtts om gemenskapens vanliga minimiskattesatser hade iakttagits. |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 17.2 i energiskattedirektivet kan energiintensiva företag i den mening som avses i direktivet beviljas nedsättning av energiskatt ända ner till noll procent. I artikel 17.3 i samma direktiv tillåts skattenivåer ner till 50 % av direktivets miniminivåer för företag som inte är energiintensiva. Enligt artikel 17.4 tillåts en sådan nedsättning bara om stödmottagarna har ingått avtal eller genomfört system för handel med utsläppsrätter eller likvärdiga arrangemang, som leder till att miljömål uppnås, i stort sett motsvarande vad som skulle ha uppnåtts om gemenskapens vanliga minimiskattesatser hade iakttagits.

3.2.3   Argument som anförts av de svenska myndigheterna

| (23) | De svenska myndigheterna har åberopat villkoret i artikel 17.4 i energiskattedirektivet och hävdat att förenligheten med detta kan bedömas genom att marginalkostnaderna för utsläppsminskningar som härrör från minimiskattesatserna respektive utsläppshandelssystemet jämförs. Eftersom marknadspriset för en utsläppsrättighet enligt de svenska myndigheterna är cirka 10 euro per ton koldioxid och gemenskapens genomsnittliga minimiskattesatser motsvarar en koldioxidskatt på omkring 5 euro per ton koldioxid, hävdar de svenska myndigheterna att marginalkostnaden för en utsläppsminskning är högre inom utsläppshandelssystemet jämfört med minimiskattesatserna, och att utsläppsminskningen inom utsläppshandelssystemet således är större än minskningen hade varit om minimiskattesatserna hade tillämpats. De svenska myndigheterna har dessutom gjort gällande att villkoren för en skattebefrielse i enlighet med artikel 17 i energiskattedirektivet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(23)

De svenska myndigheterna har åberopat villkoret i artikel 17.4 i energiskattedirektivet och hävdat att förenligheten med detta kan bedömas genom att marginalkostnaderna för utsläppsminskningar som härrör från minimiskattesatserna respektive utsläppshandelssystemet jämförs. Eftersom marknadspriset för en utsläppsrättighet enligt de svenska myndigheterna är cirka 10 euro per ton koldioxid och gemenskapens genomsnittliga minimiskattesatser motsvarar en koldioxidskatt på omkring 5 euro per ton koldioxid, hävdar de svenska myndigheterna att marginalkostnaden för en utsläppsminskning är högre inom utsläppshandelssystemet jämfört med minimiskattesatserna, och att utsläppsminskningen inom utsläppshandelssystemet således är större än minskningen hade varit om minimiskattesatserna hade tillämpats. De svenska myndigheterna har dessutom gjort gällande att villkoren för en skattebefrielse i enlighet med artikel 17 i energiskattedirektivet är uppfyllda.

| (24) | Enligt de svenska myndigheterna omfattas en skattebefrielse för bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet av villkor som har samma effekt som frivilliga avtal i den mening som avses i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna. Enligt dem är den tillämpliga bestämmelsen inriktad på miljöeffekten och föreskriver inte på något sätt att villkoren måste vara frivilliga. De svenska myndigheterna hävdar att miljövinsten av EU:s utsläppshandelssystem är känd på förhand, vilket är en fördel jämfört med att använda skattestyrmedlet, och att det saknar betydelse att miljöskyddssyftet uppnås genom ett obligatoriskt EU-system snarare än genom ett frivilligt avtal mellan ett enskilt företag och en medlemsstat. |
| --- | --- |

(24)

Enligt de svenska myndigheterna omfattas en skattebefrielse för bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet av villkor som har samma effekt som frivilliga avtal i den mening som avses i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna. Enligt dem är den tillämpliga bestämmelsen inriktad på miljöeffekten och föreskriver inte på något sätt att villkoren måste vara frivilliga. De svenska myndigheterna hävdar att miljövinsten av EU:s utsläppshandelssystem är känd på förhand, vilket är en fördel jämfört med att använda skattestyrmedlet, och att det saknar betydelse att miljöskyddssyftet uppnås genom ett obligatoriskt EU-system snarare än genom ett frivilligt avtal mellan ett enskilt företag och en medlemsstat.

| (25) | Skulle kommissionen finna att den anmälda åtgärden inte kan godkännas med hänsyn till miljöstödsriktlinjerna, anser de svenska myndigheterna i alla händelser att den uppfyller villkoren för ett undantag enligt artikel 87.3 i EG-fördraget och därför är förenlig med den gemensamma marknaden genom direkt tillämpning av fördraget tillsammans med artikel 17 i energiskattedirektivet, eftersom den ekonomiska logiken och EU:s övergripande miljöskyddsmål talar mycket starkt för att en koldioxidskatt på bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet bör avskaffas. De svenska myndigheterna anser att de gällande miljöstödsriktlinjerna inte är fullt tillämpliga på åtgärder som vidtas i samband med EU:s utsläppshandelssystem, eftersom riktlinjerna antogs före direktivet om handel med utsläppsrätter. Att inte vidta åtgärder för att minimera samhällets kostnader för en gemensam tillämpning av EU:s utsläppshandelssystem och koldioxidskatten skulle enligt dem strida mot gemenskapens rättsuppfattning. Enligt de svenska myndigheterna leder de dubbla styrmedlen i form av samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel till ökade kostnader både för enskilda operatörer och för samhället, och det faktum att de dubbla styrmedlen åsamkar samhället kostnader bör kunna motivera ett avskaffande av koldioxidskatten. |
| --- | --- |

(25)

Skulle kommissionen finna att den anmälda åtgärden inte kan godkännas med hänsyn till miljöstödsriktlinjerna, anser de svenska myndigheterna i alla händelser att den uppfyller villkoren för ett undantag enligt artikel 87.3 i EG-fördraget och därför är förenlig med den gemensamma marknaden genom direkt tillämpning av fördraget tillsammans med artikel 17 i energiskattedirektivet, eftersom den ekonomiska logiken och EU:s övergripande miljöskyddsmål talar mycket starkt för att en koldioxidskatt på bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet bör avskaffas. De svenska myndigheterna anser att de gällande miljöstödsriktlinjerna inte är fullt tillämpliga på åtgärder som vidtas i samband med EU:s utsläppshandelssystem, eftersom riktlinjerna antogs före direktivet om handel med utsläppsrätter. Att inte vidta åtgärder för att minimera samhällets kostnader för en gemensam tillämpning av EU:s utsläppshandelssystem och koldioxidskatten skulle enligt dem strida mot gemenskapens rättsuppfattning. Enligt de svenska myndigheterna leder de dubbla styrmedlen i form av samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel till ökade kostnader både för enskilda operatörer och för samhället, och det faktum att de dubbla styrmedlen åsamkar samhället kostnader bör kunna motivera ett avskaffande av koldioxidskatten.

| (26) | De svenska myndigheterna gör gällande att alla marginalskatter, till exempel en koldioxidskatt eller någon annan indirekt skatt som beräknas utifrån mängden förbrukat bränsle, snedvrider priset på utsläppsrätterna och leder till att utsläppsminskningarna sprids ineffektivt över utsläppshandelssystemet. De gör därför gällande att eventuella övervinster som härrör från en fri fördelning av utsläppsrätter bör fångas in genom en schablonskatt för att undvika en sådan snedvridning av marginalbeteendet inom utsläppshandelssystemet. Den begränsning av koldioxidutsläppen som fastställs genom utsläppshandelssystemet åsamkar kostnader för de operatörer som deltar i systemet, för det första i form av extra kostnader för att köpa nödvändiga utsläppsrätter utöver fördelade utsläppsrätter och för det andra i form av högre elpriser på grund av den begränsning som fastställts för utsläpp från elproduktion som grundar sig på fossila bränslen och det faktum att en eventuell ökning av marginalkostnaden för elproduktion också påverkar marknadspriset på elektricitet. |
| --- | --- |

(26)

De svenska myndigheterna gör gällande att alla marginalskatter, till exempel en koldioxidskatt eller någon annan indirekt skatt som beräknas utifrån mängden förbrukat bränsle, snedvrider priset på utsläppsrätterna och leder till att utsläppsminskningarna sprids ineffektivt över utsläppshandelssystemet. De gör därför gällande att eventuella övervinster som härrör från en fri fördelning av utsläppsrätter bör fångas in genom en schablonskatt för att undvika en sådan snedvridning av marginalbeteendet inom utsläppshandelssystemet. Den begränsning av koldioxidutsläppen som fastställs genom utsläppshandelssystemet åsamkar kostnader för de operatörer som deltar i systemet, för det första i form av extra kostnader för att köpa nödvändiga utsläppsrätter utöver fördelade utsläppsrätter och för det andra i form av högre elpriser på grund av den begränsning som fastställts för utsläpp från elproduktion som grundar sig på fossila bränslen och det faktum att en eventuell ökning av marginalkostnaden för elproduktion också påverkar marknadspriset på elektricitet.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna snedvrids prismekanismen av beskattning inom utsläppshandelssystemet utan att det ger några miljöfördelar. De anser att en samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel inte påverkar de totala utsläppen inom utsläppshandelssystemet, eftersom den totala utsläppsnivån avgörs av mängden fördelade utsläppsrätter, och ett eventuellt överskott på utsläppsrätter kommer bara att säljas på marknaden och leda till en ökning av utsläppen inom en annan del av systemet. Det påverkar dock marginalkostnaden för utsläppsminskningar och därmed den totala kostnaden för att nå målet att minska utsläppen. De svenska myndigheterna anser att en samtidig tillämpning av de båda styrmedlen leder till att utsläppsminskningarna fördelas ineffektivt över utsläppshandelssystemet, och resultatet blir att den totala kostnaden för att nå EU:s mål för utsläppsminskningar kommer att öka. |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna snedvrids prismekanismen av beskattning inom utsläppshandelssystemet utan att det ger några miljöfördelar. De anser att en samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel inte påverkar de totala utsläppen inom utsläppshandelssystemet, eftersom den totala utsläppsnivån avgörs av mängden fördelade utsläppsrätter, och ett eventuellt överskott på utsläppsrätter kommer bara att säljas på marknaden och leda till en ökning av utsläppen inom en annan del av systemet. Det påverkar dock marginalkostnaden för utsläppsminskningar och därmed den totala kostnaden för att nå målet att minska utsläppen. De svenska myndigheterna anser att en samtidig tillämpning av de båda styrmedlen leder till att utsläppsminskningarna fördelas ineffektivt över utsläppshandelssystemet, och resultatet blir att den totala kostnaden för att nå EU:s mål för utsläppsminskningar kommer att öka.

| (28) | De svenska myndigheterna gör gällande att snedvridningarna i det långa loppet kommer att påverka investeringarna och därmed till vilken ort framtida produktionskapacitet kommer att förläggas inom de sektorer som omfattas av utsläppshandelssystemet. De europeiska företagens konkurrenskraft på den internationella marknaden kommer att försvagas. Den samtidiga tillämpningen av beskattning och utsläppshandel kommer att leda till att kostnaderna för att minska utsläppen kommer att vara högre än minskningens marknadsvärde. Det är ett ineffektivt sätt att fördela resurser som leder till förlorat välstånd, det vill säga en kostnad för samhället. |
| --- | --- |

(28)

De svenska myndigheterna gör gällande att snedvridningarna i det långa loppet kommer att påverka investeringarna och därmed till vilken ort framtida produktionskapacitet kommer att förläggas inom de sektorer som omfattas av utsläppshandelssystemet. De europeiska företagens konkurrenskraft på den internationella marknaden kommer att försvagas. Den samtidiga tillämpningen av beskattning och utsläppshandel kommer att leda till att kostnaderna för att minska utsläppen kommer att vara högre än minskningens marknadsvärde. Det är ett ineffektivt sätt att fördela resurser som leder till förlorat välstånd, det vill säga en kostnad för samhället.

