# Úradný vestník C 57/2007

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 57 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5010. marca 2007 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 57

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5010. marca 2007

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Návrhy právnych aktov |
| | Výbor regiónov |
| | 67. plenárne zasadnutie v dňoch 6. a 7. decembra 2006 |
| 2007/C 057/01 | Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína | 1 |
| 2007/C 057/02 | Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie: Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch | 7 |
| 2007/C 057/03 | Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Správa o implementácii vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom | 11 |
| 2007/C 057/04 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Úloha vidieckych obcí pri zvyšovaní hodnoty európskych území | 18 |
| 2007/C 057/05 | Stanovisko Výboru regiónov na témy: | 25 |
| 2007/C 057/06 | Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie: Stratégia pre rast a zamestnanosť a reforma európskej kohéznej politiky. Štvrtá správa o pokroku v rámci kohézie | 27 |
| 2007/C 057/07 | Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010 | 29 |
| 2007/C 057/08 | Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Európskej komisie Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii | 34 |
| 2007/C 057/09 | Uznesenie Výboru regiónov na tému legislatívny a pracovný program európskej Komisie a priority Výboru regiónov na rok 2007 | 39 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

67. plenárne zasadnutie v dňoch 6. a 7. decembra 2006

2007/C 057/01

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína

1

2007/C 057/02

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie: Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch

7

2007/C 057/03

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Správa o implementácii vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom

11

2007/C 057/04

Stanovisko Výboru regiónov na tému Úloha vidieckych obcí pri zvyšovaní hodnoty európskych území

18

2007/C 057/05

Stanovisko Výboru regiónov na témy:

25

2007/C 057/06

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie: Stratégia pre rast a zamestnanosť a reforma európskej kohéznej politiky. Štvrtá správa o pokroku v rámci kohézie

27

2007/C 057/07

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010

29

2007/C 057/08

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Európskej komisie Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii

34

2007/C 057/09

Uznesenie Výboru regiónov na tému legislatívny a pracovný program európskej Komisie a priority Výboru regiónov na rok 2007

39

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

67. plenárne zasadnutie v dňoch 6. a 7. decembra 2006

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/1

---

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“

(2007/C 57/01)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína (KOM (2006) 319, konečné znenie),

so zreteľom na pracovný dokument Komisie, Súhrn hodnotenia dosahu, ktorý je pripojený k oznámeniu „Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína“ (SEC (2006) 780, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 22. júna 2006 konzultovať výbor v danej veci podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia z 25. apríla 2006 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č.1493/1999 zo 17. mája 1999 o Spoločnej organizácii trhu s vínom,

so zreteľom na hodnotenie ex post Spoločnej organizácie trhu s vínom (SOT), ktoré bolo financované Európskou komisiou,

so zreteľom na závery seminára o vinárskej problematike s názvom „Výzvy a príležitosti pre európske vína“, (Brusel 16. februára 2006),

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Smerom k trvalo udržateľnému európskemu sektoru vína (KOM (2006) 319, konečné znenie),

so zreteľom na závery z V. svetového fóra o víne (La Rioja, 28. – 30. marca 2006),

so zreteľom na závery z XXIX kongresu Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno (OIV) a IV. generálneho zhromaždenia OIV (La Rioja, 26. – 30. júna 2006),

so zreteľom na závery stretnutia medzinárodného výboru AREV (Brno, 20. júla 2006),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 257/2006 rev.1), ktorý 6. októbra 2006 prijala komisia pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán Pedro SANZ ALONSO, predseda autonómnej oblasti Rioja (ES-PPE)).

prijal na svojom 67. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 6. a 7. decembra 2006 (schôdza zo 6. decembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Stanoviská Výboru regiónov

Výbor regiónov

1.1   Všeobecné poznámky

| 1.1.1 | zastáva názor, že návrhy Komisie neobsahujú osobitné odkazy na regionálne a miestne špecifiká; |
| --- | --- |

1.1.1

zastáva názor, že návrhy Komisie neobsahujú osobitné odkazy na regionálne a miestne špecifiká;

| 1.1.2 | súhlasí s rozhodnutím Komisie pristúpiť k reforme vinohradnícko-vinárskeho sektora vzhľadom na pokles spotreby, štrukturálnu nerovnováhu vo výrobe a marketingu a zostrujúcu sa konkurenciu na svetových trhoch; |
| --- | --- |

1.1.2

súhlasí s rozhodnutím Komisie pristúpiť k reforme vinohradnícko-vinárskeho sektora vzhľadom na pokles spotreby, štrukturálnu nerovnováhu vo výrobe a marketingu a zostrujúcu sa konkurenciu na svetových trhoch;

| 1.1.3 | vyjadruje poľutovanie nad návrhom Komisie v tom zmysle, že zabúda na úlohu vinohradnícko-vinárskeho sektora pri udržiavaní poľnohospodárstva, kultivácii krajiny, vidieckych oblastí a územného členenia. V návrhu je možné spozorovať hlavne ekonomické tendencie, pričom sa zabúda na delikátnosť, s akou treba pristupovať k sektoru poľnohospodárstva vo všeobecnosti a osobitne k vinohradnícko-vinárskemu sektoru; |
| --- | --- |

1.1.3

vyjadruje poľutovanie nad návrhom Komisie v tom zmysle, že zabúda na úlohu vinohradnícko-vinárskeho sektora pri udržiavaní poľnohospodárstva, kultivácii krajiny, vidieckych oblastí a územného členenia. V návrhu je možné spozorovať hlavne ekonomické tendencie, pričom sa zabúda na delikátnosť, s akou treba pristupovať k sektoru poľnohospodárstva vo všeobecnosti a osobitne k vinohradnícko-vinárskemu sektoru;

| 1.1.4 | súhlasí s tým, aby bola zachovaná osobitná SOT pre vinohradnícko-vinársky sektor; |
| --- | --- |

1.1.4

súhlasí s tým, aby bola zachovaná osobitná SOT pre vinohradnícko-vinársky sektor;

| 1.1.5 | poukazuje na absenciu sociálnej a sociálno-ekonomickej vízie v rámci návrhu Komisie; |
| --- | --- |

1.1.5

poukazuje na absenciu sociálnej a sociálno-ekonomickej vízie v rámci návrhu Komisie;

| 1.1.6 | súhlasí s názorom Komisie, že členské štáty musia disponovať maximálnou flexibilitou za účelom podpory ideálnych riešení špecifických územných potrieb; |
| --- | --- |

1.1.6

súhlasí s názorom Komisie, že členské štáty musia disponovať maximálnou flexibilitou za účelom podpory ideálnych riešení špecifických územných potrieb;

| 1.1.7 | následne schvaľuje zámer Komisie podporiť vyšší stupeň subsidiarity v prospech členských štátov a v rámci nich, v prospech regiónov; |
| --- | --- |

1.1.7

následne schvaľuje zámer Komisie podporiť vyšší stupeň subsidiarity v prospech členských štátov a v rámci nich, v prospech regiónov;

| 1.1.8 | avšak vyzdvihuje potrebu stanoviť horizontálne kritériá pre politiky Spoločenstva, ktoré by stanovili globálnu víziu európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora. |
| --- | --- |

1.1.8

avšak vyzdvihuje potrebu stanoviť horizontálne kritériá pre politiky Spoločenstva, ktoré by stanovili globálnu víziu európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora.

| 1.1.9 | negatívne hodnotí prístup Komisie spočívajúci vo vyklčovaní 400 000 hektárov viníc za účelom hľadania rovnováhy. V tomto smere sú údaje v dokumente Európskej komisie o dôležitosti európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora o kvalite našich vín, o hospodárskom význame tohto sektora v rozpore s navrhovaným plánom na zníženie produkcie prostredníctvom vyklčovania viníc a zabúda sa na konštruktívnejšie návrhy, akými sú vstup na nové trhy alebo konkurencieschopnosť s vínami z „Nového sveta“; |
| --- | --- |

1.1.9

negatívne hodnotí prístup Komisie spočívajúci vo vyklčovaní 400 000 hektárov viníc za účelom hľadania rovnováhy. V tomto smere sú údaje v dokumente Európskej komisie o dôležitosti európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora o kvalite našich vín, o hospodárskom význame tohto sektora v rozpore s navrhovaným plánom na zníženie produkcie prostredníctvom vyklčovania viníc a zabúda sa na konštruktívnejšie návrhy, akými sú vstup na nové trhy alebo konkurencieschopnosť s vínami z „Nového sveta“;

| 1.1.10 | upozorňuje na potrebu zintenzívnenia komunikácie a zlepšenia informovanosti občanov, ktoré by viedli k zvýšeniu umiernenej konzumácie vína; |
| --- | --- |

1.1.10

upozorňuje na potrebu zintenzívnenia komunikácie a zlepšenia informovanosti občanov, ktoré by viedli k zvýšeniu umiernenej konzumácie vína;

| 1.1.11 | poukazuje na potrebu, aby komunikácia a propagácia vinárskeho sektora obsahovala informácie o potencionálne pozitívnych účinkoch umiernenej konzumácie vína na zdravie, o prínose vinohradnícko-vinárskeho sektora pre územné členenie ako aj pre životné prostredie; |
| --- | --- |

1.1.11

poukazuje na potrebu, aby komunikácia a propagácia vinárskeho sektora obsahovala informácie o potencionálne pozitívnych účinkoch umiernenej konzumácie vína na zdravie, o prínose vinohradnícko-vinárskeho sektora pre územné členenie ako aj pre životné prostredie;

| 1.1.12 | vyzdvihuje potrebu vyhnúť sa tomu, aby pri uplatňovaní novej reformy SOT s vínom nastal úpadok európskeho sociálno-ekonomického systému vinárskeho sektora; |
| --- | --- |

1.1.12

vyzdvihuje potrebu vyhnúť sa tomu, aby pri uplatňovaní novej reformy SOT s vínom nastal úpadok európskeho sociálno-ekonomického systému vinárskeho sektora;

1.2   Problematika súčasnej SOT

| 1.2.1 | upozorňuje na to, že súčasná SOT neposkytuje uspokojivé riešenie problematiky členenia, štruktúry, rozvoja a konkurencieschopnosti európskeho vinárskeho sektora v kontexte globalizovaného hospodárstva v oblastiach, akými sú: trh, regulácia výrobného potenciálu, enologické postupy, zemepisné označenia, označovanie etiketami, zdravie a komunikácia; |
| --- | --- |

1.2.1

upozorňuje na to, že súčasná SOT neposkytuje uspokojivé riešenie problematiky členenia, štruktúry, rozvoja a konkurencieschopnosti európskeho vinárskeho sektora v kontexte globalizovaného hospodárstva v oblastiach, akými sú: trh, regulácia výrobného potenciálu, enologické postupy, zemepisné označenia, označovanie etiketami, zdravie a komunikácia;

| 1.2.2 | súhlasí s údajmi predloženými Komisiou o znížení spotreby vína v Európe a zvýšení súčasného štrukturálneho prebytku vo výrobe, ako aj o zvýšení dovozu oproti vývozu; |
| --- | --- |

1.2.2

súhlasí s údajmi predloženými Komisiou o znížení spotreby vína v Európe a zvýšení súčasného štrukturálneho prebytku vo výrobe, ako aj o zvýšení dovozu oproti vývozu;

| 1.2.3 | súhlasí s tým, že je potrebné, aby v rámci globalizovaného trhu boli výrobcovia v Spoločenstve konkurencieschopnejší; |
| --- | --- |

1.2.3

súhlasí s tým, že je potrebné, aby v rámci globalizovaného trhu boli výrobcovia v Spoločenstve konkurencieschopnejší;

| 1.2.4 | súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné regulovať výrobný potenciál z dôvodu zvýšenia výnosov v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

1.2.4

súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné regulovať výrobný potenciál z dôvodu zvýšenia výnosov v niektorých členských štátoch;

| 1.2.5 | vyjadruje znepokojenie nad tým, že v niektorých prípadoch reštrukturalizácia a konverzia zatienili cieľ hľadania kvality v prospech zvýšenia výroby; |
| --- | --- |

1.2.5

vyjadruje znepokojenie nad tým, že v niektorých prípadoch reštrukturalizácia a konverzia zatienili cieľ hľadania kvality v prospech zvýšenia výroby;

| 1.2.6 | konštatuje existenciu takzvaných neusporiadaných viníc v niektorých členských štátoch, ktoré zvyšujú nerovnováhu medzi ponukou a dopytom a sú príčinou nekalých praktík medzi výrobcami; |
| --- | --- |

1.2.6

konštatuje existenciu takzvaných neusporiadaných viníc v niektorých členských štátoch, ktoré zvyšujú nerovnováhu medzi ponukou a dopytom a sú príčinou nekalých praktík medzi výrobcami;

| 1.2.7 | súhlasí s Komisiou, že opatrenia na podporu trhu vo forme krízovej destilácie neboli dostatočne účinné na zabezpečenie výnosov pre pestovateľov viniča; |
| --- | --- |

1.2.7

súhlasí s Komisiou, že opatrenia na podporu trhu vo forme krízovej destilácie neboli dostatočne účinné na zabezpečenie výnosov pre pestovateľov viniča;

| 1.2.8 | vyjadruje svoje znepokojenie nad premenou opatrenia akým je krízová destilácia, ktoré by malo mať krátkodobý charakter, na štrukturálne opatrenie. Súčasné finančné prostriedky by tak smerovali hlavne na tento účel, a následne by došlo k zníženiu prostriedkov určených pre opatrenia na zvýšenie kvality, na marketing a na spotrebu. Avšak nazdáva za, že je vhodné zvážiť destiláciu pre potravinové účely spolu s destiláciou vedľajších produktov. Zdôrazňuje, že destilácia vedľajších produktov musí predstavovať najmenej 15 % alkoholu obsiahnutého v prvotných surovinách; |
| --- | --- |

1.2.8

vyjadruje svoje znepokojenie nad premenou opatrenia akým je krízová destilácia, ktoré by malo mať krátkodobý charakter, na štrukturálne opatrenie. Súčasné finančné prostriedky by tak smerovali hlavne na tento účel, a následne by došlo k zníženiu prostriedkov určených pre opatrenia na zvýšenie kvality, na marketing a na spotrebu. Avšak nazdáva za, že je vhodné zvážiť destiláciu pre potravinové účely spolu s destiláciou vedľajších produktov. Zdôrazňuje, že destilácia vedľajších produktov musí predstavovať najmenej 15 % alkoholu obsiahnutého v prvotných surovinách;

| 1.2.9 | považuje za pozitívne zachovať súkromného skladovania ako účinný nástroj regulácie trhu a navrhuje, aby sa stalo pružnejším s cieľom zjednodušiť prístup k tomuto opatreniu; |
| --- | --- |

1.2.9

považuje za pozitívne zachovať súkromného skladovania ako účinný nástroj regulácie trhu a navrhuje, aby sa stalo pružnejším s cieľom zjednodušiť prístup k tomuto opatreniu;

| 1.2.10 | víta potrebu toho, aby Medzinárodný úrad pre vinič a víno (IWO) zoskupil všetky enologické postupy a žiada, aby boli založené na základe vedeckých a technických štúdií a samozrejme, aby poskytovali záruku potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

1.2.10

víta potrebu toho, aby Medzinárodný úrad pre vinič a víno (IWO) zoskupil všetky enologické postupy a žiada, aby boli založené na základe vedeckých a technických štúdií a samozrejme, aby poskytovali záruku potravinovej bezpečnosti;

| 1.2.11 | upozorňuje na to, že tieto enologické postupy by v žiadnom prípade nemali spotrebiteľa popliesť tým, že by spochybňovali váhu súčasných postupov, ktoré sú základom kvality vnímanej spotrebiteľom. Znevýhodnilo by to tie európske regióny, ktoré dopracovávajú víno na základe tradičných enologických postupov, založených na konečnej kvalite výrobku, alebo ako sa uvádza v dokumente Komisie v treťom bode kapitoly s názvom Ciele novej politiky EÚ v oblasti vína: „... ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v EÚ...“; |
| --- | --- |