| (29) | De svenska myndigheterna har gett ett exempel där två operatörer omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och där utsläppshandelssystemet inte innehåller någon skatt. I ett sådant fall kommer operatören med de lägre marginalkostnaderna för utsläppsminskningar att minska utsläppen mer, hävdar de svenska myndigheterna. Utsläppsminskningarna kommer att fördelas optimalt eftersom varje operatör kommer att minska utsläppen tills de har samma marginalkostnader för minskningen. De svenska myndigheterna hävdar att om en av operatörerna är skyldig att betala en viss skatt kommer de ökade marginalkostnaderna för en utsläppsminskning att sporra den operatören att minska utsläppen mer och därmed göra det möjligt för denne att sälja utsläppsrätter på marknaden, vilket leder till lägre marknadspriser på utsläppsrätter. Det gör det möjligt för andra operatörer med potentiellt lägre marginalkostnader för utsläppsminskningar att köpa och använda utsläppsrätter. Denna ineffektiva resursfördelning leder till förlorat välstånd för samhället. Principskälen för en koldioxidskatt är i praktiken också tillämpliga på andra typer av energiskatter inom EU:s utsläppshandelssystem, eftersom energiskattedirektivet inte gör någon åtskillnad mellan olika slag av indirekta skatter (utom mervärdesskatt) som beräknas utifrån mängden energiprodukter och elektricitet när de frisläpps för konsumtion. |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har gett ett exempel där två operatörer omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och där utsläppshandelssystemet inte innehåller någon skatt. I ett sådant fall kommer operatören med de lägre marginalkostnaderna för utsläppsminskningar att minska utsläppen mer, hävdar de svenska myndigheterna. Utsläppsminskningarna kommer att fördelas optimalt eftersom varje operatör kommer att minska utsläppen tills de har samma marginalkostnader för minskningen. De svenska myndigheterna hävdar att om en av operatörerna är skyldig att betala en viss skatt kommer de ökade marginalkostnaderna för en utsläppsminskning att sporra den operatören att minska utsläppen mer och därmed göra det möjligt för denne att sälja utsläppsrätter på marknaden, vilket leder till lägre marknadspriser på utsläppsrätter. Det gör det möjligt för andra operatörer med potentiellt lägre marginalkostnader för utsläppsminskningar att köpa och använda utsläppsrätter. Denna ineffektiva resursfördelning leder till förlorat välstånd för samhället. Principskälen för en koldioxidskatt är i praktiken också tillämpliga på andra typer av energiskatter inom EU:s utsläppshandelssystem, eftersom energiskattedirektivet inte gör någon åtskillnad mellan olika slag av indirekta skatter (utom mervärdesskatt) som beräknas utifrån mängden energiprodukter och elektricitet när de frisläpps för konsumtion.

| (30) | De svenska myndigheterna gör gällande att om skattebasen och den skattesats som tillämpas harmoniserades fullständigt inom EU-25 för bränslen som förbrukas i de berörda anläggningarna och om skattebasen motsvarade räckvidden för EU:s utsläppshandelssystem, skulle de dubbla styrmedlen inte störa utsläppshandelssystemets funktion, eftersom det bara skulle leda till lägre priser på utsläppsrätter tack vare mindre efterfrågan på eller större utbud på utsläppsrätter. Enligt de svenska myndigheterna omfattar den obligatoriska beskattningen på EU-nivå emellertid bara delar av de bränslen som ger upphov till koldioxidutsläpp som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, och det faktum att beskattningen inte tillämpas lika inom utsläppshandelssystemet snedvrider systemets funktion. Möjligheten till nollbeskattning enligt artikel 17.4 i energiskattedirektivet är väsentlig. De svenska myndigheterna hävdar vidare att i Sverige utgör utsläppen från industrisektorn 80 % av den totala mängden fördelade utsläppsrätter, medan situationen för hela EU-25 är att 70 % av de utsläpp som omfattas av utsläppshandelssystemet härrör från fossila bränslen som används inom energisektorn. |
| --- | --- |

(30)

De svenska myndigheterna gör gällande att om skattebasen och den skattesats som tillämpas harmoniserades fullständigt inom EU-25 för bränslen som förbrukas i de berörda anläggningarna och om skattebasen motsvarade räckvidden för EU:s utsläppshandelssystem, skulle de dubbla styrmedlen inte störa utsläppshandelssystemets funktion, eftersom det bara skulle leda till lägre priser på utsläppsrätter tack vare mindre efterfrågan på eller större utbud på utsläppsrätter. Enligt de svenska myndigheterna omfattar den obligatoriska beskattningen på EU-nivå emellertid bara delar av de bränslen som ger upphov till koldioxidutsläpp som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, och det faktum att beskattningen inte tillämpas lika inom utsläppshandelssystemet snedvrider systemets funktion. Möjligheten till nollbeskattning enligt artikel 17.4 i energiskattedirektivet är väsentlig. De svenska myndigheterna hävdar vidare att i Sverige utgör utsläppen från industrisektorn 80 % av den totala mängden fördelade utsläppsrätter, medan situationen för hela EU-25 är att 70 % av de utsläpp som omfattas av utsläppshandelssystemet härrör från fossila bränslen som används inom energisektorn.

| (31) | De svenska myndigheterna anser att tillämpningen av koldioxidskatten utöver EU:s utsläppshandelssystem inte kommer att leda till någon ytterligare minskning av den totala mängden utsläpp inom EU, eftersom den mängden fastställs på förhand. De gör gällande att svenska företag kommer att minska sina utsläpp mer än utländska företag som inte ålagts någon skatt, eftersom de svenska företagen har högre kostnader för utsläpp på grund av skatten på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Enligt de svenska myndigheternas uppfattning kommer beskattningen bara att leda till en situation där företag i olika medlemsstater åsamkas olika kostnader för sina koldioxidutsläpp. Den grundläggande prismekanismen i utsläppshandelssystemet – som går ut på att alla företag möter samma kostnad för att släppa ut koldioxid – sätts ur spel. Då finns det inte längre någon garanti för att utsläppsminskningarna sker till lägsta möjliga kostnad. Konkurrensen snedvrids till nackdel för svenska företag, som kommer att ha en relativt sett högre kostnad för sina utsläpp, och samma grad av miljöstyrning uppnås till en högre kostnad. Förekomsten av kostnadsineffektiva miljörelaterade styrmedel är ett hinder för att nå målen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(31)

De svenska myndigheterna anser att tillämpningen av koldioxidskatten utöver EU:s utsläppshandelssystem inte kommer att leda till någon ytterligare minskning av den totala mängden utsläpp inom EU, eftersom den mängden fastställs på förhand. De gör gällande att svenska företag kommer att minska sina utsläpp mer än utländska företag som inte ålagts någon skatt, eftersom de svenska företagen har högre kostnader för utsläpp på grund av skatten på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Enligt de svenska myndigheternas uppfattning kommer beskattningen bara att leda till en situation där företag i olika medlemsstater åsamkas olika kostnader för sina koldioxidutsläpp. Den grundläggande prismekanismen i utsläppshandelssystemet – som går ut på att alla företag möter samma kostnad för att släppa ut koldioxid – sätts ur spel. Då finns det inte längre någon garanti för att utsläppsminskningarna sker till lägsta möjliga kostnad. Konkurrensen snedvrids till nackdel för svenska företag, som kommer att ha en relativt sett högre kostnad för sina utsläpp, och samma grad av miljöstyrning uppnås till en högre kostnad. Förekomsten av kostnadsineffektiva miljörelaterade styrmedel är ett hinder för att nå målen för Lissabonstrategin.

| (32) | De svenska myndigheterna påpekar vidare att kommissionen har godkänt den nationella allokeringsplan (NAP) som Sverige anmälde i enlighet med direktivet om handel med utsläppsrätter, och därmed godkänt en viss nivå av koldioxidutsläpp i Sverige. Att kräva att Sverige skall ha kvar sin koldioxidskatt skulle enligt de svenska myndigheterna i praktiken innebära att Sverige måste minska sina utsläpp ytterligare. De svenska myndigheterna anser dock att kommissionen måste anses ha avhänt sig den möjligheten när den godkände den utsläppsnivå som skulle bli följden av den svenska allokeringsplanen. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna påpekar vidare att kommissionen har godkänt den nationella allokeringsplan (NAP) som Sverige anmälde i enlighet med direktivet om handel med utsläppsrätter, och därmed godkänt en viss nivå av koldioxidutsläpp i Sverige. Att kräva att Sverige skall ha kvar sin koldioxidskatt skulle enligt de svenska myndigheterna i praktiken innebära att Sverige måste minska sina utsläpp ytterligare. De svenska myndigheterna anser dock att kommissionen måste anses ha avhänt sig den möjligheten när den godkände den utsläppsnivå som skulle bli följden av den svenska allokeringsplanen.

| (33) | Påföljderna för brott mot lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, genom vilken direktivet om handel med utsläppsrätter införlivades i svensk lagstiftning, fastställs i lagen och uppfyller de krav på påföljder som föreskrivs i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(33)

Påföljderna för brott mot lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, genom vilken direktivet om handel med utsläppsrätter införlivades i svensk lagstiftning, fastställs i lagen och uppfyller de krav på påföljder som föreskrivs i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna.

3.2.4   Kommissionens tvivel

Förenlighet med miljöstödsriktlinjerna

| (34) | Kommissionen betvivlar att de undantag som de svenska myndigheterna föreslår kan godkännas på grundval av miljöstödsriktlinjerna. Punkt 51.1 b är inte tillämplig, eftersom den skatt som företagen skulle betala enligt den föreslagna stödordningen skulle ligga under miniminivåerna enligt energiskattedirektivet. Inte heller villkoren i punkt 51.1 a förefaller vara uppfyllda, eftersom de företag som gynnas av stödet inte skulle ingå frivilliga åtaganden eller avtal. För att ett företag skall beviljas en skattenedsättning måste det vidta åtgärder som går utöver fullgörandet av en harmoniserad EU-skyldighet. EU:s utsläppshandelssystem utgör emellertid en obligatorisk standard i alla medlemsstater, och därför kan förenligheten med det systemet inte betraktas som en tillräcklig miljöinsats som tillåter statligt stöd. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen betvivlar att de undantag som de svenska myndigheterna föreslår kan godkännas på grundval av miljöstödsriktlinjerna. Punkt 51.1 b är inte tillämplig, eftersom den skatt som företagen skulle betala enligt den föreslagna stödordningen skulle ligga under miniminivåerna enligt energiskattedirektivet. Inte heller villkoren i punkt 51.1 a förefaller vara uppfyllda, eftersom de företag som gynnas av stödet inte skulle ingå frivilliga åtaganden eller avtal. För att ett företag skall beviljas en skattenedsättning måste det vidta åtgärder som går utöver fullgörandet av en harmoniserad EU-skyldighet. EU:s utsläppshandelssystem utgör emellertid en obligatorisk standard i alla medlemsstater, och därför kan förenligheten med det systemet inte betraktas som en tillräcklig miljöinsats som tillåter statligt stöd.

| (35) | Sammanfattningsvis tvivlar kommissionen på att de föreslagna skattelättnaderna – som underskrider gemenskapens minimiskattesatser och inte medför någon miljövinst som går utöver de krav gemenskapen ställer – är förenliga med miljöstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(35)

Sammanfattningsvis tvivlar kommissionen på att de föreslagna skattelättnaderna – som underskrider gemenskapens minimiskattesatser och inte medför någon miljövinst som går utöver de krav gemenskapen ställer – är förenliga med miljöstödsriktlinjerna.

Förenlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av en ekonomisk bedömning av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel

| (36) | När det gäller möjligheten att godkänna den anmälda stödordningen på grundval av behovet att avskaffa de dubbla styrmedel som de svenska myndigheterna hänvisar till anser kommissionen att principen om att förorenaren betalar måste beaktas när statligt stöd beviljas på miljöområdet. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller möjligheten att godkänna den anmälda stödordningen på grundval av behovet att avskaffa de dubbla styrmedel som de svenska myndigheterna hänvisar till anser kommissionen att principen om att förorenaren betalar måste beaktas när statligt stöd beviljas på miljöområdet.

| (37) | Kommissionen tvekar i detta skede beträffande hur förekomsten av dubbla styrmedel kan komma att påverka dess bedömning och huruvida den kan berättiga till en befrielse från koldioxidskatt enligt reglerna om statligt stöd. Kommissionen har särskilt följande betänkligheter:






  — | Energiskattedirektivet och utsläppshandelssystemet är två separata instrument i gemenskapens lagstiftning. Även om de delvis har samma politiska mål, nämligen att internalisera de externa kostnaderna för koldioxidutsläpp, har de också skilda syften. Det gäller särskilt minimiskattenivåerna, vars primära syfte är att få den inre marknaden att fungera smidigt. För att uppfylla kraven i energiskattedirektivet kan medlemsstaterna dock ta ut olika skatter, till exempel koldioxidskatt, som kan ha samma syfte som utsläppshandelssystemet. De nationella strategierna skiljer sig från varandra, och det är bara i vissa medlemsstater som de skatter som ingår i miniminivåerna delvis utgörs av en koldioxidskatt. När en koldioxidskatt tas ut för att uppfylla kraven enligt minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket är fallet i Sverige, kan en nedsättning av en sådan koldioxidskatt således snedvrida konkurrensen på den inre marknaden genom att öka skattedifferentieringen på ett område där skatteharmonisering har genomförts på gemenskapsnivå, framför allt i syfte att skapa en välfungerande inre marknad och lika villkor mellan aktörerna. |
| --- | --- | --- |

(37)

Kommissionen tvekar i detta skede beträffande hur förekomsten av dubbla styrmedel kan komma att påverka dess bedömning och huruvida den kan berättiga till en befrielse från koldioxidskatt enligt reglerna om statligt stöd. Kommissionen har särskilt följande betänkligheter:

—

Energiskattedirektivet och utsläppshandelssystemet är två separata instrument i gemenskapens lagstiftning. Även om de delvis har samma politiska mål, nämligen att internalisera de externa kostnaderna för koldioxidutsläpp, har de också skilda syften. Det gäller särskilt minimiskattenivåerna, vars primära syfte är att få den inre marknaden att fungera smidigt. För att uppfylla kraven i energiskattedirektivet kan medlemsstaterna dock ta ut olika skatter, till exempel koldioxidskatt, som kan ha samma syfte som utsläppshandelssystemet. De nationella strategierna skiljer sig från varandra, och det är bara i vissa medlemsstater som de skatter som ingår i miniminivåerna delvis utgörs av en koldioxidskatt. När en koldioxidskatt tas ut för att uppfylla kraven enligt minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket är fallet i Sverige, kan en nedsättning av en sådan koldioxidskatt således snedvrida konkurrensen på den inre marknaden genom att öka skattedifferentieringen på ett område där skatteharmonisering har genomförts på gemenskapsnivå, framför allt i syfte att skapa en välfungerande inre marknad och lika villkor mellan aktörerna.

| — | Att befria alla företag som deltar i utsläppshandelssystemet från en sådan koldioxidskatt kan vara oberättigat, eftersom det skulle kunna strida mot den nämnda principen om att förorenaren betalar, om företag som avgiftsfritt tagit emot utsläppstillstånd befrias från skatten. Å andra sidan kan det strida mot miljölogiken att en sådan koldioxidskatt sätts ned för de företag som måste köpa fler utsläppstillstånd därför att de behöver täcka sin extra förorening – det kan leda till att en förmån beviljas de företag som inte gjort investeringar och inte minskat sin förorening eller till och med förorenat mer. |
| --- | --- |

—

Att befria alla företag som deltar i utsläppshandelssystemet från en sådan koldioxidskatt kan vara oberättigat, eftersom det skulle kunna strida mot den nämnda principen om att förorenaren betalar, om företag som avgiftsfritt tagit emot utsläppstillstånd befrias från skatten. Å andra sidan kan det strida mot miljölogiken att en sådan koldioxidskatt sätts ned för de företag som måste köpa fler utsläppstillstånd därför att de behöver täcka sin extra förorening – det kan leda till att en förmån beviljas de företag som inte gjort investeringar och inte minskat sin förorening eller till och med förorenat mer.

| (38) | Kommissionen måste dessutom bedöma i vilken utsträckning de dubbla styrmedlen snedvrider konkurrensen, och huruvida denna påstådda snedvridning särskilt drabbar svenska företag, vilket de svenska myndigheterna tycks hävda. Kommissionen behöver närmare undersöka möjligheten att företag kan åsamkas en högre kostnad än koldioxidskatten för sina föroreningar i fall där de måste köpa utsläppstillstånd och samtidigt betala koldioxidskatt för samma utsläpp. Å andra sidan kanske principen om att förorenaren betalar inte iakttas i en situation där tillstånden har tilldelats avgiftsfritt och det inte finns någon skatt på utsläpp. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen måste dessutom bedöma i vilken utsträckning de dubbla styrmedlen snedvrider konkurrensen, och huruvida denna påstådda snedvridning särskilt drabbar svenska företag, vilket de svenska myndigheterna tycks hävda. Kommissionen behöver närmare undersöka möjligheten att företag kan åsamkas en högre kostnad än koldioxidskatten för sina föroreningar i fall där de måste köpa utsläppstillstånd och samtidigt betala koldioxidskatt för samma utsläpp. Å andra sidan kanske principen om att förorenaren betalar inte iakttas i en situation där tillstånden har tilldelats avgiftsfritt och det inte finns någon skatt på utsläpp.

| (39) | Kommissionen anser att man vid bedömningen av den samlade finansiella bördan för de företag som deltar i EU:s utsläppshandelssystem jämfört med de företag som inte deltar måste ta hänsyn till att medlemsstaterna fastställer mängden totala utsläppskvoter och att de under den första handelsperioden var tvungna att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt till företagen. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen anser att man vid bedömningen av den samlade finansiella bördan för de företag som deltar i EU:s utsläppshandelssystem jämfört med de företag som inte deltar måste ta hänsyn till att medlemsstaterna fastställer mängden totala utsläppskvoter och att de under den första handelsperioden var tvungna att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt till företagen.

| (40) | Kommissionen betonar att syftet med EU:s utsläppshandelssystem är just att begränsa koldioxidutsläppen genom att ge de deltagande företagen ett ekonomiskt incitament att minska utsläpp, som härrör från restriktiviteten hos den totala utsläppsgränsen. För att kunna bedöma om samtidig koldioxidskatt eventuellt orsakar en snedvridning av konkurrensen skulle kommissionen i detalj behöva undersöka de ekonomiska konsekvenserna av att EU:s utsläppshandelssystem tillämpas i Sverige. I detta sammanhang skulle kommissionen vidare behöva ytterligare uppgifter om de mekanismer som de svenska myndigheterna kan ha planerat för att fastställa förekomsten av en eventuell extra börda utöver koldioxidskatten och, för varje enskilt företag, fastställa beloppet för denna samt säkerställa att bara företag som faktiskt drabbas, åtminstone delvis, av en sådan börda befrias från den genom de anmälda skatteundantagen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen betonar att syftet med EU:s utsläppshandelssystem är just att begränsa koldioxidutsläppen genom att ge de deltagande företagen ett ekonomiskt incitament att minska utsläpp, som härrör från restriktiviteten hos den totala utsläppsgränsen. För att kunna bedöma om samtidig koldioxidskatt eventuellt orsakar en snedvridning av konkurrensen skulle kommissionen i detalj behöva undersöka de ekonomiska konsekvenserna av att EU:s utsläppshandelssystem tillämpas i Sverige. I detta sammanhang skulle kommissionen vidare behöva ytterligare uppgifter om de mekanismer som de svenska myndigheterna kan ha planerat för att fastställa förekomsten av en eventuell extra börda utöver koldioxidskatten och, för varje enskilt företag, fastställa beloppet för denna samt säkerställa att bara företag som faktiskt drabbas, åtminstone delvis, av en sådan börda befrias från den genom de anmälda skatteundantagen.

| (41) | Kommissionen hyser därför tvivel om huruvida den anmälda stödordningen kan anses förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen hyser därför tvivel om huruvida den anmälda stödordningen kan anses förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel.

Bedömning av stödordningen mot bakgrund av energiskattedirektivet

| (42) | Kommissionen måste dessutom undersöka om den planerade skattenedsättningen är förenlig med artikel 17 i energiskattedirektivet. Därför begär kommissionen att Sverige kompletterar den information som redan lämnats när det gäller tillämpningen av artikel 17, särskilt med uppgifter för ekvivalenstestet i artikel 17.4 i energiskattedirektivet. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen måste dessutom undersöka om den planerade skattenedsättningen är förenlig med artikel 17 i energiskattedirektivet. Därför begär kommissionen att Sverige kompletterar den information som redan lämnats när det gäller tillämpningen av artikel 17, särskilt med uppgifter för ekvivalenstestet i artikel 17.4 i energiskattedirektivet.

3.3   Slutsats

| (43) | Kommissionens preliminära undersökning har således väckt tvivel beträffande förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen tvivlar vidare på att sådant potentiellt statligt stöd är förenligt med miljöstödsriktlinjerna och med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel. Dessa tvivel gör det nödvändigt att undersöka frågan vidare, och kommissionen vill ha in synpunkter från de svenska myndigheterna och från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens preliminära undersökning har således väckt tvivel beträffande förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen tvivlar vidare på att sådant potentiellt statligt stöd är förenligt med miljöstödsriktlinjerna och med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel. Dessa tvivel gör det nödvändigt att undersöka frågan vidare, och kommissionen vill ha in synpunkter från de svenska myndigheterna och från andra berörda parter.

4.   BESLUT

Kommissionen underrättar härmed Sverige om att den efter att ha undersökt den information som de svenska myndigheterna lämnat i ärendet har beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av stödet. Kommissionen uppmanar Era myndigheter att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.“

---

(1)  Uvedeno s sodno prakso Sodišča, potrjeno npr. s sodbo v zadevi C-88/03 Portugalska republika proti Komisiji (sodba z dne 6. septembra 2006), kar je sprejela Komisija v svojem Obvestilu z dne 10. decembra 1998 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

1

(2)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

2

(3)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

3

(4)  Under den andra perioden inom EU:s system för utsläppshandel, som inleds 2008, kommer medlemsstaterna att åläggas att dela ut minst 90 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt.

4

(5)  Detta innefattar en årlig ökning med 2 % på grund av inflationen.

5

(6)  Senast bekräftad genom EG-domstolens dom i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen (dom av den 6 september 2006).

6

(7)  EGT C 384, 16.2.1998, s. 3.

7

(8)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

8

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/38

---

DRŽAVNA POMOČ — GRČIJA

Državna pomoč št. C 44/2006 (prej N 614/2005) — Regionalna pomoč tekstilni, oblačilni in usnjarski industriji v Grčiji

Vabilo za predložitev pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/09)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 24. oktobra 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Grčijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Grčiji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

OPIS UKREPA

Grčija je decembra 2005 priglasila zgoraj omenjeno shemo pomoči grški tekstilni in oblačilni industriji, ki je v krizi zaradi postopnega opuščanja kvot in popolne liberalizacije uvoza od leta 2005.

Grčija v celoti je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) ES do 31. decembra 2006. Pomoč bo izplačana v obliki neposrednih nepovratnih sredstev. Del priglašene pomoči bo namenjen začetnim naložbenim projektom. Del ukrepov priglašene pomoči sestavlja pomoč za tekoče poslovanje. To še posebej velja za podporo, namenjeno razgradnji in premestitvi obstoječe opreme, nabavi programske opreme v zvezi s kvalitativnim nadzorom proizvodnega procesa, vzpostavitvi podatkovnih baz ter povezovanju v mreže, oglaševalskim kampanjam in trženju.

Nekateri deli priglašenega ukrepa sodijo pod več uredb o skupinskih izjemah, še posebej v Uredbo o skupinskih izjemah za MSP, Uredbo o skupinskih izjemah za usposabljanje in Uredbo o skupinskih izjemah za raziskave in razvoj za MSP. Upravičena bodo samo tista MSP, ki ustrezajo opredelitvi ES. Shema bo usklajena s sedanjo karto regionalne pomoči za Grčijo za obdobje 2000–2006 in z veljavnimi zgornjimi mejami pomoči. Veljati bo prenehala 31. decembra 2006. Skupni proračun bo obsegal približno 150 milijonov EUR.

OCENA

Komisija meni, da shema pomoči pomeni državno pomoč, saj vključuje državna sredstva, upravičencem nudi ugodnosti, je selektivna in ima vpliv na trgovino.

Komisija je proučila shemo v skladu s členom 87 Pogodbe ES in še posebej na podlagi „Smernic Komisije o državni regionalni pomoči“ (SRP) ter uredb o izjemah za MSP in uredb o izjemah za zaposlovanje.

Komisija opaža, da del priglašenih ukrepov pomoči sestavlja pomoč za tekoče poslovanje, saj je njen cilj zmanjšati tekoče stroške podjetja. Ker specifične prikrajšanosti, ki jih namerava ukrep pomoči obravnavati, niso zadostno upravičene, Komisija potrebuje več podatkov za oceno združljivosti pomoči za tekoče poslovanje s skupnim trgom.

Shema je usmerjena na poseben sektor grškega gospodarstva, tj. tekstil, oblačila in usnje. Komisija meni, da ima lahko pomoč, ki je usmerjena na eno področje dejavnosti, velik vpliv na konkurenco na zadevnem trgu, in obstaja verjetnost, da bodo njeni učinki na regionalni razvoj preveč omejeni.

Komisija dvomi, da takšna shema pomoči, ki je omejena na en gospodarski sektor, tvori bistven del regionalne razvojne strategije. Grčija ni pojasnila, zakaj obstoječ celovit režim horizontalne pomoči ne zadostuje za sprožitev procesa regionalnega razvoja. Nadalje obstaja močna konkurenca v tekstilni, oblačilni in usnjarski industriji, poleg tega se med državami članicami tudi veliko trguje. Zato bi pomenila odobritev takšne sheme v Grčiji resno nevarnost za izkrivljanje konkurence.