1.2.11

upozorňuje na to, že tieto enologické postupy by v žiadnom prípade nemali spotrebiteľa popliesť tým, že by spochybňovali váhu súčasných postupov, ktoré sú základom kvality vnímanej spotrebiteľom. Znevýhodnilo by to tie európske regióny, ktoré dopracovávajú víno na základe tradičných enologických postupov, založených na konečnej kvalite výrobku, alebo ako sa uvádza v dokumente Komisie v treťom bode kapitoly s názvom Ciele novej politiky EÚ v oblasti vína: „... ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v EÚ...“;

| 1.2.12 | Je si vedomý existencie nejasností, ktorým musia spotrebitelia čeliť z dôvodu prehnane zložitej právnej úpravy v oblasti definícií, enologických postupov a klasifikácie vín a navrhuje ich zjednodušenie; |
| --- | --- |

1.2.12

Je si vedomý existencie nejasností, ktorým musia spotrebitelia čeliť z dôvodu prehnane zložitej právnej úpravy v oblasti definícií, enologických postupov a klasifikácie vín a navrhuje ich zjednodušenie;

| 1.2.13 | pripúšťa, že zjednodušenie označenia môže byť prínosom pre tie vína nižšej kvality, ktoré nemajú iný typ diferenciácie, ktorá by ich učinila konkurencieschopnými na trhoch. Avšak sa stavia proti tomu, aby sa používalo označenie, ktoré bolo doteraz povolené iba u akostných vín V.O.V.P, pretože by to mohlo poškodiť renomované vína, dopracované podľa tradičného európskeho modelu kvality; |
| --- | --- |

1.2.13

pripúšťa, že zjednodušenie označenia môže byť prínosom pre tie vína nižšej kvality, ktoré nemajú iný typ diferenciácie, ktorá by ich učinila konkurencieschopnými na trhoch. Avšak sa stavia proti tomu, aby sa používalo označenie, ktoré bolo doteraz povolené iba u akostných vín V.O.V.P, pretože by to mohlo poškodiť renomované vína, dopracované podľa tradičného európskeho modelu kvality;

| 1.2.14 | Rovnako vyjadruje znepokojenie nad stúpajúcou spotrebou alkoholu medzi mladými ľuďmi. Hoci je pravdou, že spotreba vína u mladých ľudí v posledných rokoch výrazne klesla, zároveň poukazuje na to, že prípadná osvetová kampaň o možných pozitívnych účinkoch vína musí byť doplnená informáciami o tom, že postoj dospelých k alkoholu má výrazný vplyv na mladých ľudí a taktiež o odporúčanom množstve alkoholu v prípade mladých ľudí; |
| --- | --- |

1.2.14

Rovnako vyjadruje znepokojenie nad stúpajúcou spotrebou alkoholu medzi mladými ľuďmi. Hoci je pravdou, že spotreba vína u mladých ľudí v posledných rokoch výrazne klesla, zároveň poukazuje na to, že prípadná osvetová kampaň o možných pozitívnych účinkoch vína musí byť doplnená informáciami o tom, že postoj dospelých k alkoholu má výrazný vplyv na mladých ľudí a taktiež o odporúčanom množstve alkoholu v prípade mladých ľudí;

1.3   Ciele európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora

| 1.3.1 | vyjadruje svoj súhlas s udržaním európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora, ktorý by bol konkurencieschopný a trvalo udržateľný; |
| --- | --- |

1.3.1

vyjadruje svoj súhlas s udržaním európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora, ktorý by bol konkurencieschopný a trvalo udržateľný;

| 1.3.2 | vyjadruje svoj súhlas so stanovením režimu vo vinohradnícko-vinárskom sektore, ktorý by bol založený na jasných a jednoduchých normách a účinných pravidlách, ktorými by sa udržiavala rovnováha medzi ponukou a dopytom; |
| --- | --- |

1.3.2

vyjadruje svoj súhlas so stanovením režimu vo vinohradnícko-vinárskom sektore, ktorý by bol založený na jasných a jednoduchých normách a účinných pravidlách, ktorými by sa udržiavala rovnováha medzi ponukou a dopytom;

| 1.3.3 | blahoželá Komisii k jej zámeru vytvoriť pre vinohradnícko-vinársky sektor režim, ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v EÚ, posilní sa sociálna štruktúra mnohých vidieckych oblastí a zabezpečí sa rešpektovanie životného prostredia, a to aj napriek tomu, že niektoré navrhované opatrenia v jej dokumente sú v protiklade s týmito dobrými zámermi, hlavne čo sa týka vyklčovania viníc v menej výnosných oblastiach; |
| --- | --- |

1.3.3

blahoželá Komisii k jej zámeru vytvoriť pre vinohradnícko-vinársky sektor režim, ktorým sa zachovajú najlepšie tradície výroby vína v EÚ, posilní sa sociálna štruktúra mnohých vidieckych oblastí a zabezpečí sa rešpektovanie životného prostredia, a to aj napriek tomu, že niektoré navrhované opatrenia v jej dokumente sú v protiklade s týmito dobrými zámermi, hlavne čo sa týka vyklčovania viníc v menej výnosných oblastiach;

| 1.3.4 | kladne hodnotí reformu SOT, ktorá sa zakladá na dvoch pilieroch: kvalite a komunikácii s cieľom dosiahnuť väčší podiel na trhu pre európske vína; |
| --- | --- |

1.3.4

kladne hodnotí reformu SOT, ktorá sa zakladá na dvoch pilieroch: kvalite a komunikácii s cieľom dosiahnuť väčší podiel na trhu pre európske vína;

1.4   Možnosti, ktoré Komisia zamietla

| 1.4.1 | súhlasí s Komisiou v tom, že možnosti zachovania súčasného stavu reformy SOT s vínom podľa modelu reformy SPP a úplná deregulácia trhu s vínom by mali byť vylúčené; |
| --- | --- |

1.4.1

súhlasí s Komisiou v tom, že možnosti zachovania súčasného stavu reformy SOT s vínom podľa modelu reformy SPP a úplná deregulácia trhu s vínom by mali byť vylúčené;

1.5   Hĺbková reforma SOT s vínom

| 1.5.1 | súhlasí s výzvou, ktorá spočíva v úprave legislatívneho rámca a výrobnej štruktúry, aby sa európsky vinohradnícko-vinársky sektor stal trvalo udržateľným a konkurencieschopným, s dlhodobými vyhliadkami; |
| --- | --- |

1.5.1

súhlasí s výzvou, ktorá spočíva v úprave legislatívneho rámca a výrobnej štruktúry, aby sa európsky vinohradnícko-vinársky sektor stal trvalo udržateľným a konkurencieschopným, s dlhodobými vyhliadkami;

| 1.5.2 | pozitívne hodnotí skutočnosť, že zemepisné označenia nie sú podľa varianty A zaradené do opatrení na liberalizáciu práv na výsadbu. Predpokladá, že vylúčenie týchto označení bude definitívne zachované pre celý sektor, vzhľadom na skutočnosť, že liberalizácia by výrazne narušila európsky model výroby; |
| --- | --- |

1.5.2

pozitívne hodnotí skutočnosť, že zemepisné označenia nie sú podľa varianty A zaradené do opatrení na liberalizáciu práv na výsadbu. Predpokladá, že vylúčenie týchto označení bude definitívne zachované pre celý sektor, vzhľadom na skutočnosť, že liberalizácia by výrazne narušila európsky model výroby;

| 1.5.3 | vyjadruje svoj nesúhlas s návrhom znovu nastoliť rovnováhu medzi ponukou a dopytom prostredníctvom zámerného vyklčovania viníc a následne liberalizáciou práv na výsadbu; |
| --- | --- |

1.5.3

vyjadruje svoj nesúhlas s návrhom znovu nastoliť rovnováhu medzi ponukou a dopytom prostredníctvom zámerného vyklčovania viníc a následne liberalizáciou práv na výsadbu;

| 1.5.4 | kriticky sa stavia k spomínanému návrhu, ktorý by mohol byť označený ako málo ambiciózny, keďže rieši nerovnováhu trhu tak, že sa prikláňa k vyklčovaniu viníc a ani len neuvažuje o možnosti posilniť marketing; |
| --- | --- |

1.5.4

kriticky sa stavia k spomínanému návrhu, ktorý by mohol byť označený ako málo ambiciózny, keďže rieši nerovnováhu trhu tak, že sa prikláňa k vyklčovaniu viníc a ani len neuvažuje o možnosti posilniť marketing;

| 1.5.5 | odmieta názor, že liberalizácia práv na výsadbu by priamo prispela k nárastu konkurencieschopnosti tohto sektora tým, že by sa znížili výrobné náklady, pretože sa nebere na vedomie fakt, že práve náklady na výsadbu sú priamo prepojené s obchodným úspechom výrobkov z týchto oblastí a sú samy o sebe nástrojom na dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom v spomínaných oblastiach; |
| --- | --- |

1.5.5

odmieta názor, že liberalizácia práv na výsadbu by priamo prispela k nárastu konkurencieschopnosti tohto sektora tým, že by sa znížili výrobné náklady, pretože sa nebere na vedomie fakt, že práve náklady na výsadbu sú priamo prepojené s obchodným úspechom výrobkov z týchto oblastí a sú samy o sebe nástrojom na dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom v spomínaných oblastiach;

| 1.5.6 | považuje za nesprávne použiť ako model pre reformu SOT s vínom model reformy odvetvia cukru, pretože by to spôsobilo zánik veľkej časti producentov s cieľom zaručiť kontinuitu výroby a okrem toho by sa tým podporil nárast dovozu vín do EÚ; |
| --- | --- |

1.5.6

považuje za nesprávne použiť ako model pre reformu SOT s vínom model reformy odvetvia cukru, pretože by to spôsobilo zánik veľkej časti producentov s cieľom zaručiť kontinuitu výroby a okrem toho by sa tým podporil nárast dovozu vín do EÚ;

| 1.5.7 | nesúhlasí s tým, aby jeden z cieľov reformy SOT, predovšetkým vo vinohradnícko-vinárskom sektore, spočíval vo vyklčovaní 400 000 ha viníc, navyše keď suma určená na tento cieľ zodpovedá približne 40 % celkových finančných prostriedkov určených na túto reformu a vplyv na zníženie výroby by bol bezpochyby oveľa menší ako sa pôvodne očakávalo; |
| --- | --- |

1.5.7

nesúhlasí s tým, aby jeden z cieľov reformy SOT, predovšetkým vo vinohradnícko-vinárskom sektore, spočíval vo vyklčovaní 400 000 ha viníc, navyše keď suma určená na tento cieľ zodpovedá približne 40 % celkových finančných prostriedkov určených na túto reformu a vplyv na zníženie výroby by bol bezpochyby oveľa menší ako sa pôvodne očakávalo;

| 1.5.8 | odmieta zrušiť „...od prvého dňa...“ v opatreniach na riadenie trhu, v ktorých sa síce očividne nájde priestor na zlepšenie čo do obsahu i uplatnenia, avšak nie je vhodné ich rušiť bez prechodného obdobia, s cieľom využiť prínosy niektorých z nich. V spomínanom prechodnom období by sa čiastky určené na trhové opatrenia mali postupne znižovať a zároveň by sa mali posilňovať opatrenia na zlepšenie kvality, propagácie a marketingu; |
| --- | --- |

1.5.8

odmieta zrušiť „...od prvého dňa...“ v opatreniach na riadenie trhu, v ktorých sa síce očividne nájde priestor na zlepšenie čo do obsahu i uplatnenia, avšak nie je vhodné ich rušiť bez prechodného obdobia, s cieľom využiť prínosy niektorých z nich. V spomínanom prechodnom období by sa čiastky určené na trhové opatrenia mali postupne znižovať a zároveň by sa mali posilňovať opatrenia na zlepšenie kvality, propagácie a marketingu;

| 1.5.9 | víta vytvorenie nástroja s názvom „národný finančný rámec“, ak to nebude znamenať znovuznárodnenie SPP. Žiada vytvorenie širokého a konkrétneho zoznamu opatrení, ktoré EÚ povoľuje financovať z tohto národného zdroja. Žiada, aby v súlade so zásadou subsidiarity podliehalo spravovanie týchto fondov regiónom; |
| --- | --- |

1.5.9

víta vytvorenie nástroja s názvom „národný finančný rámec“, ak to nebude znamenať znovuznárodnenie SPP. Žiada vytvorenie širokého a konkrétneho zoznamu opatrení, ktoré EÚ povoľuje financovať z tohto národného zdroja. Žiada, aby v súlade so zásadou subsidiarity podliehalo spravovanie týchto fondov regiónom;

| 1.5.10 | súhlasí s návrhom, aby členské štáty uplatňovali určité opatrenia na riadenie kríz; |
| --- | --- |

1.5.10

súhlasí s návrhom, aby členské štáty uplatňovali určité opatrenia na riadenie kríz;

| 1.5.11 | súhlasí tiež s tým, aby boli spomínané opatrenia podriadené určitým spoločným pravidlám. Cieľom je predísť tomu, aby niektoré z nich predstavovali skrytú pomoc prostredníctvom opatrení, ktoré by mohli narušiť hospodársku súťaž medzi výrobcami v členských štátoch, ako je napríklad podpora trhu; |
| --- | --- |

1.5.11

súhlasí tiež s tým, aby boli spomínané opatrenia podriadené určitým spoločným pravidlám. Cieľom je predísť tomu, aby niektoré z nich predstavovali skrytú pomoc prostredníctvom opatrení, ktoré by mohli narušiť hospodársku súťaž medzi výrobcami v členských štátoch, ako je napríklad podpora trhu;

| 1.5.12 | nesúhlasí v tomto dokumente s prístupom Komisie k rozvoju vidieka, ktorý spočíva v prvom rade v tom, že poľnohospodári sú formou veľmi konkrétnych hospodárskych opatrení podnecovaní k tomu, aby ukončili poľnohospodársku činnosť, namiesto toho, aby sa táto aktivita, ktorá je kľúčovým prvkom rozvoja vidieka, podporila. Vo všeobecnosti poukazujeme na predchádzajúce stanovisko výboru a jeho prehlásenie; |
| --- | --- |

1.5.12

nesúhlasí v tomto dokumente s prístupom Komisie k rozvoju vidieka, ktorý spočíva v prvom rade v tom, že poľnohospodári sú formou veľmi konkrétnych hospodárskych opatrení podnecovaní k tomu, aby ukončili poľnohospodársku činnosť, namiesto toho, aby sa táto aktivita, ktorá je kľúčovým prvkom rozvoja vidieka, podporila. Vo všeobecnosti poukazujeme na predchádzajúce stanovisko výboru a jeho prehlásenie;

| 1.5.13 | nesúhlasí so skutočnosťou, že návrh Komisie neobsahuje žiaden explicitný odkaz na vinohradnícke aktivity v oblastiach s mimoriadne strmým terénom, v súvislosti s ktorým vznikajú zvýšené náklady, pretože vinohradnícke aktivity v týchto oblastiach prispievajú k udržiavaniu životného prostredia, územnému členeniu, ako aj k podpore ekoturizmu a taktiež pomáhajú posilniť trvalo udržateľný rozvoj vidieka; |
| --- | --- |

1.5.13

nesúhlasí so skutočnosťou, že návrh Komisie neobsahuje žiaden explicitný odkaz na vinohradnícke aktivity v oblastiach s mimoriadne strmým terénom, v súvislosti s ktorým vznikajú zvýšené náklady, pretože vinohradnícke aktivity v týchto oblastiach prispievajú k udržiavaniu životného prostredia, územnému členeniu, ako aj k podpore ekoturizmu a taktiež pomáhajú posilniť trvalo udržateľný rozvoj vidieka;

| 1.5.14 | nesúhlasí s presunom prostriedkov z prvého piliera do druhého s cieľom financovať európsky vinohradnícko-vinársky sektor a žiada zachovanie úrovne finančných prostriedkov pre SOT; |
| --- | --- |