Komisija ima po prvi predhodni oceni ukrepa glede na zgoraj navedeno pomisleke, ali je shema združljiva s skupnim trgom, in če je, kolikšen je obseg združljivosti. Komisija želi zbrati podatke od zainteresiranih strank.

Komisija se je zato odločila sprožiti formalni postopek preiskave v skladu s členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, da preveri združljivost ukrepa državne pomoči s skupnim trgom.

BESEDILO DOPISA

„Η Επιτροπή επιθυμεί να ενημερώσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις πληροφορίες που έχει στη διάθεσή της και που υποβλήθηκαν από τις αρχές της χώρας σας σχετικά με το προαναφερόμενο μέτρο, αποφάσισε να κινήσει την επίσημη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης ΕΚ.

1.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

| (1) | Με επιστολή της 5ης Δεκεμβρίου 2005, που καταχωρήθηκε από την Επιτροπή στις 8 Δεκεμβρίου 2005 (Α/40253), οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν στην Επιτροπή το προαναφερόμενο καθεστώς ενισχύσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ. Με επιστολές της 23ης Δεκεμβρίου 2005 (D/60212), της 22ας Φεβρουαρίου 2006 (D/51560), της 18ης Μαΐου 2006 (D/54076) και της 27ης Ιουλίου 2006 (D/56465), η Επιτροπή ζήτησε συμπληρωματικές πληροφορίες, οι οποίες υποβλήθηκαν εν μέρει από τις ελληνικές αρχές με επιστολές της 25ης Ιανουαρίου 2006 (Α/30736), της 21ης Μαρτίου 2006 (A/32245), της 8ης Ιουνίου 2006 και της 7ης Σεπτεμβρίου 2006 (Α37004). |
| --- | --- |

(1)

Με επιστολή της 5ης Δεκεμβρίου 2005, που καταχωρήθηκε από την Επιτροπή στις 8 Δεκεμβρίου 2005 (Α/40253), οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν στην Επιτροπή το προαναφερόμενο καθεστώς ενισχύσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ. Με επιστολές της 23ης Δεκεμβρίου 2005 (D/60212), της 22ας Φεβρουαρίου 2006 (D/51560), της 18ης Μαΐου 2006 (D/54076) και της 27ης Ιουλίου 2006 (D/56465), η Επιτροπή ζήτησε συμπληρωματικές πληροφορίες, οι οποίες υποβλήθηκαν εν μέρει από τις ελληνικές αρχές με επιστολές της 25ης Ιανουαρίου 2006 (Α/30736), της 21ης Μαρτίου 2006 (A/32245), της 8ης Ιουνίου 2006 και της 7ης Σεπτεμβρίου 2006 (Α37004).

2.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ

Στόχος του καθεστώτος

| (2) | Το καθεστώς ενισχύσεων θα εφαρμόζεται μόνο στον τομέα της υφαντουργίας, της ένδυσης και των υποδημάτων (1). Το καθεστώς αυτό αποσκοπεί στην προώθηση της ανταγωνιστικότητας των επιχειρήσεων των κλάδων κλωστοϋφαντουργίας, ένδυσης, υποδημάτων και δέρματος της Ελλάδας. Σκοπό έχει την ενίσχυση των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς προκειμένου να αντιμετωπίσουν την κρίση που διέρχεται επί του παρόντος ο κλάδος. Ειδικότερα, θα βοηθήσει τις επιχειρήσεις αυτές να αναβαθμίσουν τις επιδόσεις τους και να αποκτήσουν καλύτερη πρόσβαση στις αγορές μέσω της βελτίωσης της ποιότητας των προϊόντων και των παραγωγικών μεθόδων, της εισαγωγής καινοτόμων μεθόδων παραγωγής ή/και προϊόντων. Το καθεστώς δεν θα εφαρμόζεται στους τομείς άνθρακα και χάλυβα, των συνθετικών ινών και της γεωργίας. |
| --- | --- |

(2)

Το καθεστώς ενισχύσεων θα εφαρμόζεται μόνο στον τομέα της υφαντουργίας, της ένδυσης και των υποδημάτων (1). Το καθεστώς αυτό αποσκοπεί στην προώθηση της ανταγωνιστικότητας των επιχειρήσεων των κλάδων κλωστοϋφαντουργίας, ένδυσης, υποδημάτων και δέρματος της Ελλάδας. Σκοπό έχει την ενίσχυση των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς προκειμένου να αντιμετωπίσουν την κρίση που διέρχεται επί του παρόντος ο κλάδος. Ειδικότερα, θα βοηθήσει τις επιχειρήσεις αυτές να αναβαθμίσουν τις επιδόσεις τους και να αποκτήσουν καλύτερη πρόσβαση στις αγορές μέσω της βελτίωσης της ποιότητας των προϊόντων και των παραγωγικών μεθόδων, της εισαγωγής καινοτόμων μεθόδων παραγωγής ή/και προϊόντων. Το καθεστώς δεν θα εφαρμόζεται στους τομείς άνθρακα και χάλυβα, των συνθετικών ινών και της γεωργίας.

Νομική βάση του καθεστώτος

| (3) | Νομική βάση του καθεστώτος είναι οι νόμοι 2244/94 (2), 2308/95 (3) και το προεδρικό διάταγμα 93/97 (4). |
| --- | --- |

(3)

Νομική βάση του καθεστώτος είναι οι νόμοι 2244/94 (2), 2308/95 (3) και το προεδρικό διάταγμα 93/97 (4).

Μορφές της ενίσχυσης

| (4) | Η ενίσχυση θα έχει μορφή άμεσων (μη επιστρεπτέων) επιχορηγήσεων. Θα χορηγείται επίσης ενίσχυση για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδύσεις. Δεν είναι σαφές εάν η ενίσχυση θα υπόκειται σε φορολογία. Η χορήγηση της ενίσχυσης θα είναι στη διακριτική ευχέρεια των ελληνικών αρχών, με βάση αντικειμενικά κριτήρια αξιολόγησης. Ειδικότερα, τα κριτήρια θα αφορούν την αξιολόγηση του επενδυτή (βιωσιμότητα και οικονομικά στοιχεία της εταιρείας, υποδομή, πιστοληπτική ικανότητα) και την αξιολόγηση του επενδυτικού σχεδίου (εισαγωγή νέων τεχνολογιών, ποσοστό ιδίας συμμετοχής). |
| --- | --- |

(4)

Η ενίσχυση θα έχει μορφή άμεσων (μη επιστρεπτέων) επιχορηγήσεων. Θα χορηγείται επίσης ενίσχυση για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδύσεις. Δεν είναι σαφές εάν η ενίσχυση θα υπόκειται σε φορολογία. Η χορήγηση της ενίσχυσης θα είναι στη διακριτική ευχέρεια των ελληνικών αρχών, με βάση αντικειμενικά κριτήρια αξιολόγησης. Ειδικότερα, τα κριτήρια θα αφορούν την αξιολόγηση του επενδυτή (βιωσιμότητα και οικονομικά στοιχεία της εταιρείας, υποδομή, πιστοληπτική ικανότητα) και την αξιολόγηση του επενδυτικού σχεδίου (εισαγωγή νέων τεχνολογιών, ποσοστό ιδίας συμμετοχής).

Επιλέξιμα σχέδια και δαπάνες

| (5) | Οι επιλέξιμες δαπάνες περιλαμβάνουν την επέκταση υφιστάμενων εγκαταστάσεων ή την έναρξη δραστηριότητας η οποία συνεπάγεται θεμελιώδη αλλαγή στο προϊόν ή τη μέθοδο παραγωγής μιας υφιστάμενης εγκατάστασης, νέα μηχανήματα και εξοπλισμό, καθώς και άυλα περιουσιακά στοιχεία, όπως δαπάνες για τη μεταφορά τεχνολογίας με απόκτηση διπλωμάτων ευρεσιτεχνίας, αδειών εκμετάλλευσης και τεχνογνωσίας ή τεχνικών γνώσεων μη κατοχυρωμένων με δίπλωμα ευρεσιτεχνίας. Οι επενδύσεις αντικατάστασης δεν είναι επιλέξιμες για τη χορήγηση ενίσχυσης. |
| --- | --- |

(5)

Οι επιλέξιμες δαπάνες περιλαμβάνουν την επέκταση υφιστάμενων εγκαταστάσεων ή την έναρξη δραστηριότητας η οποία συνεπάγεται θεμελιώδη αλλαγή στο προϊόν ή τη μέθοδο παραγωγής μιας υφιστάμενης εγκατάστασης, νέα μηχανήματα και εξοπλισμό, καθώς και άυλα περιουσιακά στοιχεία, όπως δαπάνες για τη μεταφορά τεχνολογίας με απόκτηση διπλωμάτων ευρεσιτεχνίας, αδειών εκμετάλλευσης και τεχνογνωσίας ή τεχνικών γνώσεων μη κατοχυρωμένων με δίπλωμα ευρεσιτεχνίας. Οι επενδύσεις αντικατάστασης δεν είναι επιλέξιμες για τη χορήγηση ενίσχυσης.

| (6) | Το ανώτατο όριο των δαπανών όσον αφορά τις άυλες επενδύσεις δεν μπορεί να υπερβαίνει το 50 % των επιλέξιμων δαπανών. Τα επιλέξιμα άυλα περιουσιακά στοιχεία θα εξακολουθούν να συνδέονται με την περιφέρεια που λαμβάνει την ενίσχυση και θα περιλαμβάνονται στα περιουσιακά στοιχεία της επιχείρησης τα οποία μπορούν να αποσβεστούν. |
| --- | --- |

(6)

Το ανώτατο όριο των δαπανών όσον αφορά τις άυλες επενδύσεις δεν μπορεί να υπερβαίνει το 50 % των επιλέξιμων δαπανών. Τα επιλέξιμα άυλα περιουσιακά στοιχεία θα εξακολουθούν να συνδέονται με την περιφέρεια που λαμβάνει την ενίσχυση και θα περιλαμβάνονται στα περιουσιακά στοιχεία της επιχείρησης τα οποία μπορούν να αποσβεστούν.

| (7) | Επιπλέον, θα χορηγείται ενίσχυση για την αποξήλωση ή τη μετεγκατάσταση υφιστάμενων μηχανημάτων ή εξοπλισμού για την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο της ποιότητας της διαδικασίας παραγωγής, για τη δημιουργία βάσεων δεδομένων για πελάτες ή εμπόρους, καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και το μάρκετινγκ. |
| --- | --- |

(7)

Επιπλέον, θα χορηγείται ενίσχυση για την αποξήλωση ή τη μετεγκατάσταση υφιστάμενων μηχανημάτων ή εξοπλισμού για την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο της ποιότητας της διαδικασίας παραγωγής, για τη δημιουργία βάσεων δεδομένων για πελάτες ή εμπόρους, καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και το μάρκετινγκ.

| (8) | Όσον αφορά τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης, δεν είναι σαφές τι περιλαμβάνουν οι επιλέξιμες δαπάνες ή σε ποια βάση θα υπολογίζεται η ενίσχυση. |
| --- | --- |

(8)

Όσον αφορά τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης, δεν είναι σαφές τι περιλαμβάνουν οι επιλέξιμες δαπάνες ή σε ποια βάση θα υπολογίζεται η ενίσχυση.

Αποδέκτες

| (9) | Αρχικά, οι ελληνικές αρχές δήλωσαν ότι αποδέκτες μπορούν είναι οι επιχειρήσεις κάθε μεγέθους. Με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (5), ανέλαβαν τη δέσμευση ότι οι αποδέκτες θα είναι μόνο μικρομεσαίες επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους μεταποιητικούς τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης, των υποδημάτων και του δέρματος. Οι ελληνικές αρχές ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τον ορισμό των ΜΜΕ που περιλαμβάνεται στο παράρτημα Ι του κανονισμού (EΚ) αριθ. 364/2004 (6). Με επιστολή δε της 8ης Ιουνίου 2006 (7), επιβεβαίωσαν ότι οι δικαιούχοι δεν θα χαρακτηρίζονται ως προβληματικές επιχειρήσεις σύμφωνα με τον ορισμό που περιέχεται στις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων (8) και ότι τυχόν ενισχύσεις που χορηγούνται σε προβληματικές επιχειρήσεις θα κοινοποιούνται ατομικά στην Επιτροπή. |
| --- | --- |

(9)

Αρχικά, οι ελληνικές αρχές δήλωσαν ότι αποδέκτες μπορούν είναι οι επιχειρήσεις κάθε μεγέθους. Με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (5), ανέλαβαν τη δέσμευση ότι οι αποδέκτες θα είναι μόνο μικρομεσαίες επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους μεταποιητικούς τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης, των υποδημάτων και του δέρματος. Οι ελληνικές αρχές ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τον ορισμό των ΜΜΕ που περιλαμβάνεται στο παράρτημα Ι του κανονισμού (EΚ) αριθ. 364/2004 (6). Με επιστολή δε της 8ης Ιουνίου 2006 (7), επιβεβαίωσαν ότι οι δικαιούχοι δεν θα χαρακτηρίζονται ως προβληματικές επιχειρήσεις σύμφωνα με τον ορισμό που περιέχεται στις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων (8) και ότι τυχόν ενισχύσεις που χορηγούνται σε προβληματικές επιχειρήσεις θα κοινοποιούνται ατομικά στην Επιτροπή.

Ένταση των ενισχύσεων

| (10) | Αρχικά οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν ένα και μόνο ανώτατο όριο ενισχύσεων για το σύνολο της ελληνικής επικράτειας που έφθανε σε 55 % για τα ενσώματα περιουσιακά στοιχεία και 50 % για τα άυλα περιουσιακά στοιχεία. Ωστόσο, με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (9), ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τα ισχύοντα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων, όπως προσδιορίζονται στον χάρτη περιφερειακών ενισχύσεων για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006 (10). |
| --- | --- |

(10)

Αρχικά οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν ένα και μόνο ανώτατο όριο ενισχύσεων για το σύνολο της ελληνικής επικράτειας που έφθανε σε 55 % για τα ενσώματα περιουσιακά στοιχεία και 50 % για τα άυλα περιουσιακά στοιχεία. Ωστόσο, με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (9), ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τα ισχύοντα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων, όπως προσδιορίζονται στον χάρτη περιφερειακών ενισχύσεων για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006 (10).

Άλλοι όροι

| (11) | Οι αιτήσεις για τη χορήγηση ενίσχυσης πρέπει να υποβάλλονται πριν αρχίσουν οι εργασίες εφαρμογής του σχεδίου. |
| --- | --- |

(11)

Οι αιτήσεις για τη χορήγηση ενίσχυσης πρέπει να υποβάλλονται πριν αρχίσουν οι εργασίες εφαρμογής του σχεδίου.

| (12) | Η συμβολή του αποδέκτη στη χρηματοδότηση της επένδυσης θα πρέπει να ανέρχεται σε τουλάχιστον 25 % του επενδυτικού κόστους. |
| --- | --- |

(12)

Η συμβολή του αποδέκτη στη χρηματοδότηση της επένδυσης θα πρέπει να ανέρχεται σε τουλάχιστον 25 % του επενδυτικού κόστους.

Διάρκεια και προϋπολογισμός του καθεστώτος

| (13) | Το καθεστώς λήγει στις 31 Δεκεμβρίου 2006, τελευταία ημερομηνία κατά την οποία οι ελληνικές αρχές θα είναι σε θέση να λάβουν νομικά δεσμευτικές αποφάσεις σχετικά με τη χορήγηση ενίσχυσης. Ο συνολικός προϋπολογισμός του καθεστώτος ανέρχεται κατά προσέγγιση σε 150 εκατ. ευρώ. |
| --- | --- |

(13)

Το καθεστώς λήγει στις 31 Δεκεμβρίου 2006, τελευταία ημερομηνία κατά την οποία οι ελληνικές αρχές θα είναι σε θέση να λάβουν νομικά δεσμευτικές αποφάσεις σχετικά με τη χορήγηση ενίσχυσης. Ο συνολικός προϋπολογισμός του καθεστώτος ανέρχεται κατά προσέγγιση σε 150 εκατ. ευρώ.

Σώρευση ενισχύσεων

| (14) | Με επιστολή της 8ης Ιουνίου 2006 (11), οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν ότι οι ενισχύσεις που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος δεν μπορούν να σωρευθούν με άλλες κρατικές ενισχύσεις για τις ίδιες επιλέξιμες δαπάνες, και ότι θα τηρούνται τα ανώτατα επιτρεπόμενα όρια για τις περιφερειακές ενισχύσεις. |
| --- | --- |

(14)

Με επιστολή της 8ης Ιουνίου 2006 (11), οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν ότι οι ενισχύσεις που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος δεν μπορούν να σωρευθούν με άλλες κρατικές ενισχύσεις για τις ίδιες επιλέξιμες δαπάνες, και ότι θα τηρούνται τα ανώτατα επιτρεπόμενα όρια για τις περιφερειακές ενισχύσεις.

3.   ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ

Νομιμότητα

| (15) | Με την κοινοποίηση του σχεδίου χορήγησης ενισχύσεων μέσω του καθεστώτος ενισχύσεων που περιγράφηκε ανωτέρω πριν αυτό τεθεί σε εφαρμογή, οι ελληνικές αρχές τήρησαν τις υποχρεώσεις που υπέχουν δυνάμει του 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ. |
| --- | --- |

(15)

Με την κοινοποίηση του σχεδίου χορήγησης ενισχύσεων μέσω του καθεστώτος ενισχύσεων που περιγράφηκε ανωτέρω πριν αυτό τεθεί σε εφαρμογή, οι ελληνικές αρχές τήρησαν τις υποχρεώσεις που υπέχουν δυνάμει του 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ.

Χαρακτήρας του καθεστώτος ως κρατικής ενίσχυσης

| (16) | Βάσει του καθεστώτος, το κράτος χορηγεί επιχορηγήσεις σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στον τομέα της κλωστοϋφαντουργίας και της ένδυσης οι οποίες πραγματοποιούν επενδύσεις. Η ενίσχυση θα χορηγείται σε περιορισμένο αριθμό επιχειρήσεων, οι οποίες θα επιλέγονται από τις ελληνικές αρχές με βάση αντικειμενικά κριτήρια. Κατά την επιλογή των δικαιούχων, οι ελληνικές αρχές ασκούν κάποιο βαθμό διακριτικής ευχέρειας. Η ενίσχυση συνιστά πλεονέκτημα για τους αποδέκτες (μειώνονται οι δαπάνες των σχετικών επενδύσεων). Με αυτή την έννοια, η ενίσχυση βελτιώνει τη θέση των αποδεκτών σε σύγκριση με εκείνη των ανταγωνιστών τους σε άλλα κράτη μέλη. Συνεπώς, πρέπει να θεωρηθεί ότι στρεβλώνει τον ανταγωνισμό και επηρεάζει τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών. |
| --- | --- |

(16)

Βάσει του καθεστώτος, το κράτος χορηγεί επιχορηγήσεις σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στον τομέα της κλωστοϋφαντουργίας και της ένδυσης οι οποίες πραγματοποιούν επενδύσεις. Η ενίσχυση θα χορηγείται σε περιορισμένο αριθμό επιχειρήσεων, οι οποίες θα επιλέγονται από τις ελληνικές αρχές με βάση αντικειμενικά κριτήρια. Κατά την επιλογή των δικαιούχων, οι ελληνικές αρχές ασκούν κάποιο βαθμό διακριτικής ευχέρειας. Η ενίσχυση συνιστά πλεονέκτημα για τους αποδέκτες (μειώνονται οι δαπάνες των σχετικών επενδύσεων). Με αυτή την έννοια, η ενίσχυση βελτιώνει τη θέση των αποδεκτών σε σύγκριση με εκείνη των ανταγωνιστών τους σε άλλα κράτη μέλη. Συνεπώς, πρέπει να θεωρηθεί ότι στρεβλώνει τον ανταγωνισμό και επηρεάζει τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών.

| (17) | Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή θεωρεί ότι υφίσταται κρατική ενίσχυση κατά τη έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ. |
| --- | --- |

(17)

Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή θεωρεί ότι υφίσταται κρατική ενίσχυση κατά τη έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ.

Συμβιβάσιμο του μέτρου ενίσχυσης

| (18) | Αφού διαπιστώθηκε ότι το καθεστώς συνιστά κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, είναι απαραίτητο να εξεταστεί κατά πόσο το μέτρο μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά. |
| --- | --- |

(18)

Αφού διαπιστώθηκε ότι το καθεστώς συνιστά κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, είναι απαραίτητο να εξεταστεί κατά πόσο το μέτρο μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά.

| (19) | Η Επιτροπή εξέτασε το καθεστώς με βάση το άρθρο 87 της συνθήκης ΕΚ, και ιδίως με βάση τις “κατευθυντήριες γραμμές σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα” (12) (αναφέρονται στο εξής ως ΚΕΠΧ), τον κανονισμό για τις ΜΜΕ (13) και τον κανονισμό για την απασχόληση (14). Τα αποτελέσματα της εξέτασης αυτής συνοψίζονται στη συνέχεια. |
| --- | --- |

(19)

Η Επιτροπή εξέτασε το καθεστώς με βάση το άρθρο 87 της συνθήκης ΕΚ, και ιδίως με βάση τις “κατευθυντήριες γραμμές σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα” (12) (αναφέρονται στο εξής ως ΚΕΠΧ), τον κανονισμό για τις ΜΜΕ (13) και τον κανονισμό για την απασχόληση (14). Τα αποτελέσματα της εξέτασης αυτής συνοψίζονται στη συνέχεια.

| (20) | Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ένα μέρος των ενισχύσεων που κοινοποιήθηκαν θα χορηγούνται σε σχέδια για αρχική επένδυση στην Ελλάδα, τα οποία είναι εξ ολοκλήρου επιλέξιμα για τη χορήγηση περιφερειακών ενισχύσεων βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης ΕΚ μέχρι τις 31.12.2006. Αυτό ισχύει ιδίως για τις επενδύσεις σε κτίρια και εγκαταστάσεις ή μηχανήματα. Η Επιτροπή σημειώνει ότι οι μέγιστες εντάσεις των επενδυτικών ενισχύσεων που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος είναι σύμφωνες με τα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων που ισχύουν για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006. Το καθεστώς αυτό λήγει την ίδια ημερομηνία όπως και ο ισχύων χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων, δηλαδή στις 31.12.2006. |
| --- | --- |

(20)

Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ένα μέρος των ενισχύσεων που κοινοποιήθηκαν θα χορηγούνται σε σχέδια για αρχική επένδυση στην Ελλάδα, τα οποία είναι εξ ολοκλήρου επιλέξιμα για τη χορήγηση περιφερειακών ενισχύσεων βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης ΕΚ μέχρι τις 31.12.2006. Αυτό ισχύει ιδίως για τις επενδύσεις σε κτίρια και εγκαταστάσεις ή μηχανήματα. Η Επιτροπή σημειώνει ότι οι μέγιστες εντάσεις των επενδυτικών ενισχύσεων που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος είναι σύμφωνες με τα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων που ισχύουν για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006. Το καθεστώς αυτό λήγει την ίδια ημερομηνία όπως και ο ισχύων χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων, δηλαδή στις 31.12.2006.

| (21) | Οι ελληνικές αρχές σκοπεύουν επίσης να χορηγήσουν περιφερειακές ενισχύσεις για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδυτικά σχέδια. Ωστόσο, δεν παρέχονται περισσότερες επεξηγήσεις. Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες, ειδικότερα σχετικά με τη μέθοδο υπολογισμού της ενίσχυσης έτσι ώστε να είναι σε θέση να αξιολογήσει το συμβατό της βάσει των ΚΕΠΧ ή του κανονισμού για την απασχόληση. |
| --- | --- |

(21)

Οι ελληνικές αρχές σκοπεύουν επίσης να χορηγήσουν περιφερειακές ενισχύσεις για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδυτικά σχέδια. Ωστόσο, δεν παρέχονται περισσότερες επεξηγήσεις. Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες, ειδικότερα σχετικά με τη μέθοδο υπολογισμού της ενίσχυσης έτσι ώστε να είναι σε θέση να αξιολογήσει το συμβατό της βάσει των ΚΕΠΧ ή του κανονισμού για την απασχόληση.

| (22) | Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ορισμένα από τα μέτρα ενίσχυσης που κοινοποιήθηκαν ενδέχεται να συνιστούν ενίσχυση λειτουργίας, δεδομένου ότι αποσκοπούν στη μείωση των τρεχουσών δαπανών των επιχειρήσεων. Αυτό ισχύει ιδίως για τη στήριξη που χορηγείται για την αποξήλωση και τη μετεγκατάσταση υφιστάμενου εξοπλισμού, την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο ποιότητας των διαδικασιών παραγωγής, τη δημιουργία βάσεων δεδομένων καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και τις δαπάνες μάρκετινγκ. Δεν μπορεί να αποκλεισθεί ότι οι δαπάνες μάρκετινγκ μπορεί να συνδέονται με τις εξαγωγικές δραστηριότητες και, συνεπώς, να συνιστούν εξαγωγικές ενισχύσεις. |
| --- | --- |

(22)

Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ορισμένα από τα μέτρα ενίσχυσης που κοινοποιήθηκαν ενδέχεται να συνιστούν ενίσχυση λειτουργίας, δεδομένου ότι αποσκοπούν στη μείωση των τρεχουσών δαπανών των επιχειρήσεων. Αυτό ισχύει ιδίως για τη στήριξη που χορηγείται για την αποξήλωση και τη μετεγκατάσταση υφιστάμενου εξοπλισμού, την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο ποιότητας των διαδικασιών παραγωγής, τη δημιουργία βάσεων δεδομένων καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και τις δαπάνες μάρκετινγκ. Δεν μπορεί να αποκλεισθεί ότι οι δαπάνες μάρκετινγκ μπορεί να συνδέονται με τις εξαγωγικές δραστηριότητες και, συνεπώς, να συνιστούν εξαγωγικές ενισχύσεις.

| (23) | Σύμφωνα με το σημείο 4.15 των ΚΕΠΧ, οι ενισχύσεις λειτουργίας καταρχήν απαγορεύονται, αλλά κατ' εξαίρεση, μπορούν να χορηγούνται ενισχύσεις λειτουργίας σε περιοχές που δικαιούνται την παρέκκλιση του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α), υπό τον όρο ότι (i) δικαιολογούνται από τη συμβολή τους στην περιφερειακή ανάπτυξη και το χαρακτήρα τους και (ii) το ύψος τους είναι ανάλογο προς τα προβλήματα που καλούνται να αντιμετωπίσουν. Επίσης πρέπει να μειώνονται προοδευτικά και να χορηγούνται για περιορισμένο χρονικό διάστημα. Ωστόσο, παρόλο που ζητήθηκε επανειλημμένα από την Επιτροπή, οι ελληνικές αρχές δεν απέδειξαν ότι τα διαρθρωτικά προβλήματα των περιοχών είναι τόσο σοβαρά ώστε η περιφερειακή επενδυτική ενίσχυση να μην είναι επαρκής για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης και ότι η επενδυτική ενίσχυση θα πρέπει να συμπληρωθεί από περιφερειακή ενίσχυση λειτουργίας. Διαβεβαιώνουν απλώς ότι οι ενισχύσεις λειτουργίας είναι καθοριστικές για τη βιωσιμότητα και την ανάπτυξη των κλάδων αυτών, οι οποίοι είναι κρίσιμοι για τις σχετικές περιφέρειες. Επιπλέον, δεν παρέχονται πληροφορίες για τις σχεδιαζόμενες εντάσεις των ενισχύσεων όσον αφορά τις ενισχύσεις λειτουργίας. |
| --- | --- |

(23)

Σύμφωνα με το σημείο 4.15 των ΚΕΠΧ, οι ενισχύσεις λειτουργίας καταρχήν απαγορεύονται, αλλά κατ' εξαίρεση, μπορούν να χορηγούνται ενισχύσεις λειτουργίας σε περιοχές που δικαιούνται την παρέκκλιση του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α), υπό τον όρο ότι (i) δικαιολογούνται από τη συμβολή τους στην περιφερειακή ανάπτυξη και το χαρακτήρα τους και (ii) το ύψος τους είναι ανάλογο προς τα προβλήματα που καλούνται να αντιμετωπίσουν. Επίσης πρέπει να μειώνονται προοδευτικά και να χορηγούνται για περιορισμένο χρονικό διάστημα. Ωστόσο, παρόλο που ζητήθηκε επανειλημμένα από την Επιτροπή, οι ελληνικές αρχές δεν απέδειξαν ότι τα διαρθρωτικά προβλήματα των περιοχών είναι τόσο σοβαρά ώστε η περιφερειακή επενδυτική ενίσχυση να μην είναι επαρκής για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης και ότι η επενδυτική ενίσχυση θα πρέπει να συμπληρωθεί από περιφερειακή ενίσχυση λειτουργίας. Διαβεβαιώνουν απλώς ότι οι ενισχύσεις λειτουργίας είναι καθοριστικές για τη βιωσιμότητα και την ανάπτυξη των κλάδων αυτών, οι οποίοι είναι κρίσιμοι για τις σχετικές περιφέρειες. Επιπλέον, δεν παρέχονται πληροφορίες για τις σχεδιαζόμενες εντάσεις των ενισχύσεων όσον αφορά τις ενισχύσεις λειτουργίας.

| (24) | Λαμβάνοντας υπόψη την ανεπαρκή αιτιολόγηση των συγκεκριμένων προβλημάτων τα οποία προορίζονται να επιλύσουν τα ανωτέρω μέτρα, η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να είναι σε θέση να εκτιμήσει το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων λειτουργίας με την κοινή αγορά. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους. |
| --- | --- |

(24)

Λαμβάνοντας υπόψη την ανεπαρκή αιτιολόγηση των συγκεκριμένων προβλημάτων τα οποία προορίζονται να επιλύσουν τα ανωτέρω μέτρα, η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να είναι σε θέση να εκτιμήσει το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων λειτουργίας με την κοινή αγορά. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους.

| (25) | Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι το καθεστώς στοχεύει σε ένα συγκεκριμένο κλάδο της ελληνικής οικονομίας, και συγκεκριμένα την κλωστοϋφαντουργία, τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος. Η Επιτροπή έχει την άποψη ότι οι ενισχύσεις που περιορίζονται σε ένα τομέα δραστηριότητας μπορεί να έχουν σημαντικές επιπτώσεις στον ανταγωνισμό στη σχετική αγορά και ότι τα αποτελέσματά τους στην περιφερειακή ανάπτυξη είναι πιθανό να είναι πολύ περιορισμένα. Οι ενισχύσεις αυτές υπάγονται εν γένει σε συγκεκριμένες ή τομεακές βιομηχανικές πολιτικές και συχνά δεν συνάδουν με το πνεύμα της πολιτικής περιφερειακών ενισχύσεων αυτής καθεαυτής. Η πολιτική αυτή θα πρέπει να παραμείνει ουδέτερη όσον αφορά την κατανομή παραγωγικών πόρων μεταξύ των διαφόρων οικονομικών τομέων και δραστηριοτήτων (15). |
| --- | --- |

(25)

Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι το καθεστώς στοχεύει σε ένα συγκεκριμένο κλάδο της ελληνικής οικονομίας, και συγκεκριμένα την κλωστοϋφαντουργία, τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος. Η Επιτροπή έχει την άποψη ότι οι ενισχύσεις που περιορίζονται σε ένα τομέα δραστηριότητας μπορεί να έχουν σημαντικές επιπτώσεις στον ανταγωνισμό στη σχετική αγορά και ότι τα αποτελέσματά τους στην περιφερειακή ανάπτυξη είναι πιθανό να είναι πολύ περιορισμένα. Οι ενισχύσεις αυτές υπάγονται εν γένει σε συγκεκριμένες ή τομεακές βιομηχανικές πολιτικές και συχνά δεν συνάδουν με το πνεύμα της πολιτικής περιφερειακών ενισχύσεων αυτής καθεαυτής. Η πολιτική αυτή θα πρέπει να παραμείνει ουδέτερη όσον αφορά την κατανομή παραγωγικών πόρων μεταξύ των διαφόρων οικονομικών τομέων και δραστηριοτήτων (15).

| (26) | Οι ελληνικές αρχές ισχυρίζονται ότι η σταδιακή κατάργηση των ποσοστώσεων από το 1995 και η απελευθέρωση των εισαγωγών από το 2005 στην κλωστοϋφαντουργία έπληξαν την ελληνική κλωστοϋφαντουργία, και τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος και οδήγησαν σε απώλεια θέσεων εργασίας και στο κλείσιμο ενός σημαντικού αριθμού των επιχειρήσεων του κλάδου. Επισημαίνουν ότι στη βιομηχανία ένδυσης και μόνο από το 1995 έως το 2004, έκλεισε το 50 % των επιχειρήσεων και η απασχόληση μειώθηκε κατά 16 %. Το πρόβλημα επιδεινώνεται με τη μετεγκατάσταση των ελληνικών επιχειρήσεων σε γειτονικές βαλκανικές χώρες και ιδίως τη Βουλγαρία. Συνεπώς, οι ελληνικές αρχές έχουν την άποψη ότι πρέπει να ληφθούν συγκεκριμένα μέτρα έτσι ώστε να υποστηριχθεί και να ενισχυθεί ανταγωνιστικότητα των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς. |
| --- | --- |

(26)

Οι ελληνικές αρχές ισχυρίζονται ότι η σταδιακή κατάργηση των ποσοστώσεων από το 1995 και η απελευθέρωση των εισαγωγών από το 2005 στην κλωστοϋφαντουργία έπληξαν την ελληνική κλωστοϋφαντουργία, και τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος και οδήγησαν σε απώλεια θέσεων εργασίας και στο κλείσιμο ενός σημαντικού αριθμού των επιχειρήσεων του κλάδου. Επισημαίνουν ότι στη βιομηχανία ένδυσης και μόνο από το 1995 έως το 2004, έκλεισε το 50 % των επιχειρήσεων και η απασχόληση μειώθηκε κατά 16 %. Το πρόβλημα επιδεινώνεται με τη μετεγκατάσταση των ελληνικών επιχειρήσεων σε γειτονικές βαλκανικές χώρες και ιδίως τη Βουλγαρία. Συνεπώς, οι ελληνικές αρχές έχουν την άποψη ότι πρέπει να ληφθούν συγκεκριμένα μέτρα έτσι ώστε να υποστηριχθεί και να ενισχυθεί ανταγωνιστικότητα των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς.

| (27) | Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να αξιολογήσει κατά πόσο ένα καθεστώς ενισχύσεων που περιορίζεται σε ένα τομέα της οικονομίας αποτελεί αναπόσπαστο μέρος μιας στρατηγικής περιφερειακής ανάπτυξης με σαφώς καθορισμένους στόχους. Οι ελληνικές αρχές δεν εξήγησαν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν είναι επαρκές για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης. |
| --- | --- |

(27)

Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να αξιολογήσει κατά πόσο ένα καθεστώς ενισχύσεων που περιορίζεται σε ένα τομέα της οικονομίας αποτελεί αναπόσπαστο μέρος μιας στρατηγικής περιφερειακής ανάπτυξης με σαφώς καθορισμένους στόχους. Οι ελληνικές αρχές δεν εξήγησαν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν είναι επαρκές για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης.

| (28) | Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι υπάρχει έντονος ανταγωνισμός στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος, και οι εμπορικές συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών είναι εκτεταμένες. Κατά συνέπεια, η έγκριση ενός τέτοιου καθεστώτος στην Ελλάδα θα αποτελούσε σοβαρή απειλή για στρέβλωση του ανταγωνισμού. Συνεπώς, η Επιτροπή δεν είναι βέβαιη εάν μια τέτοια ενίσχυση δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού στην ΕΕ. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους. |
| --- | --- |

(28)

Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι υπάρχει έντονος ανταγωνισμός στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος, και οι εμπορικές συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών είναι εκτεταμένες. Κατά συνέπεια, η έγκριση ενός τέτοιου καθεστώτος στην Ελλάδα θα αποτελούσε σοβαρή απειλή για στρέβλωση του ανταγωνισμού. Συνεπώς, η Επιτροπή δεν είναι βέβαιη εάν μια τέτοια ενίσχυση δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού στην ΕΕ. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους.

| (29) | Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι δεν πληρούνται οι λοιπές προϋποθέσεις για τη χορήγηση περιφερειακής ενίσχυσης:






  — | Το μέτρο δεν προβλέπει υποχρέωση διατήρησης της σχετικής επένδυσης και των θέσεων απασχόλησης που δημιουργούνται στην επιλέξιμη περιφέρεια επί μια τουλάχιστον πενταετία. |
| --- | --- | --- |

(29)

Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι δεν πληρούνται οι λοιπές προϋποθέσεις για τη χορήγηση περιφερειακής ενίσχυσης:

—

Το μέτρο δεν προβλέπει υποχρέωση διατήρησης της σχετικής επένδυσης και των θέσεων απασχόλησης που δημιουργούνται στην επιλέξιμη περιφέρεια επί μια τουλάχιστον πενταετία.

| — | Το μέτρο δεν προβλέπει το δικαίωμα για τις αρχές που χορηγούν την ενίσχυση να ζητούν την πλήρη ανάκτησή τους σε περίπτωση παράβασης των προϋποθέσεων χορήγησης. |
| --- | --- |

—

Το μέτρο δεν προβλέπει το δικαίωμα για τις αρχές που χορηγούν την ενίσχυση να ζητούν την πλήρη ανάκτησή τους σε περίπτωση παράβασης των προϋποθέσεων χορήγησης.