1.5.14

nesúhlasí s presunom prostriedkov z prvého piliera do druhého s cieľom financovať európsky vinohradnícko-vinársky sektor a žiada zachovanie úrovne finančných prostriedkov pre SOT;

| 1.5.15 | víta skutočnosť, že oznámenie kladie dôraz na zjednodušenie pravidiel, na ich zrozumiteľnosť, transparentnosť a účinnosť; |
| --- | --- |

1.5.15

víta skutočnosť, že oznámenie kladie dôraz na zjednodušenie pravidiel, na ich zrozumiteľnosť, transparentnosť a účinnosť;

| 1.5.16 | avšak nesúhlasí s uprednostnením hĺbkového prehodnotenia aktuálneho regulačného rámca pre kvalitu, s cieľom zlepšiť súlad politiky Spoločenstva týkajúcej sa kvality s medzinárodnými pravidlami; i keď je spomínaná úprava nevyhnutná, sama o sebe netvorí dostatočný cieľ týkajúci sa kvality; |
| --- | --- |

1.5.16

avšak nesúhlasí s uprednostnením hĺbkového prehodnotenia aktuálneho regulačného rámca pre kvalitu, s cieľom zlepšiť súlad politiky Spoločenstva týkajúcej sa kvality s medzinárodnými pravidlami; i keď je spomínaná úprava nevyhnutná, sama o sebe netvorí dostatočný cieľ týkajúci sa kvality;

| 1.5.17 | podporuje myšlienku, aby sa na medzinárodnej úrovni presadila európska koncepcia kvalitných vín, založená na geografickom pôvode (akostné vína V.O.V.P – akostné vína z ohraničenej vinárskej oblasti). Táto koncepcia by mala byť posilnená, potvrdená, podporená a rozšírená; |
| --- | --- |

1.5.17

podporuje myšlienku, aby sa na medzinárodnej úrovni presadila európska koncepcia kvalitných vín, založená na geografickom pôvode (akostné vína V.O.V.P – akostné vína z ohraničenej vinárskej oblasti). Táto koncepcia by mala byť posilnená, potvrdená, podporená a rozšírená;

| 1.5.18 | pozitívne hodnotí návrh posilniť úlohu medziodborových organizácií, aby boli schopné kontrolovať a riadiť kvalitu vína vyrobeného na ich území. Za týmto účelom by bolo vhodné zhrnúť, poznať a aplikovať tie najúčinnejšie osvedčené postupy; |
| --- | --- |

1.5.18

pozitívne hodnotí návrh posilniť úlohu medziodborových organizácií, aby boli schopné kontrolovať a riadiť kvalitu vína vyrobeného na ich území. Za týmto účelom by bolo vhodné zhrnúť, poznať a aplikovať tie najúčinnejšie osvedčené postupy;

| 1.5.19 | súhlasí s tým, že je potrebné posilniť kontrolné systémy a nástroje, ktoré majú spotrebiteľom poskytnúť potrebné garancie; |
| --- | --- |

1.5.19

súhlasí s tým, že je potrebné posilniť kontrolné systémy a nástroje, ktoré majú spotrebiteľom poskytnúť potrebné garancie;

| 1.5.20 | zaujíma kritický postoj k revízii právomocí, predovšetkým však k prenosu kompetencií z Rady na Európsku komisiu, a považuje ho za nepotrebné; |
| --- | --- |

1.5.20

zaujíma kritický postoj k revízii právomocí, predovšetkým však k prenosu kompetencií z Rady na Európsku komisiu, a považuje ho za nepotrebné;

| 1.5.21 | súhlasí, aby boli uznané postupy Medzinárodného úradu pre vinič a víno (IWO) a aby boli preskúmané. Tieto prieskumy by sa mali v každom prípade zakladať na vedecky podložených informáciách a mali by byť podporené výsledkami výskumných projektov uskutočnených v Európskej únii; |
| --- | --- |

1.5.21

súhlasí, aby boli uznané postupy Medzinárodného úradu pre vinič a víno (IWO) a aby boli preskúmané. Tieto prieskumy by sa mali v každom prípade zakladať na vedecky podložených informáciách a mali by byť podporené výsledkami výskumných projektov uskutočnených v Európskej únii;

| 1.5.22 | žiada zachovanie maximálneho limitu dvoch percentuálnych stupňov pre zvýšenie alkoholometrického titra výlučne použitím hroznového muštu na obohacovanie; |
| --- | --- |

1.5.22

žiada zachovanie maximálneho limitu dvoch percentuálnych stupňov pre zvýšenie alkoholometrického titra výlučne použitím hroznového muštu na obohacovanie;

| 1.5.23 | nesúhlasí s automatickým schválením používania enologických postupov IWO v rámci Európskej únie, dokonca v prípadoch, kedy sú vína určené na vývoz do oblastí, v ktorých sú spomínané postupy povolené. Tieto postupy musia podliehať postupu uvedenému v predchádzajúcom bode; |
| --- | --- |

1.5.23

nesúhlasí s automatickým schválením používania enologických postupov IWO v rámci Európskej únie, dokonca v prípadoch, kedy sú vína určené na vývoz do oblastí, v ktorých sú spomínané postupy povolené. Tieto postupy musia podliehať postupu uvedenému v predchádzajúcom bode;

| 1.5.24 | víta záruku prijateľnej minimálnej úrovne ochrany životného prostredia v procese výroby a dozrievania vína. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tejto oblasti sa realizovali pokusy, financované nástrojom LIFE, ktoré môžu poskytnúť veľmi hodnotné a relevantné informácie; |
| --- | --- |

1.5.24

víta záruku prijateľnej minimálnej úrovne ochrany životného prostredia v procese výroby a dozrievania vína. V tejto súvislosti treba poznamenať, že v tejto oblasti sa realizovali pokusy, financované nástrojom LIFE, ktoré môžu poskytnúť veľmi hodnotné a relevantné informácie;

| 1.5.25 | schvaľuje návrh zjednodušenia predpisov na označovanie vína etiketami stanovením jednotného právneho rámca, aplikovateľného na všetky kategórie vín a zároveň pripomína, že musia existovať záruky toho, aby spotrebitelia neboli pomýlení. Označovanie etiketami preto musí byť jednoduché, jasné a v záujme spotrebiteľa; |
| --- | --- |

1.5.25

schvaľuje návrh zjednodušenia predpisov na označovanie vína etiketami stanovením jednotného právneho rámca, aplikovateľného na všetky kategórie vín a zároveň pripomína, že musia existovať záruky toho, aby spotrebitelia neboli pomýlení. Označovanie etiketami preto musí byť jednoduché, jasné a v záujme spotrebiteľa;

| 1.5.26 | upozorňuje na nebezpečenstvo, ktoré môže vzniknúť odstránením rozdielov medzi pravidlami označovania vína etiketami s a bez zemepisného označenia, hlavne pokiaľ je úmyslom uľahčiť označovanie ročníka zberu a názvu odrody u vín bez zemepisného označenia; |
| --- | --- |

1.5.26

upozorňuje na nebezpečenstvo, ktoré môže vzniknúť odstránením rozdielov medzi pravidlami označovania vína etiketami s a bez zemepisného označenia, hlavne pokiaľ je úmyslom uľahčiť označovanie ročníka zberu a názvu odrody u vín bez zemepisného označenia;

| 1.5.27 | vyslovuje sa preto proti uvádzaniu informácií, ako druh odrody a rok zberu, u vín bez zemepisného označenia; |
| --- | --- |

1.5.27

vyslovuje sa preto proti uvádzaniu informácií, ako druh odrody a rok zberu, u vín bez zemepisného označenia;

| 1.5.28 | víta návrh na zachovanie a zdokonalenie tradičnej terminológie; |
| --- | --- |

1.5.28

víta návrh na zachovanie a zdokonalenie tradičnej terminológie;

| 1.5.29 | víta návrh prispôsobiť politiku o obchodných známkach a upraviť lingvistické pravidlá používané vo vinohradnícko-vinárskom sektore; |
| --- | --- |

1.5.29

víta návrh prispôsobiť politiku o obchodných známkach a upraviť lingvistické pravidlá používané vo vinohradnícko-vinárskom sektore;

| 1.5.30 | potvrdzuje, že politika kvality, marketingu a propagačná politika sú najdôležitejšie cieľové oblasti, kde by mali smerovať prostriedky vyčlenené z finančných zdrojov SOT s vínom; |
| --- | --- |

1.5.30

potvrdzuje, že politika kvality, marketingu a propagačná politika sú najdôležitejšie cieľové oblasti, kde by mali smerovať prostriedky vyčlenené z finančných zdrojov SOT s vínom;

| 1.5.31 | súhlasí s tým, že treba poskytnúť maximálne záruky ochrany zdravia spotrebiteľov a informovania o zdravotných aspektoch, čo môže mať navyše pozitívny vplyv na spotrebu, vzhľadom k zdraviu prospešným účinkom umiernenej konzumácie vína pre určité kategórie ľudí, pričom pre iné kategórie a pri nadmernej konzumácii môžu byť tieto účinky viac škodlivé; |
| --- | --- |

1.5.31

súhlasí s tým, že treba poskytnúť maximálne záruky ochrany zdravia spotrebiteľov a informovania o zdravotných aspektoch, čo môže mať navyše pozitívny vplyv na spotrebu, vzhľadom k zdraviu prospešným účinkom umiernenej konzumácie vína pre určité kategórie ľudí, pričom pre iné kategórie a pri nadmernej konzumácii môžu byť tieto účinky viac škodlivé;

| 1.5.32 | víta záujem poskytovať spotrebiteľom čo možno najucelenejšie a najpresnejšie informácie o pôvode výrobku prostredníctvom príslušných pravidiel na označovanie vín; |
| --- | --- |

1.5.32

víta záujem poskytovať spotrebiteľom čo možno najucelenejšie a najpresnejšie informácie o pôvode výrobku prostredníctvom príslušných pravidiel na označovanie vín;

| 1.5.33 | považuje za správny návrh informovať spotrebiteľov o tom, aký vplyv na životné prostredie majú použité metódy výroby a prípravy; |
| --- | --- |

1.5.33

považuje za správny návrh informovať spotrebiteľov o tom, aký vplyv na životné prostredie majú použité metódy výroby a prípravy;

| 1.5.34 | víta odhodlanie Komisie zavádzať politiku zodpovednej propagácie a informovanosti. Nemalo by sa to však obmedziť len na propagačné projekty mimo územia Európskej únie. |
| --- | --- |

1.5.34

víta odhodlanie Komisie zavádzať politiku zodpovednej propagácie a informovanosti. Nemalo by sa to však obmedziť len na propagačné projekty mimo územia Európskej únie.

| 1.5.35 | veľmi pozitívne hodnotí myšlienku realizovať informačné kampane v celej Európskej únii o zodpovednej a umiernenej konzumácii vína, ktoré by kládli dôraz na umiernenú konzumáciu vína. Takéto uvedomelé správanie je potrebné odlíšiť od negatívnych dôsledkov, ktoré so sebou prináša nadmerná konzumácia; |
| --- | --- |

1.5.35

veľmi pozitívne hodnotí myšlienku realizovať informačné kampane v celej Európskej únii o zodpovednej a umiernenej konzumácii vína, ktoré by kládli dôraz na umiernenú konzumáciu vína. Takéto uvedomelé správanie je potrebné odlíšiť od negatívnych dôsledkov, ktoré so sebou prináša nadmerná konzumácia;

| 1.5.36 | žiada Komisiu, aby v rámci opatrení zameraných na zdravie a mládež poskytla odpovedajúce finančné prostriedky na informačné kampane o zodpovednej konzumácii vína, ktoré by bolo potrebné uskutočniť aj na miestnej úrovni za účasti miestnych a regionálnych orgánov, škôl, univerzít a združení; |
| --- | --- |

1.5.36

žiada Komisiu, aby v rámci opatrení zameraných na zdravie a mládež poskytla odpovedajúce finančné prostriedky na informačné kampane o zodpovednej konzumácii vína, ktoré by bolo potrebné uskutočniť aj na miestnej úrovni za účasti miestnych a regionálnych orgánov, škôl, univerzít a združení;

| 1.5.37 | súhlasí s tým, že vo vinohradnícko-vinárskom sektore treba zaviesť minimálne požiadavky na ochranu životného prostredia, hlavne čo sa týka erózie, kontaminácie pôdy, používania prípravkov na ochranu rastlín a manažmentu odpadu; |
| --- | --- |

1.5.37

súhlasí s tým, že vo vinohradnícko-vinárskom sektore treba zaviesť minimálne požiadavky na ochranu životného prostredia, hlavne čo sa týka erózie, kontaminácie pôdy, používania prípravkov na ochranu rastlín a manažmentu odpadu;

| 1.5.38 | upozorňuje na to, že v rámci ústupkov Európskej únie pri rokovaniach s WTO by európsky vinohradnícko-vinársky sektor nemal byť zneužitý v snahe získať výhody v iných odvetviach, či už v poľnohospodárstve alebo inde; |
| --- | --- |

1.5.38

upozorňuje na to, že v rámci ústupkov Európskej únie pri rokovaniach s WTO by európsky vinohradnícko-vinársky sektor nemal byť zneužitý v snahe získať výhody v iných odvetviach, či už v poľnohospodárstve alebo inde;

| 1.5.39 | priaznivo vníma zámer Komisie zabezpečiť súlad s právnymi predpismi týkajúcimi sa neusporiadanej a nezákonnej výsadby viníc a v prípade ich neplnenia podniknúť príslušné kroky na základe postupov finančného vyrovnania a postupov pri priestupkoch; |
| --- | --- |

1.5.39

priaznivo vníma zámer Komisie zabezpečiť súlad s právnymi predpismi týkajúcimi sa neusporiadanej a nezákonnej výsadby viníc a v prípade ich neplnenia podniknúť príslušné kroky na základe postupov finančného vyrovnania a postupov pri priestupkoch;

| 1.5.40 | odmieta myšlienku považovať súčasnú úroveň finančných prostriedkov ako strop pri zavádzaní legislatívnych návrhov pre SOT, vzhľadom na ambície Komisie v oblasti konkurencieschopnosti vinohradnícko-vinárskeho sektora; |
| --- | --- |

1.5.40

odmieta myšlienku považovať súčasnú úroveň finančných prostriedkov ako strop pri zavádzaní legislatívnych návrhov pre SOT, vzhľadom na ambície Komisie v oblasti konkurencieschopnosti vinohradnícko-vinárskeho sektora;

| 1.5.41 | rovnako ako Komisia sa obáva, aby sa finančné prostriedky správne využívali a riadili, ale trvá na tom, aby sa úroveň finančných prostriedkov prispôsobila novým potrebám, ktoré z reformy vyplývajú; |
| --- | --- |

1.5.41

rovnako ako Komisia sa obáva, aby sa finančné prostriedky správne využívali a riadili, ale trvá na tom, aby sa úroveň finančných prostriedkov prispôsobila novým potrebám, ktoré z reformy vyplývajú;

| 1.5.42 | oceňuje fakt, že sa Komisia prostredníctvom tejto reformy snaží získať úspory formou „zjednodušenia a zlepšenia právnych úprav s pozitívnymi dôsledkami na zníženie nákladov na riadenie a štatistické sledovanie, uľahčenie implementácie a kontroly a tým na obmedzenie rizika podvodov alebo zneužívania verejných prostriedkov. Okrem toho by sa zvýšila účinnosť riadenia prostredníctvom vyššieho stupňa subsidiarity danej členským štátom na stanovenie takého druhu opatrení, ktoré potrebujú na to, aby reagovali na ich špecifickú situáciu“. Napriek tomu upozorňuje na nárast úloh v oblasti kontroly označovania vín bez zemepisného označenia, ako aj na presun určitých kontrolných úloh, ktoré doteraz vykonávala Európska komisia, na členské štáty na základe subsidiarity takým spôsobom, aby konečný výsledok zostal prakticky nezmenený; |
| --- | --- |

1.5.42

oceňuje fakt, že sa Komisia prostredníctvom tejto reformy snaží získať úspory formou „zjednodušenia a zlepšenia právnych úprav s pozitívnymi dôsledkami na zníženie nákladov na riadenie a štatistické sledovanie, uľahčenie implementácie a kontroly a tým na obmedzenie rizika podvodov alebo zneužívania verejných prostriedkov. Okrem toho by sa zvýšila účinnosť riadenia prostredníctvom vyššieho stupňa subsidiarity danej členským štátom na stanovenie takého druhu opatrení, ktoré potrebujú na to, aby reagovali na ich špecifickú situáciu“. Napriek tomu upozorňuje na nárast úloh v oblasti kontroly označovania vín bez zemepisného označenia, ako aj na presun určitých kontrolných úloh, ktoré doteraz vykonávala Európska komisia, na členské štáty na základe subsidiarity takým spôsobom, aby konečný výsledok zostal prakticky nezmenený;

| 1.5.43 | vyslovuje sa proti zrušeniu zákazu výroby vína z dovezeného muštu, aby sa odvrátilo nebezpečenstvo falšovania vín, deformácie hospodárskej súťaže a zvýšenia nadbytkovej produkcie; okrem problémov s pôvodom a identifikáciou zo strany spotrebiteľov by to mohlo viesť aj k zníženiu kvality; |
| --- | --- |

1.5.43

vyslovuje sa proti zrušeniu zákazu výroby vína z dovezeného muštu, aby sa odvrátilo nebezpečenstvo falšovania vín, deformácie hospodárskej súťaže a zvýšenia nadbytkovej produkcie; okrem problémov s pôvodom a identifikáciou zo strany spotrebiteľov by to mohlo viesť aj k zníženiu kvality;

| 1.5.44 | vyslovuje sa za to, aby sa nová výsadba aj v budúcnosti realizovala len na základe práv výsadby, čím možno zabrániť vývoju vinohradníckeho potenciálu Únie, ktorý by mal negatívne dôsledky na trh; |
| --- | --- |

1.5.44

vyslovuje sa za to, aby sa nová výsadba aj v budúcnosti realizovala len na základe práv výsadby, čím možno zabrániť vývoju vinohradníckeho potenciálu Únie, ktorý by mal negatívne dôsledky na trh;

| 1.5.45 | považuje za potrebné, aby sa pri uznávaní enologických postupov OIV (Medzinárodného úradu pre vinič a víno) venovala náležitá pozornosť ochrane osvedčených európskych enologických tradícií; |
| --- | --- |

1.5.45

považuje za potrebné, aby sa pri uznávaní enologických postupov OIV (Medzinárodného úradu pre vinič a víno) venovala náležitá pozornosť ochrane osvedčených európskych enologických tradícií;

| 1.5.46 | nesúhlasí s odstránením minimálneho prírodného obsahu alkoholu vína; |
| --- | --- |

1.5.46

nesúhlasí s odstránením minimálneho prírodného obsahu alkoholu vína;

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Prehľad novej SOT s vínom

Výbor regiónov

| 2.1 | obhajuje európsky vinohradnícko-vinársky model, ktorý sa snaží o udržateľnosť tohto odvetvia prostredníctvom prístupu na trhy a upevnením a posilnením jeho postavenia na svetových trhoch. To všetko by sa malo dosiahnuť na základe troch pilierov: kvality, konkurencieschopnosti a trhu; |
| --- | --- |

2.1

obhajuje európsky vinohradnícko-vinársky model, ktorý sa snaží o udržateľnosť tohto odvetvia prostredníctvom prístupu na trhy a upevnením a posilnením jeho postavenia na svetových trhoch. To všetko by sa malo dosiahnuť na základe troch pilierov: kvality, konkurencieschopnosti a trhu;

| 2.2 | zastáva koncepciu umiernenej konzumácie vína, v ktorom kladie dôraz na sprostredkovanie informácií a propagovanie jeho vplyvu na zdravie a jeho kultúrnych vlastností a tiež európsky model poľnohospodársko-potravinárskej výroby, spojenej s kvalitou, tradíciami, pôdou a tradičnými kultúrnymi postupmi; |
| --- | --- |

2.2

zastáva koncepciu umiernenej konzumácie vína, v ktorom kladie dôraz na sprostredkovanie informácií a propagovanie jeho vplyvu na zdravie a jeho kultúrnych vlastností a tiež európsky model poľnohospodársko-potravinárskej výroby, spojenej s kvalitou, tradíciami, pôdou a tradičnými kultúrnymi postupmi;

| 2.3 | požaduje harmonizáciu a súdržnosť všetkých politík Spoločenstva, ktoré súvisia s týmto sektorom: poľnohospodárstvo, oblasť zdravia, dane, rozpočet a obchod; |
| --- | --- |

2.3

požaduje harmonizáciu a súdržnosť všetkých politík Spoločenstva, ktoré súvisia s týmto sektorom: poľnohospodárstvo, oblasť zdravia, dane, rozpočet a obchod;

| 2.4 | nazdáva sa, že pokiaľ majú byť tieto princípy uvedené do praxe, reforma SOT s vínom a jej finančné prostriedky by sa mali v prvom rade sústrediť na kvalitu, zlepšenie marketingu a komunikovania/propagovania, ako aj na udržiavanie tradičnej európskej vinohradníckej činnosti, udržiavanie poľnohospodárstva na vidieku ako aj územného členenia a nenahraditeľnú úlohu vinohradníctva v oblasti ochrany životného prostredia v určitých oblastiach; |
| --- | --- |

2.4

nazdáva sa, že pokiaľ majú byť tieto princípy uvedené do praxe, reforma SOT s vínom a jej finančné prostriedky by sa mali v prvom rade sústrediť na kvalitu, zlepšenie marketingu a komunikovania/propagovania, ako aj na udržiavanie tradičnej európskej vinohradníckej činnosti, udržiavanie poľnohospodárstva na vidieku ako aj územného členenia a nenahraditeľnú úlohu vinohradníctva v oblasti ochrany životného prostredia v určitých oblastiach;

| 2.5 | upozorňuje na to, že finančné zdroje by sa mali prispôsobiť týmto princípom, a to prioritne a na základe horizontálneho prístupu (európska politika); |
| --- | --- |

2.5

upozorňuje na to, že finančné zdroje by sa mali prispôsobiť týmto princípom, a to prioritne a na základe horizontálneho prístupu (európska politika);

Špecifické odporúčania

| 2.6 | považuje za nevyhnutnú reformu vinohradnícko-vinárskeho sektora prostredníctvom špecifickej SOT pre tento sektor, vzhľadom na klesajúcu spotrebu v Európe, štrukturálnu nerovnováhu vo výrobe a marketingu na európskom území a v posledných rokoch relatívnu stratu európskej pozície na svetových trhoch; |
| --- | --- |

2.6

považuje za nevyhnutnú reformu vinohradnícko-vinárskeho sektora prostredníctvom špecifickej SOT pre tento sektor, vzhľadom na klesajúcu spotrebu v Európe, štrukturálnu nerovnováhu vo výrobe a marketingu na európskom území a v posledných rokoch relatívnu stratu európskej pozície na svetových trhoch;

| 2.7 | nazdáva sa, že sa nesmie zabúdať na úlohu vinohradnícko-vinárskeho sektora pri udržiavaní poľnohospodárstva, vidieckeho prostredia, krajiny, kultúry a územného členenia. Takisto sa nesmie zabúdať na úlohu poľnohospodárov v európskom projekte a preto návrhy reformy nesmú mať príliš ekonomické zameranie, vzhľadom na citlivosť problematiky európskeho poľnohospodárstva vo všeobecnosti. Preto treba v rámci návrhu Komisie zachovávať sociálne a sociálno-ekonomické vízie. Hlavne návrh na masové vyklčovanie viníc a ich liberalizáciu od roku 2013, ktorý je zameraný čisto ekonomicky a liberálne, je v úplnom protiklade so zásadami udržiavania poľnohospodárstva a územného členenia, pretože vedie k zániku tejto aktivity; |
| --- | --- |

2.7

nazdáva sa, že sa nesmie zabúdať na úlohu vinohradnícko-vinárskeho sektora pri udržiavaní poľnohospodárstva, vidieckeho prostredia, krajiny, kultúry a územného členenia. Takisto sa nesmie zabúdať na úlohu poľnohospodárov v európskom projekte a preto návrhy reformy nesmú mať príliš ekonomické zameranie, vzhľadom na citlivosť problematiky európskeho poľnohospodárstva vo všeobecnosti. Preto treba v rámci návrhu Komisie zachovávať sociálne a sociálno-ekonomické vízie. Hlavne návrh na masové vyklčovanie viníc a ich liberalizáciu od roku 2013, ktorý je zameraný čisto ekonomicky a liberálne, je v úplnom protiklade so zásadami udržiavania poľnohospodárstva a územného členenia, pretože vedie k zániku tejto aktivity;

| 2.8 | žiada, aby Európska komisia viac podporila kvalitu vín v znevýhodnených horských regiónoch a v najviac diskriminovaných regiónoch prostredníctvom financovania prostredníctvom národných finančných rámcov; |
| --- | --- |

2.8

žiada, aby Európska komisia viac podporila kvalitu vín v znevýhodnených horských regiónoch a v najviac diskriminovaných regiónoch prostredníctvom financovania prostredníctvom národných finančných rámcov;

| 2.9 | navrhuje, aby sa vzhľadom na súčasnú naliehavú potrebu prijali opatrenia, ktoré by vyriešili problémy európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora. Všetky návrhy, ktoré budú zahrnuté do záverečného dokumentu reformy by mali byť zavedené do praxe od prvej chvíle, jedny viac (podpora, obchodovanie) a iné menej (trhové opatrenia) s pomocou súčasných finančných prostriedkov, a ak to bude potrebné, s navŕšením rozpočtu; |
| --- | --- |

2.9

navrhuje, aby sa vzhľadom na súčasnú naliehavú potrebu prijali opatrenia, ktoré by vyriešili problémy európskeho vinohradnícko-vinárskeho sektora. Všetky návrhy, ktoré budú zahrnuté do záverečného dokumentu reformy by mali byť zavedené do praxe od prvej chvíle, jedny viac (podpora, obchodovanie) a iné menej (trhové opatrenia) s pomocou súčasných finančných prostriedkov, a ak to bude potrebné, s navŕšením rozpočtu;

| 2.10 | pripomína potrebu vypracovať návrh, ktorého zámerom by bolo posilnenie postavenia európskej produkcie vína na svetových trhoch, v strednodobom až dlhodobom horizonte; |
| --- | --- |

2.10

pripomína potrebu vypracovať návrh, ktorého zámerom by bolo posilnenie postavenia európskej produkcie vína na svetových trhoch, v strednodobom až dlhodobom horizonte;

| 2.11 | navrhuje, aby bola zachovaná súčasná celková výška finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

2.11

navrhuje, aby bola zachovaná súčasná celková výška finančných prostriedkov;

| 2.12 | navrhuje spoločné, koordinované a harmonické konanie v oblasti politík Spoločenstva, ktoré majú súvislosť s vinohradnícko-vinárskym sektorom: poľnohospodárstvo, dane, obchod, zdravie a rozpočet; |
| --- | --- |

2.12

navrhuje spoločné, koordinované a harmonické konanie v oblasti politík Spoločenstva, ktoré majú súvislosť s vinohradnícko-vinárskym sektorom: poľnohospodárstvo, dane, obchod, zdravie a rozpočet;

| 2.13 | upozorňuje na to, že enologické postupy by v žiadnom prípade nemali spotrebiteľa zavádzať a spochybňovať váhu súčasných postupov, ktoré sú základom kvality vnímanej spotrebiteľom. Znevýhodnilo by to tie európske regióny, ktoré dopracovávajú víno na základe tradičných enologických postupov, založených na konečnej kvalite výrobku, to znamená, ktoré zachovávajú osvedčené tradície výroby vína v EÚ; |
| --- | --- |

2.13

upozorňuje na to, že enologické postupy by v žiadnom prípade nemali spotrebiteľa zavádzať a spochybňovať váhu súčasných postupov, ktoré sú základom kvality vnímanej spotrebiteľom. Znevýhodnilo by to tie európske regióny, ktoré dopracovávajú víno na základe tradičných enologických postupov, založených na konečnej kvalite výrobku, to znamená, ktoré zachovávajú osvedčené tradície výroby vína v EÚ;

| 2.14 | víta vytvorenie nástroja s názvom „národný finančný rámec“, ak to nebude znamenať znovuznárodnenie SPP. Žiada vytvorenie širokého a konkrétneho zoznamu opatrení, ktoré EÚ povoľuje financovať z tohto národného zdroja. Žiada, aby v súlade so zásadou subsidiarity podliehalo spravovanie týchto fondov regiónom; |
| --- | --- |

2.14

víta vytvorenie nástroja s názvom „národný finančný rámec“, ak to nebude znamenať znovuznárodnenie SPP. Žiada vytvorenie širokého a konkrétneho zoznamu opatrení, ktoré EÚ povoľuje financovať z tohto národného zdroja. Žiada, aby v súlade so zásadou subsidiarity podliehalo spravovanie týchto fondov regiónom;

| 2.15 | navrhuje Európskej komisii, aby s ohľadom na medzinárodné uznanie pojmu „zemepisné označenie“ zintenzívnila svoju podporu a propagáciu diferenciácie týchto vín, na základe zmlúv podpísaných s WTO o obchodných aspektoch práv k duševnému vlastníctvu (ďalej len „TRIPS“); |
| --- | --- |

2.15

navrhuje Európskej komisii, aby s ohľadom na medzinárodné uznanie pojmu „zemepisné označenie“ zintenzívnila svoju podporu a propagáciu diferenciácie týchto vín, na základe zmlúv podpísaných s WTO o obchodných aspektoch práv k duševnému vlastníctvu (ďalej len „TRIPS“);

| 2.16 | navrhuje, aby cieľom pravidiel o označovaní bola jasná a presná informácia pre spotrebiteľa, v rámci ktorej by sa mala uprednostňovať diferenciácia bez toho, aby boli vynechané informácie o zárukách hodnovernosti pri výrobe vín vyššej kvality, oproti iným, ktoré budú musieť byť podporené adekvátnymi kontrolnými systémami. V podstate konečným cieľom jasného označenia musí byť informovanie spotrebiteľa o produkte. Použité pojmy musia jasne identifikovať jednotlivé postupy; |
| --- | --- |

2.16

navrhuje, aby cieľom pravidiel o označovaní bola jasná a presná informácia pre spotrebiteľa, v rámci ktorej by sa mala uprednostňovať diferenciácia bez toho, aby boli vynechané informácie o zárukách hodnovernosti pri výrobe vín vyššej kvality, oproti iným, ktoré budú musieť byť podporené adekvátnymi kontrolnými systémami. V podstate konečným cieľom jasného označenia musí byť informovanie spotrebiteľa o produkte. Použité pojmy musia jasne identifikovať jednotlivé postupy;

| 2.17 | navrhuje zachovanie programov reštrukturalizácie a konverzie viníc v závislosti od národného finančného rámca a navrhuje, aby sa nezabúdalo na tie najúčinnejšie vinohradnícko-vinárske modely v oblasti kontroly a dosiahnutia stanovených cieľov; |
| --- | --- |

2.17

navrhuje zachovanie programov reštrukturalizácie a konverzie viníc v závislosti od národného finančného rámca a navrhuje, aby sa nezabúdalo na tie najúčinnejšie vinohradnícko-vinárske modely v oblasti kontroly a dosiahnutia stanovených cieľov;

| 2.18 | podporuje myšlienku, aby sa na medzinárodnej úrovni presadila európska koncepcia akostných vín, založená na zemepisnom pôvode (akostné vína V.O.V.P – akostné vína z ohraničenej vinárskej oblasti). Táto koncepcia by mala byť posilnená, potvrdená, podporená a rozšírená; |
| --- | --- |

2.18

podporuje myšlienku, aby sa na medzinárodnej úrovni presadila európska koncepcia akostných vín, založená na zemepisnom pôvode (akostné vína V.O.V.P – akostné vína z ohraničenej vinárskej oblasti). Táto koncepcia by mala byť posilnená, potvrdená, podporená a rozšírená;

| 2.19 | myslí si, že používanie enologických postupov IWO v rámci EÚ by nemalo byť predmetom automatického schválenia bez potrebného výskumu a pokusov, založených na výlučne vedeckých kritériách; |
| --- | --- |