| (30) | Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή, μετά από αρχική προκαταρκτική εξέταση του μέτρου, έχει αμφιβολίες για το αν και σε ποιο βαθμό το κοινοποιηθέν καθεστώς ενισχύσεων μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά. Η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να σχηματίσει εκ πρώτης όψεως (prima facie) γνώμη για τον εν μέρει ή πλήρως συμβιβάσιμο χαρακτήρα του εξεταζόμενου μέτρου και θεωρεί ότι απαιτείται διεξοδικότερη ανάλυση του μέτρου ενίσχυσης. Η Επιτροπή οφείλει να πραγματοποιήσει όλες τις απαιτούμενες διαβουλεύσεις και, συνεπώς, να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, εάν η αρχική έρευνα δεν επιτρέψει την αντιμετώπιση όλων των δυσχερειών που συνδέονται με την εξακρίβωση του συμβιβάσιμου της ενίσχυσης με την κοινή αγορά. Λαμβάνοντας υπόψη τις πληροφορίες που θα υποβληθούν τόσο από το οικείο κράτος μέλος όσο και από τους ενδιαφερόμενους τρίτους, η Επιτροπή θα αξιολογήσει το μέτρο και θα λάβει την τελική της απόφαση. |
| --- | --- |

(30)

Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή, μετά από αρχική προκαταρκτική εξέταση του μέτρου, έχει αμφιβολίες για το αν και σε ποιο βαθμό το κοινοποιηθέν καθεστώς ενισχύσεων μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά. Η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να σχηματίσει εκ πρώτης όψεως (prima facie) γνώμη για τον εν μέρει ή πλήρως συμβιβάσιμο χαρακτήρα του εξεταζόμενου μέτρου και θεωρεί ότι απαιτείται διεξοδικότερη ανάλυση του μέτρου ενίσχυσης. Η Επιτροπή οφείλει να πραγματοποιήσει όλες τις απαιτούμενες διαβουλεύσεις και, συνεπώς, να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, εάν η αρχική έρευνα δεν επιτρέψει την αντιμετώπιση όλων των δυσχερειών που συνδέονται με την εξακρίβωση του συμβιβάσιμου της ενίσχυσης με την κοινή αγορά. Λαμβάνοντας υπόψη τις πληροφορίες που θα υποβληθούν τόσο από το οικείο κράτος μέλος όσο και από τους ενδιαφερόμενους τρίτους, η Επιτροπή θα αξιολογήσει το μέτρο και θα λάβει την τελική της απόφαση.

4.   ΑΠΟΦΑΣΗ

| (31) | Λαμβάνοντας υπόψη τις ανωτέρω παρατηρήσεις, η Επιτροπή συμφωνεί με τη διαδικασία που ορίζεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να παράσχει όλες τις πληροφορίες που θα συνέβαλαν στην αξιολόγηση του μέτρου, εντός προθεσμίας ενός μήνα από την παραλαβή της παρούσας επιστολής. Στις πληροφορίες αυτές πρέπει ιδίως να διευκρινίζονται τα εξής:






  — | να αποδεικνύεται ότι το καθεστώς ενισχύσεων που αφορά ειδικά τους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας, συμβάλλει σε μια συνεκτική στρατηγική περιφερειακής ανάπτυξης και ότι δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού. Ειδικότερα, οι ελληνικές αρχές θα πρέπει να εξηγήσουν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν θα επαρκούσε να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης· |
| --- | --- | --- |

(31)

Λαμβάνοντας υπόψη τις ανωτέρω παρατηρήσεις, η Επιτροπή συμφωνεί με τη διαδικασία που ορίζεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να παράσχει όλες τις πληροφορίες που θα συνέβαλαν στην αξιολόγηση του μέτρου, εντός προθεσμίας ενός μήνα από την παραλαβή της παρούσας επιστολής. Στις πληροφορίες αυτές πρέπει ιδίως να διευκρινίζονται τα εξής:

—

να αποδεικνύεται ότι το καθεστώς ενισχύσεων που αφορά ειδικά τους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας, συμβάλλει σε μια συνεκτική στρατηγική περιφερειακής ανάπτυξης και ότι δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού. Ειδικότερα, οι ελληνικές αρχές θα πρέπει να εξηγήσουν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν θα επαρκούσε να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης·

| — | βάσει ποιων στοιχείων αιτιολογείται η ανάγκη χορήγησης ενίσχυσης λειτουργίας σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας· |
| --- | --- |

—

βάσει ποιων στοιχείων αιτιολογείται η ανάγκη χορήγησης ενίσχυσης λειτουργίας σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας·

| — | να αναφέρονται λεπτομέρειες όσον αφορά τη χορήγηση ενίσχυσης για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης· |
| --- | --- |

—

να αναφέρονται λεπτομέρειες όσον αφορά τη χορήγηση ενίσχυσης για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης·

| — | να δικαιολογείται γιατί το μέτρο δεν περιλαμβάνει υποχρέωση διατήρησης της επένδυσης και των δημιουργούμενων θέσεων εργασίας στην επιλέξιμη περιοχή για διάστημα τουλάχιστον πέντε ετών· |
| --- | --- |

—

να δικαιολογείται γιατί το μέτρο δεν περιλαμβάνει υποχρέωση διατήρησης της επένδυσης και των δημιουργούμενων θέσεων εργασίας στην επιλέξιμη περιοχή για διάστημα τουλάχιστον πέντε ετών·

| — | να εξηγείται γιατί το μέτρο δεν προβλέπει δικαίωμα της χορηγούσας αρχής να ζητήσει πλήρη επιστροφή της ενίσχυσης σε περίπτωση παραβίασης των όρων χορήγησης. |
| --- | --- |

—

να εξηγείται γιατί το μέτρο δεν προβλέπει δικαίωμα της χορηγούσας αρχής να ζητήσει πλήρη επιστροφή της ενίσχυσης σε περίπτωση παραβίασης των όρων χορήγησης.

| (32) | Η Επιτροπή γνωστοποιεί στην Ελλάδα ότι θα ενημερώσει όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και σχετικής περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Επίσης, θα ενημερώσει τους ενδιαφερόμενους στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία με τον ΕΟΧ, με δημοσίευση ανακοίνωσης το συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης και θα ενημερώσει την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής. Όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσής της.“ |
| --- | --- |

(32)

Η Επιτροπή γνωστοποιεί στην Ελλάδα ότι θα ενημερώσει όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και σχετικής περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Επίσης, θα ενημερώσει τους ενδιαφερόμενους στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία με τον ΕΟΧ, με δημοσίευση ανακοίνωσης το συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης και θα ενημερώσει την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής. Όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσής της.“

---

(1)  Οι κωδικοί NACE: ΔB.17.00 — Παραγωγή κλωστοϋφαντουργικών ινών, ΔB.18.00 — Κατασκευή ειδών ενδυμασίας· κατεργασία και βαφή γουναρικών· ΔΓ.19.00 — Κατεργασία και δέρψη δέρματος· κατασκευή ειδών ταξιδίου (αποσκευών), τσαντών, ειδών σελοποιίας, ειδών σαγματοποιίας και υποδημάτων, 743, 748.9.

1

(2)  ΦΕΚ 168/A/1994.

2

(3)  ΦΕΚ 114/A/1995.

3

(4)  ΦΕΚ 92/A/1997.

4

(5)  A/30736, A.Π. Φ6410/Α/705.

5

(6)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 364/2004 της 25ης Φεβρουαρίου 2004 για την τροποποίηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 70/2001 όσον αφορά την επέκταση του πεδίου εφαρμογής του ώστε να συμπεριλαμβάνει τις ενισχύσεις για έρευνα και ανάπτυξη, ΕΕ L 63 της 28.2.2004, σ. 22.

6

(7)  Α/34500, Α.Π. Φ6410/Α/5286.

7

(8)  ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ. 2.

8

(9)  A/30736, A.Π. Φ6410/Α/705.

9

(10)  Ο ελληνικός χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων για την περίοδο 2000-2006 εγκρίθηκε από την Επιτροπή με την επιστολή N469/1999 SG(2000) D/100661 της 21.1.2000 όπως τροποποιήθηκε με την απόφαση της Επιτροπής N349/02 της 17.2.2002.

10

(11)  Α/34500, Α.Π. Φ6410/Α/5286.

11

(12)  ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ. 9.

12

(13)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 70/2001 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2001, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις, ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ. 33.

13

(14)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 2204/2002 της Επιτροπής, της 12ης Δεκεμβρίου 2002, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις στην απασχόληση, ΕΕ L 337 της 13.12.2002, σ. 3.

14

(15)  Βλ. επίσης τμήμα 2 των ΚΕΠΧ.

15

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/43

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 12. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/10)

| Številka pomoči | XE 26/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Dolny Śląsk
  Miasto Świdnica |
| Naziv sheme pomoči | Shema pomoči na področju zaposlovanja v okviru skupinske izjeme za podjetja, ki ustvarjajo nova delovna mesta na območju občine Świdnica |
| Pravna podlaga | PRAWO KRAJOWE: art. 18 ust. 2 pkt 8 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz. U. z 2001 r. Nr 142, poz. 1591, z późn. zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz. U. z 2002 r. Nr 9, poz. 84, z późn. zm.)
  PRAVNI AKT SKUPNOSTI: Uredba Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 5. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja |
| Načrtovani letni izdatki po shemi | Skupni letni znesek | 1,24 mio EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(5), členom 5 in členom 6 Uredbe | Da |
| Datum začetka izvajanja | 14.9.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Člen 4: Ustvarjanje delovnih mest | Da |
| Člen 5: Zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov | |
| Člen 6: Zaposlovanje invalidnih delavcev | |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji Skupnosti (1), upravičeni do pomoči za zaposlovanje | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Prezydent Miasta Świdnicy |
| Urząd Miejski |
| ul. Armii Krajowej 49 |
| PL-58-100 Świdnica |

Številka pomoči

XE 26/05

Država članica

Poljska

Regija

Dolny Śląsk

Miasto Świdnica

Naziv sheme pomoči

Shema pomoči na področju zaposlovanja v okviru skupinske izjeme za podjetja, ki ustvarjajo nova delovna mesta na območju občine Świdnica

Pravna podlaga

PRAWO KRAJOWE: art. 18 ust. 2 pkt 8 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz. U. z 2001 r. Nr 142, poz. 1591, z późn. zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz. U. z 2002 r. Nr 9, poz. 84, z późn. zm.)

PRAVNI AKT SKUPNOSTI: Uredba Komisije (ES) št. 2204/2002 z dne 5. decembra 2002 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči na področju zaposlovanja

Načrtovani letni izdatki po shemi

Skupni letni znesek

1,24 mio EUR

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(5), členom 5 in členom 6 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

14.9.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Člen 4: Ustvarjanje delovnih mest

Da

Člen 5: Zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov

Člen 6: Zaposlovanje invalidnih delavcev

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji Skupnosti (1), upravičeni do pomoči za zaposlovanje

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Prezydent Miasta Świdnicy

Urząd Miejski

ul. Armii Krajowej 49

PL-58-100 Świdnica

Predhodna priglasitev Komisiji

V skladu s členom 9 Uredbe

Da

---

(1)   Razen sektorja ladjedelništva in drugih sektorjev, za katere veljajo posebna pravila iz uredb in direktiv, ki urejajo vse zadevne državne pomoči.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/44

---

Podatki, ki jih predložijo države članice v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/11)

| Št. pomoči | XT 44/06 |
| --- | --- |
| Država članica | Malta |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Training Assistance
  (Pomoč za usposabljanje) |
| Pravna podlaga | Business Promotion Regulations (S.L. 325.06) |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 6 mio EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe | Da |
| Datum začetka izvajanja | 1. avgust 2006 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31. decembra 2007 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč je omejena na posebne sektorje. | Da |
| Druge predelovalne dejavnosti | Da |
| Druge storitve | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Malta Enterprise Corporation |
| Enterprise Center |
| Industrial Estate |
| MT-San Gwann SGN 09 |

Št. pomoči

XT 44/06

Država članica

Malta

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Training Assistance

(Pomoč za usposabljanje)

Pravna podlaga

Business Promotion Regulations (S.L. 325.06)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

6 mio EUR

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

1. avgust 2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31. decembra 2007

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč je omejena na posebne sektorje.