2.19

myslí si, že používanie enologických postupov IWO v rámci EÚ by nemalo byť predmetom automatického schválenia bez potrebného výskumu a pokusov, založených na výlučne vedeckých kritériách;

| 2.20 | potvrdzuje, že politika kvality, marketingu a propagačná politika sú najdôležitejšie cieľové oblasti, kam by mali smerovať prostriedky vyčlenené z finančných zdrojov SOT s vínom; |
| --- | --- |

2.20

potvrdzuje, že politika kvality, marketingu a propagačná politika sú najdôležitejšie cieľové oblasti, kam by mali smerovať prostriedky vyčlenené z finančných zdrojov SOT s vínom;

| 2.21 | navrhuje a požaduje takú propagačnú politiku, ktorá by zahŕňala informačné kampane o zodpovednej a umiernenej konzumácii vína, ale tiež európsky poľnohospodársko-potravinársky model, založený na kvalite, a jeho charakteristické vlastnosti spojené s pôdou, kultúrou, históriou a tradíciami svojich obyvateľov; na zriadenie ktorého by sa vytvoril systém finančnej pomoci pochádzajúcej z IWO ako dodatočné opatrenie k nástrojom agropotravinárskej podpory, ktoré EÚ už implementovala alebo bude implementovať v budúcnosti; |
| --- | --- |

2.21

navrhuje a požaduje takú propagačnú politiku, ktorá by zahŕňala informačné kampane o zodpovednej a umiernenej konzumácii vína, ale tiež európsky poľnohospodársko-potravinársky model, založený na kvalite, a jeho charakteristické vlastnosti spojené s pôdou, kultúrou, históriou a tradíciami svojich obyvateľov; na zriadenie ktorého by sa vytvoril systém finančnej pomoci pochádzajúcej z IWO ako dodatočné opatrenie k nástrojom agropotravinárskej podpory, ktoré EÚ už implementovala alebo bude implementovať v budúcnosti;

| 2.22 | veľmi pozitívne hodnotí myšlienku realizovať informačné kampane v celej Európskej únii o zodpovednej a umiernenej konzumácii vína a vyjadruje želanie, aby sa príslušné iniciatívy v tomto rámci realizovali aj na miestnej úrovni s účasťou miestnych orgánov, škôl, univerzít a združení. |
| --- | --- |

2.22

veľmi pozitívne hodnotí myšlienku realizovať informačné kampane v celej Európskej únii o zodpovednej a umiernenej konzumácii vína a vyjadruje želanie, aby sa príslušné iniciatívy v tomto rámci realizovali aj na miestnej úrovni s účasťou miestnych orgánov, škôl, univerzít a združení.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/7

---

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému „Oznámenie Komisie: Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch“

(2007/C 57/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie „Zastavenie poklesu biodiverzity do roku 2010 a v nasledujúcich rokoch, trvalo udržateľné ekosystémové služby v prospech ľudstva“ a jeho prílohy, najmä akčný plán (KOM(2006) 216, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 2. decembra 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia výboru z 25. apríla 2006 poveriť vypracovaním stanoviska v tejto veci odbornú sekciu pre trvalo udržateľný rozvoj,

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a na smernicu Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva,

so zreteľom na stanovisko výboru z 12. februára 2003 k oznámeniu Európskej komisie „K tematickej stratégii ochrany pôdy“ – CdR 190/2002 fin (1),

so zreteľom na stanovisko výboru zo 17. novembra 2005 na tému „Príspevok miestnych a regionálnych orgánov v boji proti klimatickým zmenám“ – CdR 215/2005 fin,

so zreteľom na stanovisko výboru z 26. apríla 2006 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o ustanovení rámca opatrení Spoločenstva v oblasti námornej environmentálnej politiky (KOM(2005) 505, konečné znenie – 2005/0211 (COD)) a k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu na tému Tematická stratégia o ochrane a zachovaní morského prostredia (KOM(2005) 504, konečné znenie) – CdR 46/2006 fin,

so zreteľom na návrh stanoviska výboru (CdR 159/2006 rev. 1), ktorý komisia pre trvalo udržateľný rozvoj schválila 6. októbra 2006 (Spravodajcom bol pán VAN GELDER, komisár kráľovnej v provincii Zeeland (NL/EĽS).

jednomyseľne prijal na svojom 67. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 6. a 7. decembra 2006 (schôdza zo 6. decembra) nasledujúce stanovisko:

Názory a odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov:

1.   Všeobecné pripomienky

| 1.1 | Víta toto oznámenie a navrhovaný akčný plán. Poskytujú podrobný opis súčasného stavu a navrhujú opatrenia, ktoré prispejú k realizácii cieľov do roku 2010. Analýzy Komisie sú správne, Výbor regiónov však s poľutovaním konštatuje, že ich zverejnenie prichádza pomerne neskoro. |
| --- | --- |

1.1

Víta toto oznámenie a navrhovaný akčný plán. Poskytujú podrobný opis súčasného stavu a navrhujú opatrenia, ktoré prispejú k realizácii cieľov do roku 2010. Analýzy Komisie sú správne, Výbor regiónov však s poľutovaním konštatuje, že ich zverejnenie prichádza pomerne neskoro.

| 1.2 | Zastáva názor, že biodiverzita do veľkej miery určuje identitu daného regiónu. Zdôrazňuje, že predstavuje významný základ pre kvalitu života a zdravie, rozvoj voľnočasových aktivít, cestovného ruchu a zároveň aj produkcie a poskytovania regionálnych výrobkov a služieb. |
| --- | --- |

1.2

Zastáva názor, že biodiverzita do veľkej miery určuje identitu daného regiónu. Zdôrazňuje, že predstavuje významný základ pre kvalitu života a zdravie, rozvoj voľnočasových aktivít, cestovného ruchu a zároveň aj produkcie a poskytovania regionálnych výrobkov a služieb.

| 1.3 | Poukazuje na skutočnosť, že vstup desiatich nových členských krajín do Európskej únie priniesol zvýšenie počtu druhov a ekosystémov s vysokou hodnotou. |
| --- | --- |

1.3

Poukazuje na skutočnosť, že vstup desiatich nových členských krajín do Európskej únie priniesol zvýšenie počtu druhov a ekosystémov s vysokou hodnotou.

| 1.4 | Priaznivo hodnotí závery zo zasadnutia Rady z 23. a 24. marca 2006, v ktorých sa vyzýva na začlenenie cieľov stanovených na obdobie do roku 2010 do politík definovaných v rámci Lisabonskej agendy. Plány rozvoja vidieka, ktoré boli realizované v mnohých regiónoch dokazujú, že napätie medzi ekonomikou a biodiverzitou je možné vyriešiť. |
| --- | --- |

1.4

Priaznivo hodnotí závery zo zasadnutia Rady z 23. a 24. marca 2006, v ktorých sa vyzýva na začlenenie cieľov stanovených na obdobie do roku 2010 do politík definovaných v rámci Lisabonskej agendy. Plány rozvoja vidieka, ktoré boli realizované v mnohých regiónoch dokazujú, že napätie medzi ekonomikou a biodiverzitou je možné vyriešiť.

| 1.5 | Zdôrazňuje, že hospodárska hodnota biodiverzity zostáva nedocenená, na rozdiel od jej podstaty, ktorá sa všeobecne hodnotí kladne. V dlhodobom horizonte predstavuje biodiverzita nevyhnutnú podmienku zdravia, vysokej životnej úrovne a zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.5

Zdôrazňuje, že hospodárska hodnota biodiverzity zostáva nedocenená, na rozdiel od jej podstaty, ktorá sa všeobecne hodnotí kladne. V dlhodobom horizonte predstavuje biodiverzita nevyhnutnú podmienku zdravia, vysokej životnej úrovne a zamestnanosti.

| 1.6 | Nástojí na vytvorení partnerstiev medzi všetkými dotknutými stranami, s cieľom zvýšiť povedomie občanov (najmä detí), orgánov verejnej správy a podnikateľskej sféry o význame biodiverzity a dosiahnuť, aby sa spoločne usilovali o zachovanie biodiverzity a trvalo udržateľných ekosystémov. |
| --- | --- |

1.6

Nástojí na vytvorení partnerstiev medzi všetkými dotknutými stranami, s cieľom zvýšiť povedomie občanov (najmä detí), orgánov verejnej správy a podnikateľskej sféry o význame biodiverzity a dosiahnuť, aby sa spoločne usilovali o zachovanie biodiverzity a trvalo udržateľných ekosystémov.

| 1.7 | Vyjadruje poľutovanie, že napriek politickým snahám všetkých členských krajín sme ešte ďaleko od splnenia cieľov stanovených na obdobie do roku 2010 a zdôrazňuje, že biodiverzita by sa mala stať politickou prioritou na všetkých úrovniach moci. |
| --- | --- |

1.7

Vyjadruje poľutovanie, že napriek politickým snahám všetkých členských krajín sme ešte ďaleko od splnenia cieľov stanovených na obdobie do roku 2010 a zdôrazňuje, že biodiverzita by sa mala stať politickou prioritou na všetkých úrovniach moci.

| 1.8 | Víta početné príklady na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré dokazujú, že je možné zastaviť ochudobňovanie biodiverzity a obnoviť biotopy (pozri prílohu – CdR 159/2006 príloha). |
| --- | --- |

1.8

Víta početné príklady na miestnej a regionálnej úrovni, ktoré dokazujú, že je možné zastaviť ochudobňovanie biodiverzity a obnoviť biotopy (pozri prílohu – CdR 159/2006 príloha).

2.   Biodiverzita v Európskej únii

| 2.1 | Vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou výškou prostriedkov Spoločenstva vyčlenených vo finančnom výhľade na obdobie 2007-2013 na financovanie cieľov stanovených do roku 2010, najmä na iniciatívu Natura 2000 a rozvoj vidieka. Preto výbor vyzýva členské krajiny, aby svojim regiónom a obciam poskytli prostriedky potrebné na ochranu a obnovu biodiverzity na svojich územiach, najmä na údržbu oblastí zaradených do siete Natura 2000. Okrem toho nástojí na požiadavke, aby sa na projekty, ktoré budú mať pozitívny dosah na biodiverzitu, vyčleňovalo viac prostriedkov zo štrukturálnych a kohéznych fondov. |
| --- | --- |

2.1

Vyjadruje poľutovanie nad nedostatočnou výškou prostriedkov Spoločenstva vyčlenených vo finančnom výhľade na obdobie 2007-2013 na financovanie cieľov stanovených do roku 2010, najmä na iniciatívu Natura 2000 a rozvoj vidieka. Preto výbor vyzýva členské krajiny, aby svojim regiónom a obciam poskytli prostriedky potrebné na ochranu a obnovu biodiverzity na svojich územiach, najmä na údržbu oblastí zaradených do siete Natura 2000. Okrem toho nástojí na požiadavke, aby sa na projekty, ktoré budú mať pozitívny dosah na biodiverzitu, vyčleňovalo viac prostriedkov zo štrukturálnych a kohéznych fondov.

| 2.2 | Upozorňuje na skutočnosť, že na zaručenie optimálnej realizácie a údržby ekologickej siete Natura 2000 musia regióny dosiahnuť rovnováhu medzi prístupom „zhora“ a flexibilitou potrebnou na vytvorenie tejto siete. Taktiež musia byť prijaté homogénne pravidlá riadenia pre všetky oblasti zahrnuté v tejto sieti. |
| --- | --- |

2.2

Upozorňuje na skutočnosť, že na zaručenie optimálnej realizácie a údržby ekologickej siete Natura 2000 musia regióny dosiahnuť rovnováhu medzi prístupom „zhora“ a flexibilitou potrebnou na vytvorenie tejto siete. Taktiež musia byť prijaté homogénne pravidlá riadenia pre všetky oblasti zahrnuté v tejto sieti.

| 2.3 | Zdôrazňuje, že na dosiahnutie trvalo udržateľných ekosystémov je nevyhnutné túto sieť ešte zhustiť a nezabúdať pri tom ani na morské prostredie a vyjadruje potešenie nad skutočnosťou, že sa na túto hustú sieť zameriava pozornosť aj vo svetle dopadu klimatických zmien na biotopy a biologické druhy. Okrem toho navrhuje, aby sa venovala väčšia pozornosť zavedeniu technických a právnych opatrení pre zachovanie nárazových oblastí a ekologických koridorov, ktoré pomôžu zabezpečiť životaschopnosť oblastí v sieti. |
| --- | --- |

2.3

Zdôrazňuje, že na dosiahnutie trvalo udržateľných ekosystémov je nevyhnutné túto sieť ešte zhustiť a nezabúdať pri tom ani na morské prostredie a vyjadruje potešenie nad skutočnosťou, že sa na túto hustú sieť zameriava pozornosť aj vo svetle dopadu klimatických zmien na biotopy a biologické druhy. Okrem toho navrhuje, aby sa venovala väčšia pozornosť zavedeniu technických a právnych opatrení pre zachovanie nárazových oblastí a ekologických koridorov, ktoré pomôžu zabezpečiť životaschopnosť oblastí v sieti.

| 2.4 | Podotýka, že politický rámec vytvorený Úniou a legislatívou Spoločenstva síce definuje značný stupeň ochrany biodiverzity, avšak jeho uplatnenie a kontrola sú v praxi zatiaľ v mnohých členských krajinách nedostatočné a pri zriaďovaní nových území na ochranu biodiverzity sa nevenuje dostatočná pozornosť podmienkam na uskutočňovanie harmonického rozvoja.. |
| --- | --- |

2.4

Podotýka, že politický rámec vytvorený Úniou a legislatívou Spoločenstva síce definuje značný stupeň ochrany biodiverzity, avšak jeho uplatnenie a kontrola sú v praxi zatiaľ v mnohých členských krajinách nedostatočné a pri zriaďovaní nových území na ochranu biodiverzity sa nevenuje dostatočná pozornosť podmienkam na uskutočňovanie harmonického rozvoja..

| 2.5 | Odporúča skoordinovať jestvujúce plány na podporu biodiverzity na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.5

Odporúča skoordinovať jestvujúce plány na podporu biodiverzity na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| 2.6 | Pripomína, že nakoľko mnohé opatrenia uvedené v akčnom pláne pre členské krajiny nemožno realizovať bez pomoci a spoluúčasti miestnych a regionálnych samospráv, musia byť zástupcovia obcí a regiónov aktívne zapojení do akéhokoľvek nového politického vývoja v oblasti biodiverzity. a musia im byť na to pridelené potrebné prostriedky. |
| --- | --- |

2.6

Pripomína, že nakoľko mnohé opatrenia uvedené v akčnom pláne pre členské krajiny nemožno realizovať bez pomoci a spoluúčasti miestnych a regionálnych samospráv, musia byť zástupcovia obcí a regiónov aktívne zapojení do akéhokoľvek nového politického vývoja v oblasti biodiverzity. a musia im byť na to pridelené potrebné prostriedky.

| 2.7 | Uvedomuje si značný vplyv poľnohospodárstva na stav biodiverzity v EÚ. V závislosti od spôsobu využívania pôdy môže poľnohospodárstvo vyplývať na biodiverzitu buď veľmi priaznivo a poskytovať útočisko mnohým biologickým druhom alebo môže naopak spôsobovať vážne škody, ničiť biotopy a znečisťovať životné prostredie. Výbor podotýka, že najväčšia značná časť rozpočtu EÚ stále smeruje do poľnohospodárstva a Únia má teda v rukách významný nástroj, ktorým môže ovplyvniť spôsob využívania pôdy v poľnohospodárskom sektore. Žiada, aby pri revízii finančného výhľadu na obdobie 2007-2013, ktorá by mala prebehnúť v roku 2008, bola vyčlenená veľká časť zdrojov na trvalo udržateľné poľnohospodárstvo a na zachovanie krajiny. |
| --- | --- |

2.7

Uvedomuje si značný vplyv poľnohospodárstva na stav biodiverzity v EÚ. V závislosti od spôsobu využívania pôdy môže poľnohospodárstvo vyplývať na biodiverzitu buď veľmi priaznivo a poskytovať útočisko mnohým biologickým druhom alebo môže naopak spôsobovať vážne škody, ničiť biotopy a znečisťovať životné prostredie. Výbor podotýka, že najväčšia značná časť rozpočtu EÚ stále smeruje do poľnohospodárstva a Únia má teda v rukách významný nástroj, ktorým môže ovplyvniť spôsob využívania pôdy v poľnohospodárskom sektore. Žiada, aby pri revízii finančného výhľadu na obdobie 2007-2013, ktorá by mala prebehnúť v roku 2008, bola vyčlenená veľká časť zdrojov na trvalo udržateľné poľnohospodárstvo a na zachovanie krajiny.

| 2.8 | Žiada, aby Komisia a členské krajiny vyhodnotili dopad súčasných dotácií na biodiverzitu, zrušili motivačné opatrenia, ktoré poškodzujú biodiverzitu, ekosystémové služby a podporili širšie využívanie ekonomických nástrojov zameraných na ochranu biodiverzity. |
| --- | --- |

2.8

Žiada, aby Komisia a členské krajiny vyhodnotili dopad súčasných dotácií na biodiverzitu, zrušili motivačné opatrenia, ktoré poškodzujú biodiverzitu, ekosystémové služby a podporili širšie využívanie ekonomických nástrojov zameraných na ochranu biodiverzity.

| 2.9 | Vyjadruje želanie, aby sa biodiverzite venovala pozornosť nielen v rámci politiky životného prostredia. Touto otázkou by sa mali zaoberať aj ostatné európske a národné politiky, najmä v oblasti dopravy, energetiky, poľnohospodárstva, rybolovu, cestovného ruchu a výskumu a mala by sa prejednávať aj v rámci priemyselnej a regionálnej politiky. |
| --- | --- |

2.9

Vyjadruje želanie, aby sa biodiverzite venovala pozornosť nielen v rámci politiky životného prostredia. Touto otázkou by sa mali zaoberať aj ostatné európske a národné politiky, najmä v oblasti dopravy, energetiky, poľnohospodárstva, rybolovu, cestovného ruchu a výskumu a mala by sa prejednávať aj v rámci priemyselnej a regionálnej politiky.

| 2.10 | Plne si uvedomuje význam morí a pobrežných vôd ako prostredia, ktoré je nositeľom vyše polovice európskej biodiverzity a vyzýva k lepšej osvete medzi orgánmi verejnej správy a dotknutými stranami v oblasti politiky podporujúcej biodiverzitu morského prostredia. Na dosiahnutie tohto cieľa výbor považuje za nevyhnutné urýchliť uplatňovanie smernice o biotopoch v morskom prostredí, skoncovať s nadmerným lovom rýb v európskych vodách aj mimo nich a plne začleniť biodiverzitu do budúcej námornej politiky EÚ. |
| --- | --- |

2.10

Plne si uvedomuje význam morí a pobrežných vôd ako prostredia, ktoré je nositeľom vyše polovice európskej biodiverzity a vyzýva k lepšej osvete medzi orgánmi verejnej správy a dotknutými stranami v oblasti politiky podporujúcej biodiverzitu morského prostredia. Na dosiahnutie tohto cieľa výbor považuje za nevyhnutné urýchliť uplatňovanie smernice o biotopoch v morskom prostredí, skoncovať s nadmerným lovom rýb v európskych vodách aj mimo nich a plne začleniť biodiverzitu do budúcej námornej politiky EÚ.

| 2.11 | Pripomína, že možnosť prijímať opatrenia v oblasti územného plánovania na európskej úrovni je obmedzená, keďže táto oblasť, ktorá je nevyhnutná na zachovanie a obnovenie biodiverzity, patrí do kompetencie členských krajín. Výbor požaduje, aby sa na hľadisko biodiverzity kládol význam pri prijímaní rozhodnutí na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v oblasti územného plánovania, a to najmä prostredníctvom strategického hodnotenia dopadu na životné prostredie. |
| --- | --- |

2.11

Pripomína, že možnosť prijímať opatrenia v oblasti územného plánovania na európskej úrovni je obmedzená, keďže táto oblasť, ktorá je nevyhnutná na zachovanie a obnovenie biodiverzity, patrí do kompetencie členských krajín. Výbor požaduje, aby sa na hľadisko biodiverzity kládol význam pri prijímaní rozhodnutí na národnej, regionálnej a miestnej úrovni v oblasti územného plánovania, a to najmä prostredníctvom strategického hodnotenia dopadu na životné prostredie.

| 2.12 | Je presvedčený, že súčasné predpisy by bolo možné lepšie využiť a uplatniť pri vypracovaní a realizácii politiky zameranej na boj proti invazívnym cudzím druhom. Výbor vyzýva na užšie zapojenie regiónov do tohto procesu. |
| --- | --- |

2.12

Je presvedčený, že súčasné predpisy by bolo možné lepšie využiť a uplatniť pri vypracovaní a realizácii politiky zameranej na boj proti invazívnym cudzím druhom. Výbor vyzýva na užšie zapojenie regiónov do tohto procesu.

| 2.13 | Priaznivo hodnotí projekty súvisiace s rozvojom globálnej stratégie Spoločenstva v oblasti invazívnych cudzích druhov, vrátane zavedenia systému včasného varovania. Avšak upozorňuje na to, že vzhľadom na obmedzené finančné a ľudské zdroje, nesmú byť vytvorené nové administratívne prekážky. |
| --- | --- |

2.13

Priaznivo hodnotí projekty súvisiace s rozvojom globálnej stratégie Spoločenstva v oblasti invazívnych cudzích druhov, vrátane zavedenia systému včasného varovania. Avšak upozorňuje na to, že vzhľadom na obmedzené finančné a ľudské zdroje, nesmú byť vytvorené nové administratívne prekážky.

| 2.14 | Odporúča vypracovať základné predpisy a zoznamy exotických druhov, ktoré by upravovali ich dovoz, obchodovanie a držanie s cieľom zabezpečiť spoločný a koordinovaný európsky postup. Taktiež vyzýva Komisiu, aby zrevidovala legislatívu Spoločenstva o hodnotení vplyvu na životné prostredie, s cieľom začleniť tie projekty, ktorých súčasťou je zavedenie a zaobchádzanie s exotickými, potenciálne invazívnymi druhmi. |
| --- | --- |

2.14

Odporúča vypracovať základné predpisy a zoznamy exotických druhov, ktoré by upravovali ich dovoz, obchodovanie a držanie s cieľom zabezpečiť spoločný a koordinovaný európsky postup. Taktiež vyzýva Komisiu, aby zrevidovala legislatívu Spoločenstva o hodnotení vplyvu na životné prostredie, s cieľom začleniť tie projekty, ktorých súčasťou je zavedenie a zaobchádzanie s exotickými, potenciálne invazívnymi druhmi.

| 2.15 | Pripomína, že ochrana biodiverzity, osobitne ochrana flóry a fauny, nie je v rozpore s ich využívaním, pokiaľ toto využitie bude riadne regulované, kontrolované a trvalo udržateľné. |
| --- | --- |

2.15

Pripomína, že ochrana biodiverzity, osobitne ochrana flóry a fauny, nie je v rozpore s ich využívaním, pokiaľ toto využitie bude riadne regulované, kontrolované a trvalo udržateľné.

| 2.16 | Odporúča prísne uplatňovať zásadu obozretnosti pri udeľovaní povolení a zavádzaní geneticky modifikovaných organizmov. |
| --- | --- |

2.16

Odporúča prísne uplatňovať zásadu obozretnosti pri udeľovaní povolení a zavádzaní geneticky modifikovaných organizmov.

3.   EÚ a globálna biodiverzita

| 3.1 | Zdôrazňuje, že rozhodnutia prijaté počas ôsmej konferencie strán Dohovoru o biologickej diverzite, ktorá sa konala v marci 2006 v brazílskom meste Curitiba, predstavujú významný pokrok. Majúc na pamäti, že deviata konferencia sa uskutoční začiatkom roka 2008 v Bonne, počas nemeckého predsedníctva Rady EÚ, Výbor regiónov pripomína, že EÚ a členské krajiny môžu využiť túto príležitosť na prezentáciu hodnotenia oznámenia Komisie o biodiverzite a pripraviť schôdzu, do ktorej by boli väčšmi zapojené aj územné samosprávy, a to aj prostredníctvom národných združení. |
| --- | --- |

3.1

Zdôrazňuje, že rozhodnutia prijaté počas ôsmej konferencie strán Dohovoru o biologickej diverzite, ktorá sa konala v marci 2006 v brazílskom meste Curitiba, predstavujú významný pokrok. Majúc na pamäti, že deviata konferencia sa uskutoční začiatkom roka 2008 v Bonne, počas nemeckého predsedníctva Rady EÚ, Výbor regiónov pripomína, že EÚ a členské krajiny môžu využiť túto príležitosť na prezentáciu hodnotenia oznámenia Komisie o biodiverzite a pripraviť schôdzu, do ktorej by boli väčšmi zapojené aj územné samosprávy, a to aj prostredníctvom národných združení.

| 3.2 | Víta príklad niektorých regiónov, ktoré v rámci rozvojovej pomoci odovzdávajú získané skúsenosti v oblasti biodiverzity svojim partnerským regiónom a podporujú opatrenia na zachovanie biodiverzity, ktoré tieto regióny prijali (pozri prílohu). |
| --- | --- |

3.2

Víta príklad niektorých regiónov, ktoré v rámci rozvojovej pomoci odovzdávajú získané skúsenosti v oblasti biodiverzity svojim partnerským regiónom a podporujú opatrenia na zachovanie biodiverzity, ktoré tieto regióny prijali (pozri prílohu).

| 3.3 | Podotýka, že EÚ nesie zároveň zodpovednosť za zachovanie biodiverzity na celosvetovej úrovni. Výbor si uvedenú skutočnosť uvedomuje a odporúča, aby sa na túto zodpovednosť prihliadalo pri obchodnej a rozvojovej politike. |
| --- | --- |

3.3

Podotýka, že EÚ nesie zároveň zodpovednosť za zachovanie biodiverzity na celosvetovej úrovni. Výbor si uvedenú skutočnosť uvedomuje a odporúča, aby sa na túto zodpovednosť prihliadalo pri obchodnej a rozvojovej politike.

4.   Biodiverzita a klimatické zmeny

| 4.1 | Uvedomuje si, že politika na podporu biodiverzity prinesie výsledky len vtedy, ak sa na celosvetovej úrovni prijmú náročné politické opatrenia na zabránenie klimatickým zmenám. Výbor považuje za nevyhnutné, aby členské krajiny, ktoré zatiaľ nesplnili záväzky Kjótskeho protokolu, toto omeškanie napravili. Okrem toho sa nazdáva, že by bolo vhodné uzatvoriť ambiciózny celosvetový dohovor o boji proti klimatickým zmenám, ktorý by sa vzťahoval na všetky producentské krajiny a výrobné sektory. |
| --- | --- |

4.1

Uvedomuje si, že politika na podporu biodiverzity prinesie výsledky len vtedy, ak sa na celosvetovej úrovni prijmú náročné politické opatrenia na zabránenie klimatickým zmenám. Výbor považuje za nevyhnutné, aby členské krajiny, ktoré zatiaľ nesplnili záväzky Kjótskeho protokolu, toto omeškanie napravili. Okrem toho sa nazdáva, že by bolo vhodné uzatvoriť ambiciózny celosvetový dohovor o boji proti klimatickým zmenám, ktorý by sa vzťahoval na všetky producentské krajiny a výrobné sektory.

| 4.2 | Odporúča začať sa vo výskume na regionálnej úrovni zaoberať účinkami klimatických zmien. |
| --- | --- |

4.2

Odporúča začať sa vo výskume na regionálnej úrovni zaoberať účinkami klimatických zmien.

| 4.3 | Dodáva, že napriek tomu, že koncepcia politiky biopalív sa môže javiť ako významný prvok v boji proti klimatickým zmenám, tieto snahy môžu byť úspešné len vtedy, keď sa s nimi budú spájať aj opatrenia na značné zníženie celkovej spotreby pohonných látok, ak sa na národnej a medzinárodnej úrovni budú používať výlučne suroviny, techniky a rastliny, ktoré nenarúšajú biodiverzitu a ak tento postup nepovedie k rozširovaniu poľnohospodársky využívaných plôch v ekosystémoch s vysokou biologickou hodnotou. |
| --- | --- |

4.3

Dodáva, že napriek tomu, že koncepcia politiky biopalív sa môže javiť ako významný prvok v boji proti klimatickým zmenám, tieto snahy môžu byť úspešné len vtedy, keď sa s nimi budú spájať aj opatrenia na značné zníženie celkovej spotreby pohonných látok, ak sa na národnej a medzinárodnej úrovni budú používať výlučne suroviny, techniky a rastliny, ktoré nenarúšajú biodiverzitu a ak tento postup nepovedie k rozširovaniu poľnohospodársky využívaných plôch v ekosystémoch s vysokou biologickou hodnotou.

5.   Vedomostná základňa

| 5.1 | Pripomína, nakoľko je dôležitá dostupnosť a lepšia kvalita poznatkov v oblasti zachovania a trvalo udržateľného využívania biodiverzity v Európe a v ostatných častiach sveta. To isté platí aj o výmene skúseností medzi členskými krajinami a regiónmi (pozri prílohu), interoperabilite údajov o biodiverzite na rôznych úrovniach, pričom treba mať osobitne na pamäti údaje z miestnej a regionálnej úrovne, pracovať s nástrojmi SIG a infraštruktúrou priestorových údajov (SDI). |
| --- | --- |

5.1

Pripomína, nakoľko je dôležitá dostupnosť a lepšia kvalita poznatkov v oblasti zachovania a trvalo udržateľného využívania biodiverzity v Európe a v ostatných častiach sveta. To isté platí aj o výmene skúseností medzi členskými krajinami a regiónmi (pozri prílohu), interoperabilite údajov o biodiverzite na rôznych úrovniach, pričom treba mať osobitne na pamäti údaje z miestnej a regionálnej úrovne, pracovať s nástrojmi SIG a infraštruktúrou priestorových údajov (SDI).

| 5.2 | Poukazuje na skutočnosť, že znalosti o biodiverzite sú nedostatočné, najmä čo sa týka biodiverzity morského prostredia a odporúča túto situáciu napraviť. |
| --- | --- |

5.2

Poukazuje na skutočnosť, že znalosti o biodiverzite sú nedostatočné, najmä čo sa týka biodiverzity morského prostredia a odporúča túto situáciu napraviť.

| 5.3 | Dodáva, že okrem Komisiou spomínaných vedeckých poznatkov treba venovať väčšiu pozornosť vedomostiam a zručnostiam obyvateľov dotknutých oblastí a odporúča využívať poznatky dobrovoľníkov zároveň s vedeckými poznatkami. Výbor nástojí na tom, aby do tohto postupu boli zapojené aj deti. |
| --- | --- |

5.3

Dodáva, že okrem Komisiou spomínaných vedeckých poznatkov treba venovať väčšiu pozornosť vedomostiam a zručnostiam obyvateľov dotknutých oblastí a odporúča využívať poznatky dobrovoľníkov zároveň s vedeckými poznatkami. Výbor nástojí na tom, aby do tohto postupu boli zapojené aj deti.

| 5.4 | Odporúča stanoviť komunikačné stratégie s cieľom posilniť povedomie a zodpovednosť na všetkých úrovniach a oblastiach, ktoré by občania mali mať pri ochrane a zachovaní biodiverzity a vytvoriť podmienky pre výmenu informácií medzi vedeckou obcou a správnymi orgánmi. |
| --- | --- |

5.4

Odporúča stanoviť komunikačné stratégie s cieľom posilniť povedomie a zodpovednosť na všetkých úrovniach a oblastiach, ktoré by občania mali mať pri ochrane a zachovaní biodiverzity a vytvoriť podmienky pre výmenu informácií medzi vedeckou obcou a správnymi orgánmi.