Da

Druge predelovalne dejavnosti

Da

Druge storitve

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Malta Enterprise Corporation

Enterprise Center

Industrial Estate

MT-San Gwann SGN 09

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Da

| Št. pomoči | XT 46/06 |
| --- | --- |
| Država članica | Malta |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Program pomoči za usposabljanje ETC |
| Pravna podlaga | Employment and Training Services Act (Cap. 343) |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 1,2 mio EUR |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe | Da |
| Datum začetka izvajanja | 1. september 2006 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31. decembra 2007 (1) |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Employment and Training Corporation |
| Head Office |
| Hal-Far, P.O. Box 20, |
| MT-Birzebbuga, BBG 01 |

Št. pomoči

XT 46/06

Država članica

Malta

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Program pomoči za usposabljanje ETC

Pravna podlaga

Employment and Training Services Act (Cap. 343)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

1,2 mio EUR

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(7) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

1. september 2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31. decembra 2007 (1)

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za usposabljanje

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Employment and Training Corporation

Head Office

Hal-Far, P.O. Box 20,

MT-Birzebbuga, BBG 01

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 5 Uredbe

Da

---

(1)  Ta shema se bo prilagodila v skladu s pravili, ki se bodo uporabljala po pregledu Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/46

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M. 4504 — SFR/TELE 2 France)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/12)

| 1. | Komisija je 28. novembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta št. 139/2004 (1), s katero podjetje SFR SA („SFR“, Francija), ki je pod skupnim nadzorom Vivendi SA („Vivendi“, Francija) in Vodafone Group plc („Vodafone“, Združeno kraljestvo), z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad poslovno dejavnostjo fiksne telefonije in interneta podjetja TELE 2 France („TELE 2“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. Zgoraj navedena priglasitev ne zadeva storitev mobilne telefonije podjetja TELE 2. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. novembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta št. 139/2004 (1), s katero podjetje SFR SA („SFR“, Francija), ki je pod skupnim nadzorom Vivendi SA („Vivendi“, Francija) in Vodafone Group plc („Vodafone“, Združeno kraljestvo), z nakupom delnic pridobi izključni nadzor nad poslovno dejavnostjo fiksne telefonije in interneta podjetja TELE 2 France („TELE 2“, Francija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. Zgoraj navedena priglasitev ne zadeva storitev mobilne telefonije podjetja TELE 2.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Vivendi: mediji in telekomunikacije; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Vivendi: mediji in telekomunikacije;

| — | za Vodafone: mobilne telekomunikacije; |
| --- | --- |

—

za Vodafone: mobilne telekomunikacije;

| — | za SFR: storitve mobilne telefonije v Franciji; |
| --- | --- |

—

za SFR: storitve mobilne telefonije v Franciji;

| — | za TELE 2: fiksna in mobilna telefonija, internet in storitve televizije DSL TV v Franciji. |
| --- | --- |

—

za TELE 2: fiksna in mobilna telefonija, internet in storitve televizije DSL TV v Franciji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/47

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/13)

| 1. | Komisija je 20. novembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji HAL Investments B.V. („HAL“, Nizozemska) in Egeria Capital B.V. („Egeria“, Nizozemska) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem N.V. Nationale Borg-Maatschappij („NB“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 20. novembra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji HAL Investments B.V. („HAL“, Nizozemska) in Egeria Capital B.V. („Egeria“, Nizozemska) z nakupom delnic pridobita skupni nadzor nad podjetjem N.V. Nationale Borg-Maatschappij („NB“, Nizozemska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za HAL: mednarodna investicijska družba, ki vlaga v družbe v različnih sektorjih; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za HAL: mednarodna investicijska družba, ki vlaga v družbe v različnih sektorjih;

| — | za Egeria: zasebno kapitalsko podjetje, ki vlaga v podjetja na Nizozemskem ali v podjetja, ki so povezana z Nizozemsko; |
| --- | --- |

—

za Egeria: zasebno kapitalsko podjetje, ki vlaga v podjetja na Nizozemskem ali v podjetja, ki so povezana z Nizozemsko;

| — | za NB: zavarovalnica, specializirana za izdajanje obveznic in jamstev. |
| --- | --- |

—

za NB: zavarovalnica, specializirana za izdajanje obveznic in jamstev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe se Komisiji lahko pošljejo po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/48

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4242 — Thermo Electron/Fisher Scientific)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/14)

Dne 9. novembra 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4242. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4242. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/48

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4271 — Daikin/OYL)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/15)

Dne 2. oktobra 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4271. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4271. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/49

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4428 — AXA/Gerflor)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 297/16)

Dne 15. novembra 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4428. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4428. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTA

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/50

---

Podatki, ki so jih predložile države Efte o državni pomoči, dodeljeni na podlagi akta, navedenega v točki 1f Priloge XV k Sporazumu EGP [Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja]

(2006/C 297/17)

| Številka pomoči | Pomoč za mala in srednja podjetja 1/2006 |
| --- | --- |
| Država Efte | Norveška |
| Regija | Hordaland, zahodna Norveška |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Pilotprosjekt for å utløyse ei bioenerginæring i Hordaland.
  (Pilotni projekt za spodbujanje oblikovanja bioenergijskega sektorja v regiji Hordaland) |
| Pravna podlaga | Proračunski sklep z dne 12.10.2005, Svet okrožja Hordaland, (fylkestinget), pismo Sveta okrožja Hordaland z dne 17.1.2006 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi | Skupni letni znesek:
  0,25 milijona EUR v letu 2006 (2 milijona NOK), 0,125 milijona EUR v letu 2007 (1 milijon NOK), 0,125 milijona EUR v letu 2008 (1 milijon NOK) |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členoma 4(2)-(6) in 5 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 16.3.2006 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | 31.12.2008 |
| Cilj pomoči | Pomoč za mala in srednja podjetja
  Pomoč za naložbe ter pomoč za svetovalne in druge storitve |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje: druga področja predelovalne industrije (bioenergija) |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Osterfjord Næringssamarbeid |
| N-5282 Lonevåg |
| Individualne pomoči v visokih zneskih | V skladu s členom 6 Uredbe |

Številka pomoči

Pomoč za mala in srednja podjetja 1/2006

Država Efte

Norveška

Regija

Hordaland, zahodna Norveška

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Pilotprosjekt for å utløyse ei bioenerginæring i Hordaland.

(Pilotni projekt za spodbujanje oblikovanja bioenergijskega sektorja v regiji Hordaland)

Pravna podlaga

Proračunski sklep z dne 12.10.2005, Svet okrožja Hordaland, (fylkestinget), pismo Sveta okrožja Hordaland z dne 17.1.2006

Načrtovani letni izdatki po shemi

Skupni letni znesek:

0,25 milijona EUR v letu 2006 (2 milijona NOK), 0,125 milijona EUR v letu 2007 (1 milijon NOK), 0,125 milijona EUR v letu 2008 (1 milijon NOK)

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členoma 4(2)-(6) in 5 Uredbe

Datum začetka izvajanja

16.3.2006

Trajanje sheme ali individualne pomoči

31.12.2008

Cilj pomoči

Pomoč za mala in srednja podjetja

Pomoč za naložbe ter pomoč za svetovalne in druge storitve

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje: druga področja predelovalne industrije (bioenergija)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Osterfjord Næringssamarbeid

N-5282 Lonevåg

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

---

Sodišče EFTE

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/51

---

SODBA SODIŠČA

z dne 3. maja 2006

v zadevi E-3/05

Nadzorni organ EFTA proti Kraljevini Norveški

(Neizpolnitev obveznosti pogodbene stranke — prost pretok delovne sile — socialno varstvo delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki bivajo v državi EGP, ki ni država njihove zaposlitve — regionalna zahteva po stalnem bivališču za družinske prejemke — člen 73 Uredbe EGS 1408/71 — člen 7(2) Uredbe EGS 1612/68 — diskriminacija — utemeljitev na podlagi spodbujanja trajne naselitve)

(2006/C 297/18)

V zadevi E-3/05, Nadzorni organ EFTA proti Kraljevini Norveški — katere predmet je ZAHTEVEK za ugotovitev, da Kraljevina Norveška ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s členom 73 akta, navedenega v točki 1 Priloge VI k Sporazumu EGP (Uredba Sveta EGS št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom I k Sporazumu; ali podredno, ker je ohranila enake zahteve, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s členom 7(2) akta, navedenega v točki 2 Priloge V (Uredba Sveta EGS št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, je Sodišče v sestavi: Carl Baudenbacher, predsednik, Henrik Bull in Thorgeir Örlygsson (poročevalec), sodnika, 3. maja 2006 razglasilo sodbo, katere izrek se glasi:

| 1. | Zahtevek se zavrne. |
| --- | --- |

1.

Zahtevek se zavrne.

| 2. | Nadzornemu organu EFTA se naloži plačilo stroškov tožene stranke. |
| --- | --- |

2.

Nadzornemu organu EFTA se naloži plačilo stroškov tožene stranke.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/52

---

SODBA SODIŠČA

z dne 29. junija 2006

v združenih zadevah E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 in E-9/05

Nadzorni organ EFTA proti Kneževini Lihtenštajn

(Neizpolnitev obveznosti s strani pogodbenice — Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 o konkurenci na trgih za elektronska komunikacijska omrežja in storitve — Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) — Direktiva 2002/20/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) — Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Okvirna direktiva) — Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah))

(2006/C 297/19)

V združenih zadevah E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 in E-9/05, katerih predmet so ZAHTEVKI za izjavo, da Kneževina Lihtenštajn s tem, ko ni v predpisanem roku sprejela ali obvestila Nadzornega organa EFTA o sprejetju potrebnih ukrepov za izvajanje aktov, navedenih v točki 13a Priloge XIV in točkah 5cj, 5ck, 5cl ter 5cm Priloge XI k Sporazumu EGP, tj. Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 ter Direktive 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES in 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002, kakor so bile prilagojene Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Prilog XIV in XI tega sporazuma, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s tem aktom in členom 7 Sporazuma EGP, Nadzorni organ EFTA proti Kneževini Lihtenštajn, je Sodišče v sestavi: Carl Baudenbacher, predsednik, Thorgeir Örlygsson in Henrik Bull (poročevalec), sodnika, 29. junija 2006 razglasilo sodbo, katere izrek se glasi:

| 1. | Kneževina Lihtenštajn s tem, ko ni v predpisanem roku sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje aktov, navedenih v točki 13a Priloge XIV (za namere obveščenosti navedene tudi pod točko 5cg Priloge XI) ter točkah 5cj, 5ck, 5cl in 5cm Priloge XI k Sporazumu EGP, tj. Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 ter direktiv 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES in 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002, kakor so bile prilagojene Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Prilog XIV in XI k temu sporazumu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s tem aktom in členom 7 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

1.

Kneževina Lihtenštajn s tem, ko ni v predpisanem roku sprejela potrebnih ukrepov za izvajanje aktov, navedenih v točki 13a Priloge XIV (za namere obveščenosti navedene tudi pod točko 5cg Priloge XI) ter točkah 5cj, 5ck, 5cl in 5cm Priloge XI k Sporazumu EGP, tj. Direktiva Komisije 2002/77/ES z dne 16. septembra 2002 ter direktiv 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/21/ES in 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002, kakor so bile prilagojene Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Prilog XIV in XI k temu sporazumu, ni izpolnila svojih obveznosti v skladu s tem aktom in členom 7 Sporazuma EGP.

| 2. | Kneževini Lihtenštajn se naloži plačilo stroškov postopka. |
| --- | --- |

2.

Kneževini Lihtenštajn se naloži plačilo stroškov postopka.

---

Popravki

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/53

---

Popravek Državne pomoči št. 625/06 — Italija

(
  Uradni list Evropske unije C 291 z dne 30. novembra 2006
  )

(2006/C 297/20)

Stran 16, v drugi vrstici „Št. pomoči“:

besedilo:

„N. 625/06“,

se glasi:

se glasi

„N 625/06“.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/53

---

Popravek Državne pomoči št. 51/06 — Italija

(
  Uradni list Evropske unije C 291 z dne 30. novembra 2006
  )

(2006/C 297/21)

Stran 17, v drugi vrstici „Št. pomoči“:

besedilo:

„N. 51/06“,

se glasi:

se glasi

„NN 51/06“.

---

| 7.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 297/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 297/53

---

UK-Cardiff: Opravljanje rednih zračnih prevozov

Popravek javnega razpisa Združenega kraljestva v skladu s členom 4(1)(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 v zvezi z opravljanjem rednih zračnih prevozov med Cardiffom in RAF Valley, Anglesey

(
  Uradni list Evropske unije C 248 z dne 14.10.2006
  )

(
  „Dodatek k Uradnemu listu Evropske unije“ št. S 197, objava z dne 14.10.2006
  , odprt postopek, 208709-2006)

(2006/C 297/22)

Head of Procurement, Procurement Branch 6, RNR Division, Room 2-045, National Assembly for Wales, Cathays Park, Cardiff CF10 3NQ, United Kingdom.

namestó:

9.   Rok za predložitev ponudb: En mesec po datumu objave tega obvestila,

beri:

9.   Rok za predložitev ponudb: 20.12.2006.

---