6.   Štyri kľúčové podporné opatrenia

Zabezpečenie primeraného financovania

| 6.1 | Konštatuje, že z programu LIFE+ a z rozpočtu na výskum bude možné vyčleniť na biodiverzitu len nízky objem zdrojov. Okrem toho tu existuje riziko, že členské krajiny budú nedostatočne zohľadňovať význam biodiverzity v rámci súčasných štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

6.1

Konštatuje, že z programu LIFE+ a z rozpočtu na výskum bude možné vyčleniť na biodiverzitu len nízky objem zdrojov. Okrem toho tu existuje riziko, že členské krajiny budú nedostatočne zohľadňovať význam biodiverzity v rámci súčasných štrukturálnych fondov.

| 6.2 | Poukazuje na nesúlad medzi značnými ambíciami oznámenia na jednej strane a prostriedkami na ich realizáciu na strane druhej. |
| --- | --- |

6.2

Poukazuje na nesúlad medzi značnými ambíciami oznámenia na jednej strane a prostriedkami na ich realizáciu na strane druhej.

Posilňovanie rozhodovania EÚ

| 6.3 | Stotožňuje sa s návrhmi vedúcimi k posilneniu rozhodovacieho procesu Spoločenstva a odporúča, aby bola biodiverzita začlenená aj do politík v ostatných oblastiach a aby sa v tomto smere požadovali konkrétne záväzky. Podporuje myšlienku akčného plánu, podľa ktorého by sa do tohto procesu zapojili nie len členské krajiny, ale aj regióny. |
| --- | --- |

6.3

Stotožňuje sa s návrhmi vedúcimi k posilneniu rozhodovacieho procesu Spoločenstva a odporúča, aby bola biodiverzita začlenená aj do politík v ostatných oblastiach a aby sa v tomto smere požadovali konkrétne záväzky. Podporuje myšlienku akčného plánu, podľa ktorého by sa do tohto procesu zapojili nie len členské krajiny, ale aj regióny.

Budovanie partnerských vzťahov

| 6.4 | Verí, že budovanie kontaktov a rozvoj spolupráce v rámci EÚ sa bude podporovať. Regióny majú výborné podmienky na to, aby pomohli zabezpečiť úspešný priebeh tohto procesu. Výbor poukazuje na plodnú spoluprácu, ktorá sa rozbehla v rámci programov Spoločenstva ako aj na jej výsledky (pozri prílohu). |
| --- | --- |

6.4

Verí, že budovanie kontaktov a rozvoj spolupráce v rámci EÚ sa bude podporovať. Regióny majú výborné podmienky na to, aby pomohli zabezpečiť úspešný priebeh tohto procesu. Výbor poukazuje na plodnú spoluprácu, ktorá sa rozbehla v rámci programov Spoločenstva ako aj na jej výsledky (pozri prílohu).

| 6.5 | Vyzdvihuje potrebu zapojiť súkromných vlastníkov pozemkov na zabezpečenie ochrany biodiverzity prostredníctvom nástrojov, akými sú napríklad dohody o spolupráci. |
| --- | --- |

6.5

Vyzdvihuje potrebu zapojiť súkromných vlastníkov pozemkov na zabezpečenie ochrany biodiverzity prostredníctvom nástrojov, akými sú napríklad dohody o spolupráci.

Zvyšovanie povedomia a zlepšenie účasti verejnosti

| 6.6 | Zdôrazňuje význam väčšej účasti verejnosti. Ak si občania nebudú uvedomovať, nakoľko sú ekosystémové služby a biodiverzita dôležité, je nižšia možnosť, že projekty budú úspešné. Výbor preto odporúča, aby sa na iniciatívy občanov poskytlo viac prostriedkov zo zdrojov Spoločenstva a jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

6.6

Zdôrazňuje význam väčšej účasti verejnosti. Ak si občania nebudú uvedomovať, nakoľko sú ekosystémové služby a biodiverzita dôležité, je nižšia možnosť, že projekty budú úspešné. Výbor preto odporúča, aby sa na iniciatívy občanov poskytlo viac prostriedkov zo zdrojov Spoločenstva a jednotlivých krajín.

| 6.7 | Odporúča vytvoriť v úzkom spojení s iniciatívami
  Countdown 2010 a Beautiful Europe
  komunikačnú stratégiu pre členské krajiny, mimovládne organizácie a územné samosprávy a spropagovať tak ciele stanovené do roku 2010. |
| --- | --- |

6.7

Odporúča vytvoriť v úzkom spojení s iniciatívami
  Countdown 2010 a Beautiful Europe
  komunikačnú stratégiu pre členské krajiny, mimovládne organizácie a územné samosprávy a spropagovať tak ciele stanovené do roku 2010.

7.   Monitorovanie, hodnotenie a kontrola

| 7.1 | Podporuje spoluprácu medzi členskými krajinami a súkromným sektorom a zdôrazňuje, že občania a dobrovoľníci zo všetkých kútov Európy sa zapájajú do monitorovania biodiverzity. |
| --- | --- |

7.1

Podporuje spoluprácu medzi členskými krajinami a súkromným sektorom a zdôrazňuje, že občania a dobrovoľníci zo všetkých kútov Európy sa zapájajú do monitorovania biodiverzity.

| 7.2 | Vyzýva na motivovanie členských krajín k tomu, aby občanom predstavili plody svojich politík prístupným a pútavým spôsobom, v ktorom by sa odrazil aj prínos regiónov. |
| --- | --- |

7.2

Vyzýva na motivovanie členských krajín k tomu, aby občanom predstavili plody svojich politík prístupným a pútavým spôsobom, v ktorom by sa odrazil aj prínos regiónov.

| 7.3 | Poukazuje na to, že regionálne monitorovanie by malo tvoriť základ pre monitorovanie a hodnotenie na národnej a medzinárodnej úrovni. Taktiež by bolo potrebné vytvoriť účinné monitorovacie systémy založené na ukazovateľoch a periodických správach v tejto oblasti. |
| --- | --- |

7.3

Poukazuje na to, že regionálne monitorovanie by malo tvoriť základ pre monitorovanie a hodnotenie na národnej a medzinárodnej úrovni. Taktiež by bolo potrebné vytvoriť účinné monitorovacie systémy založené na ukazovateľoch a periodických správach v tejto oblasti.

8.   Vízia budúcnosti

| 8.1 | Priaznivo prijíma návrh vypracovať širšiu víziu EÚ v oblasti európskej biodiverzity a zdôrazňuje, nakoľko je potrebné do tohto procesu zapojiť aj regióny. |
| --- | --- |

8.1

Priaznivo prijíma návrh vypracovať širšiu víziu EÚ v oblasti európskej biodiverzity a zdôrazňuje, nakoľko je potrebné do tohto procesu zapojiť aj regióny.

| 8.2 | Zasadzuje sa za novátorskú víziu prístupu k biodiverzite, ktorá by sa týkala aj obdobia po roku 2010 a zamerala by sa na pozitívny príspevok ekosystémových služieb spojených so životným prostredím (krajina). |
| --- | --- |

8.2

Zasadzuje sa za novátorskú víziu prístupu k biodiverzite, ktorá by sa týkala aj obdobia po roku 2010 a zamerala by sa na pozitívny príspevok ekosystémových služieb spojených so životným prostredím (krajina).

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 128, 29.5.2003, s. 43.

1

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/11

---

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Správa o implementácii vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom“

(2007/C 57/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Správa o implementácii vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom, KOM(2006) 104, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 2. decembra 2005 prekonzultovať túto problematiku s výborom v súlade s článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia z 25. apríla 2006 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska v tejto veci,

so zreteľom na nariadenie (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a ktorým sa stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (2),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady č. 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (3),

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o koexistencii geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom (2003/2098 (INI)),

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie 2003/556/ES z 23. júla 2003 o usmerneniach pri vypracúvaní vnútroštátnych stratégií a osvedčených postupov na zabezpečenie koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Koexistencia medzi geneticky modifikovanými kultúrnymi rastlinami a konvenčnými a ekologickými kultúrnymi rastlinami“, ktoré bolo prijaté dňa 16. decembra 2004 (4),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 149/2006 rev.2) prijatý 6. októbra 2006 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán MARRAZZO, predseda regiónu Lazio (IT/SES)),

1.   keďže:

| 1.1 | V oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Správa o implementácii vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom, KOM(2006) 104, konečné znenie, (ďalej ako „správa“) je tendencia zaoberať sa oddelene environmentálnymi a zdravotnými aspektmi a hospodárskymi aspektmi v rámci tematiky koexistencie poľnohospodárskych systémov pestujúcich geneticky modifikované plodiny a konvenčného a ekologického poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

1.1

V oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Správa o implementácii vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom, KOM(2006) 104, konečné znenie, (ďalej ako „správa“) je tendencia zaoberať sa oddelene environmentálnymi a zdravotnými aspektmi a hospodárskymi aspektmi v rámci tematiky koexistencie poľnohospodárskych systémov pestujúcich geneticky modifikované plodiny a konvenčného a ekologického poľnohospodárstva.

| 1.2 | Analýza prítomnosti rizika pre ľudské zdravie a životné prostredie je iba jednou z fáz postupu stanoveného na udelenie povolenia geneticky modifikovaného výrobku, stanoveného smernicou 2001/18/ES. Tento postup zahŕňa špecifické opatrenia týkajúce sa koexistencie, ktorých implementácia je povinná. |
| --- | --- |

1.2

Analýza prítomnosti rizika pre ľudské zdravie a životné prostredie je iba jednou z fáz postupu stanoveného na udelenie povolenia geneticky modifikovaného výrobku, stanoveného smernicou 2001/18/ES. Tento postup zahŕňa špecifické opatrenia týkajúce sa koexistencie, ktorých implementácia je povinná.

| 1.3 | Zámerom tohto stanoviska je opätovne vniesť do diskusie o koexistencii, ktorá sa sústreďuje výlučne na hospodárske aspekty, prvok obozretnosti, ktorý vyplýva z rešpektovania zásady prevencie. Aj konvenčné alebo ekologické poľnohospodárske plodiny sú súčasťou životného prostredia, a preto je potrebné ich chrániť podľa zásady prevencie. Po ukončení európskeho moratória na dovoz geneticky modifikovaných výrobkov v roku 2004 budeme v praxi svedkami nárastu počtu udelených povolení geneticky modifikovaným výrobkom na území Európskej únie, a preto treba zabrániť nezvratným dôsledkom a špekuláciám. |
| --- | --- |

1.3

Zámerom tohto stanoviska je opätovne vniesť do diskusie o koexistencii, ktorá sa sústreďuje výlučne na hospodárske aspekty, prvok obozretnosti, ktorý vyplýva z rešpektovania zásady prevencie. Aj konvenčné alebo ekologické poľnohospodárske plodiny sú súčasťou životného prostredia, a preto je potrebné ich chrániť podľa zásady prevencie. Po ukončení európskeho moratória na dovoz geneticky modifikovaných výrobkov v roku 2004 budeme v praxi svedkami nárastu počtu udelených povolení geneticky modifikovaným výrobkom na území Európskej únie, a preto treba zabrániť nezvratným dôsledkom a špekuláciám.

| 1.4 | Predpokladom konkrétnej implementácie metódy koexistencie systémov je harmonizácia zdravotných a environmentálnych aspektov s hospodárskymi aspektmi. Koexistencia poľnohospodárskych systémov – ktorá sa zakladá na garantovaní existencie všetkých foriem poľnohospodárstva, či už konvenčného, ekologického, alebo založeného na využívaní geneticky modifikovaných organizmov – nato, aby mohla byť zavedená do praxe, musí spĺňať požiadavky na ochranu všetkých metód pestovania. Každá forma poľnohospodárstva, či už konvenčná, ekologická, alebo založená na využívaní geneticky modifikovaných organizmov, musí byť rovnako uznávaná skôr pre svoj ontologický viac než hospodársky význam, inak by sa poprel samotný pojem koexistencie. |
| --- | --- |

1.4

Predpokladom konkrétnej implementácie metódy koexistencie systémov je harmonizácia zdravotných a environmentálnych aspektov s hospodárskymi aspektmi. Koexistencia poľnohospodárskych systémov – ktorá sa zakladá na garantovaní existencie všetkých foriem poľnohospodárstva, či už konvenčného, ekologického, alebo založeného na využívaní geneticky modifikovaných organizmov – nato, aby mohla byť zavedená do praxe, musí spĺňať požiadavky na ochranu všetkých metód pestovania. Každá forma poľnohospodárstva, či už konvenčná, ekologická, alebo založená na využívaní geneticky modifikovaných organizmov, musí byť rovnako uznávaná skôr pre svoj ontologický viac než hospodársky význam, inak by sa poprel samotný pojem koexistencie.

| 1.5 | Na konferencii vo Viedni 4.-6. apríla 2006 EÚ uprednostnila rozhodnutie nezaujať striktné stanovisko v otázke koexistencie a ponechať poľnohospodárom voľnosť rozhodnúť sa pre konvenčné alebo ekologické pestovanie, alebo sa preorientovať na pestovanie geneticky modifikovaných plodín. Pri zdôvodnení boli použité dva argumenty: po prvé územná rozmanitosť jednotlivých členských štátov, a po druhé skutočnosť, že sa výsledky tých pár experimentov, ktoré boli doteraz vykonané, rozchádzajú. |
| --- | --- |

1.5

Na konferencii vo Viedni 4.-6. apríla 2006 EÚ uprednostnila rozhodnutie nezaujať striktné stanovisko v otázke koexistencie a ponechať poľnohospodárom voľnosť rozhodnúť sa pre konvenčné alebo ekologické pestovanie, alebo sa preorientovať na pestovanie geneticky modifikovaných plodín. Pri zdôvodnení boli použité dva argumenty: po prvé územná rozmanitosť jednotlivých členských štátov, a po druhé skutočnosť, že sa výsledky tých pár experimentov, ktoré boli doteraz vykonané, rozchádzajú.

| 1.6 | Takže bremeno nájsť si svoju dynamiku je opäť presunuté na trh, a to aj prostredníctvom výberu spotrebiteľov, ktorí si môžu slobodne zvoliť, či zakúpia alebo nie geneticky modifikované výrobky. |
| --- | --- |

1.6

Takže bremeno nájsť si svoju dynamiku je opäť presunuté na trh, a to aj prostredníctvom výberu spotrebiteľov, ktorí si môžu slobodne zvoliť, či zakúpia alebo nie geneticky modifikované výrobky.

| 1.7 | Príslušné vnútroštátne orgány zodpovedné za túto oblasť sa zúčastnili na stretnutí odborníkov 19. júna 2006 a na schôdzi zodpovedných orgánov v zmysle smernice 2001/18/ES 3. júla 2006. Nasledujúce stretnutie je stanovené na január 2007, s cieľom pokračovať v diskusii o zemiakoch, kukurici BT11 a kukurici 1570. |
| --- | --- |

1.7

Príslušné vnútroštátne orgány zodpovedné za túto oblasť sa zúčastnili na stretnutí odborníkov 19. júna 2006 a na schôdzi zodpovedných orgánov v zmysle smernice 2001/18/ES 3. júla 2006. Nasledujúce stretnutie je stanovené na január 2007, s cieľom pokračovať v diskusii o zemiakoch, kukurici BT11 a kukurici 1570.

| 1.8 | Názorové línie, ktoré vzišli z týchto stretnutí, sú jednotné v tom, že sa snažia opätovne vniesť do diskusie problematiky súvisiace s ochranou zdravia a životného prostredia: sedem členských štátov z ôsmich pripomenulo kľúčové postavenie zásady prevencie; pokiaľ ide o kukuricu BT11, osem štátov z deviatich oboznámilo so zisteniami, ktoré Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) nevzal do úvahy. Čo sa týka kukurice 1570, osem štátov z deviatich sa sťažovalo na nedostatok vedeckých údajov o vplyve na životné prostredie a v siedmich prípadoch z deviatich EFSA nezohľadnil kritické pripomienky v súvislosti s monitorovacími programami. |
| --- | --- |

1.8

Názorové línie, ktoré vzišli z týchto stretnutí, sú jednotné v tom, že sa snažia opätovne vniesť do diskusie problematiky súvisiace s ochranou zdravia a životného prostredia: sedem členských štátov z ôsmich pripomenulo kľúčové postavenie zásady prevencie; pokiaľ ide o kukuricu BT11, osem štátov z deviatich oboznámilo so zisteniami, ktoré Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) nevzal do úvahy. Čo sa týka kukurice 1570, osem štátov z deviatich sa sťažovalo na nedostatok vedeckých údajov o vplyve na životné prostredie a v siedmich prípadoch z deviatich EFSA nezohľadnil kritické pripomienky v súvislosti s monitorovacími programami.

| 1.9 | Pri pohľade zblízka si trvalé zameranie európskej legislatívy vyžaduje venovanie stálej pozornosti potenciálnemu riziku pre ľudské zdravie a životné prostredie, a preto sa javí v rozpore so smerovaním, ktoré sa sústreďuje výlučne na hospodárske aspekty metódy koexistencie jednotlivých systémov hospodárenia. |
| --- | --- |

1.9

Pri pohľade zblízka si trvalé zameranie európskej legislatívy vyžaduje venovanie stálej pozornosti potenciálnemu riziku pre ľudské zdravie a životné prostredie, a preto sa javí v rozpore so smerovaním, ktoré sa sústreďuje výlučne na hospodárske aspekty metódy koexistencie jednotlivých systémov hospodárenia.

| 1.10 | Zásada prevencie, tak ako ju definuje článok 7 nariadenia (ES) č. 178/2002, predstavuje metódu analýzy riadenia rizík a je aplikovateľná v prípade možného rizika, ak kvôli vedeckej neistote nie je možné vopred plne zhodnotiť bezpečnostnú situáciu (Európsky súdny dvor, rozsudok z 9. septembra 2003 vo veci C-236/01). |
| --- | --- |

1.10

Zásada prevencie, tak ako ju definuje článok 7 nariadenia (ES) č. 178/2002, predstavuje metódu analýzy riadenia rizík a je aplikovateľná v prípade možného rizika, ak kvôli vedeckej neistote nie je možné vopred plne zhodnotiť bezpečnostnú situáciu (Európsky súdny dvor, rozsudok z 9. septembra 2003 vo veci C-236/01).

| 1.11 | Zásada prevencie vo svojej pôvodnej formulácii vychádzala zo zásady trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.11

Zásada prevencie vo svojej pôvodnej formulácii vychádzala zo zásady trvalo udržateľného rozvoja.

| 1.12 | Zásada trvalo udržateľného rozvoja môže byť definovaná ako vzťah medzi dynamikou ľudských činností a všeobecným biofyzikálnym kontextom, ktorý je potrebné riadiť spôsobom umožňujúcim jednak pokrok pre jednotlivcov, jednak ochranu všeobecnej biofyzikálnej rovnováhy, a to pri zachovaní vhodnej rovnováhy medzi nimi. |
| --- | --- |

1.12

Zásada trvalo udržateľného rozvoja môže byť definovaná ako vzťah medzi dynamikou ľudských činností a všeobecným biofyzikálnym kontextom, ktorý je potrebné riadiť spôsobom umožňujúcim jednak pokrok pre jednotlivcov, jednak ochranu všeobecnej biofyzikálnej rovnováhy, a to pri zachovaní vhodnej rovnováhy medzi nimi.

| 1.13 | Považovali sme za vhodné krátko pripomenúť definície zásady prevencie a zásady trvalo udržateľného rozvoja, keďže sa fakticky pokladajú za neoddeliteľnú súčasť náležitého uplatňovania koexistencie poľnohospodárskych systémov. |
| --- | --- |

1.13

Považovali sme za vhodné krátko pripomenúť definície zásady prevencie a zásady trvalo udržateľného rozvoja, keďže sa fakticky pokladajú za neoddeliteľnú súčasť náležitého uplatňovania koexistencie poľnohospodárskych systémov.

| 1.14 | Nariadenie o jednotných ukazovateľoch (5), rozhodnutie týkajúce sa registrov (6) a nariadenie o implementácii nariadenia (ES) č. 2003/1829 otvárajú cestu k správnemu uplatňovaniu kritéria koexistencie poľnohospodárskych systémov v praxi pri súčasnom garantovaní transparentnosti a sledovateľnosti. |
| --- | --- |

1.14

Nariadenie o jednotných ukazovateľoch (5), rozhodnutie týkajúce sa registrov (6) a nariadenie o implementácii nariadenia (ES) č. 2003/1829 otvárajú cestu k správnemu uplatňovaniu kritéria koexistencie poľnohospodárskych systémov v praxi pri súčasnom garantovaní transparentnosti a sledovateľnosti.

| 1.15 | Nariadenie je doplnené a upresnené povinnosťou označovať výrobky a krmivá obsahujúce geneticky modifikované organizmy a zabezpečiť ich sledovateľnosť, ak úhrnná úroveň ich náhodného a technicky nevyhnutného výskytu presahuje prahovú hodnotu pre označovanie. |
| --- | --- |

1.15

Nariadenie je doplnené a upresnené povinnosťou označovať výrobky a krmivá obsahujúce geneticky modifikované organizmy a zabezpečiť ich sledovateľnosť, ak úhrnná úroveň ich náhodného a technicky nevyhnutného výskytu presahuje prahovú hodnotu pre označovanie.

| 1.16 | Aspekt prevencie je zohľadnený taktiež vďaka požiadavke starostlivých hodnotení a kontrol rizík vykonávaných pred každou výskumnou, výrobnou a predajnou činnosťou týkajúcou sa výrobkov na báze geneticky modifikovaných organizmov. |
| --- | --- |

1.16

Aspekt prevencie je zohľadnený taktiež vďaka požiadavke starostlivých hodnotení a kontrol rizík vykonávaných pred každou výskumnou, výrobnou a predajnou činnosťou týkajúcou sa výrobkov na báze geneticky modifikovaných organizmov.

| 1.17 | Navyše sa riziko pre zdravie ľudí a zvierat, ako aj riziko pre životné prostredie nezamlčuje, keďže sa systematicky pripomína v bodoch odôvodnenia každého legislatívneho aktu Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.17

Navyše sa riziko pre zdravie ľudí a zvierat, ako aj riziko pre životné prostredie nezamlčuje, keďže sa systematicky pripomína v bodoch odôvodnenia každého legislatívneho aktu Spoločenstva.

| 1.18 | Aby tieto nové, geneticky modifikované výrobky mohli byť uvedené na trh na území Európskej únie, treba preskúmať a zohľadniť riziko náhodnej genetickej kontaminácie v poľnohospodárstve a hospodársky dopad premiešania geneticky modifikovaných plodín s plodinami, ktoré geneticky modifikované nie sú. |
| --- | --- |

1.18

Aby tieto nové, geneticky modifikované výrobky mohli byť uvedené na trh na území Európskej únie, treba preskúmať a zohľadniť riziko náhodnej genetickej kontaminácie v poľnohospodárstve a hospodársky dopad premiešania geneticky modifikovaných plodín s plodinami, ktoré geneticky modifikované nie sú.

| 1.19 | Až doteraz Európska únia v každom členskom štáte povolila a presadila zavedenie iba nepatrného množstva odrôd geneticky modifikovaných plodín. |
| --- | --- |

1.19

Až doteraz Európska únia v každom členskom štáte povolila a presadila zavedenie iba nepatrného množstva odrôd geneticky modifikovaných plodín.

| 1.20 | Tento prístup oprávnil postupný vstup geneticky modifikovaných plodín do Európy a vyvolal ostrú kritiku týkajúcu sa ich nezlučiteľnosti s inými plodinami a nepreukázanej neškodnosti geneticky modifikovaných plodín pre životné prostredie, t.j. pre rôznorodé genetické dedičstvo a pre ľudské zdravie. |
| --- | --- |

1.20

Tento prístup oprávnil postupný vstup geneticky modifikovaných plodín do Európy a vyvolal ostrú kritiku týkajúcu sa ich nezlučiteľnosti s inými plodinami a nepreukázanej neškodnosti geneticky modifikovaných plodín pre životné prostredie, t.j. pre rôznorodé genetické dedičstvo a pre ľudské zdravie.

| 1.21 | Legislatíva Spoločenstva považuje náhodnú kontamináciu za hrozbu: náhodné zanesenie geneticky modifikovaných plodín medzi konvenčné a ekologické plodiny bolo uznané za „technicky nevyhnutné“, popierajúc tak možnosť dosiahnuť nulovú toleranciu. |
| --- | --- |

1.21

Legislatíva Spoločenstva považuje náhodnú kontamináciu za hrozbu: náhodné zanesenie geneticky modifikovaných plodín medzi konvenčné a ekologické plodiny bolo uznané za „technicky nevyhnutné“, popierajúc tak možnosť dosiahnuť nulovú toleranciu.

| 1.22 | Náhodná kontaminácia predstavuje dodatočné náklady pre konvenčných a ekologických pestovateľov vyplývajúce z požiadavky vhodných opatrení na zabránenie kontaminácii, ako aj popretie ekologického poľnohospodárstva, ktorého základnou charakteristikou je čistota metódy pestovania a jeho výsledku. |
| --- | --- |

1.22

Náhodná kontaminácia predstavuje dodatočné náklady pre konvenčných a ekologických pestovateľov vyplývajúce z požiadavky vhodných opatrení na zabránenie kontaminácii, ako aj popretie ekologického poľnohospodárstva, ktorého základnou charakteristikou je čistota metódy pestovania a jeho výsledku.

| 1.23 | Je potrebné chrániť zásadu slobodného vykonávania hospodárskej činnosti každým poľnohospodárskym prevádzkovateľom, ktorá spočíva nielen v slobode zvoliť si hospodársky najvýhodnejší výrobný systém, ale taktiež v potrebe zabezpečiť segregáciu medzi zvolenými plodinami, aby sa predišlo akejkoľvek vzájomnej kontaminácii. |
| --- | --- |

1.23

Je potrebné chrániť zásadu slobodného vykonávania hospodárskej činnosti každým poľnohospodárskym prevádzkovateľom, ktorá spočíva nielen v slobode zvoliť si hospodársky najvýhodnejší výrobný systém, ale taktiež v potrebe zabezpečiť segregáciu medzi zvolenými plodinami, aby sa predišlo akejkoľvek vzájomnej kontaminácii.

| 1.24 | Okrem iného je potrebné chrániť práva spotrebiteľa na slobodnú voľbu pri kúpe výrobku a chrániť jeho integritu, či už v momente uvedenia výrobku na trh, alebo v predchádzajúcom štádiu, čiže pri jeho pestovaní, a to prostredníctvom sledovateľnosti a zabránenia kontaminácie reťazcov poľnohospodárskej výroby. |
| --- | --- |

1.24

Okrem iného je potrebné chrániť práva spotrebiteľa na slobodnú voľbu pri kúpe výrobku a chrániť jeho integritu, či už v momente uvedenia výrobku na trh, alebo v predchádzajúcom štádiu, čiže pri jeho pestovaní, a to prostredníctvom sledovateľnosti a zabránenia kontaminácie reťazcov poľnohospodárskej výroby.

| 1.25 | V Európskej únii podlieha pestovanie alebo uvádzanie geneticky modifikovaných plodín na trh súhlasu s touto činnosťou. Zdravotné a environmentálne aspekty sú upravené smernicou 2001/18/ES o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a nariadením (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách |
| --- | --- |

1.25

V Európskej únii podlieha pestovanie alebo uvádzanie geneticky modifikovaných plodín na trh súhlasu s touto činnosťou. Zdravotné a environmentálne aspekty sú upravené smernicou 2001/18/ES o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a nariadením (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách

| 1.26 | Článok 26a smernice 2001/18/ES, uvedený nariadením o zmene (ES) č. 1829/2003, žiada členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia pre koexistenciu, aby sa predišlo náhodnému výskytu geneticky modifikovaných organizmov v iných výrobkoch. Toto ustanovenie však nemá záväzný charakter. |
| --- | --- |

1.26

Článok 26a smernice 2001/18/ES, uvedený nariadením o zmene (ES) č. 1829/2003, žiada členské štáty, aby prijali potrebné opatrenia pre koexistenciu, aby sa predišlo náhodnému výskytu geneticky modifikovaných organizmov v iných výrobkoch. Toto ustanovenie však nemá záväzný charakter.

| 1.27 | Článok 22 smernice 2001/18/ES stanovuje, že členské štáty nesmú zakazovať, obmedzovať alebo brániť umiestňovaniu schválených geneticky modifikovaných organizmov na trh. |
| --- | --- |

1.27

Článok 22 smernice 2001/18/ES stanovuje, že členské štáty nesmú zakazovať, obmedzovať alebo brániť umiestňovaniu schválených geneticky modifikovaných organizmov na trh.

| 1.28 | Odporúčanie Komisie 2003/556/ES z 23. júla 2003 ustanovuje dôležité usmernenia. Komisia v odôvodneniach tohto odporúčania:






  a) | upresňuje, že postup definitívneho schválenia stanovený smernicou 2001/18/ES zahŕňa špecifické opatrenia týkajúce sa koexistencie na ochranu životného prostredia a ľudského zdravia, pričom implementácia týchto ustanovení je povinná; |
| --- | --- | --- |

1.28

Odporúčanie Komisie 2003/556/ES z 23. júla 2003 ustanovuje dôležité usmernenia. Komisia v odôvodneniach tohto odporúčania:

a)

upresňuje, že postup definitívneho schválenia stanovený smernicou 2001/18/ES zahŕňa špecifické opatrenia týkajúce sa koexistencie na ochranu životného prostredia a ľudského zdravia, pričom implementácia týchto ustanovení je povinná;

| b) | obáva sa rizík, ktoré môžu nastať následkom neuplatnenia koexistencie, potenciálnych hospodárskych škôd a následkov premiešania geneticky modifikovaných plodín s inými plodinami a uvádza, že je vhodné zaviesť do praxe najvhodnejšie riadiace opatrenia na zníženie rizika takýchto premiešaní; |
| --- | --- |

b)

obáva sa rizík, ktoré môžu nastať následkom neuplatnenia koexistencie, potenciálnych hospodárskych škôd a následkov premiešania geneticky modifikovaných plodín s inými plodinami a uvádza, že je vhodné zaviesť do praxe najvhodnejšie riadiace opatrenia na zníženie rizika takýchto premiešaní;

| c) | odporúča, aby každý členský štát prijal „vnútroštátne stratégie a osvedčené postupy“ v závislosti od poľnohospodárskych špecifík príslušných území. |
| --- | --- |

c)

odporúča, aby každý členský štát prijal „vnútroštátne stratégie a osvedčené postupy“ v závislosti od poľnohospodárskych špecifík príslušných území.

| 1.29 | Hypotéza o „nulovej tolerancii“ je teda vylúčená, keďže ju nie je možné uplatniť, koexistencia sa však musí uplatňovať obozretne pomocou osvedčených postupov, aby sa predišlo nezvratným následkom. |
| --- | --- |

1.29

Hypotéza o „nulovej tolerancii“ je teda vylúčená, keďže ju nie je možné uplatniť, koexistencia sa však musí uplatňovať obozretne pomocou osvedčených postupov, aby sa predišlo nezvratným následkom.

prijal 6. decembra 2006 nasledujúce stanovisko na svojom 67. plenárnom zasadnutí.

2.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

2.1   Predbežné úvahy

poukazuje na nasledujúce problematiky, ktoré sa pokladajú za predpoklady náležitého zavádzania koexistencie poľnohospodárskych systémov do praxe a ochrany agrobiodiverzity:

2.1.1   Nepostačujúce kontroly

| a) | pokladá súčasný systém kontrol za nepostačujúci a pripomína výsledky orientačnej diskusie na zasadnutí Rady 9. marca 2006, počas ktorej väčšina členských štátov požadovala zlepšenie systému vedeckých hodnotení vykonávaných EFSA v rámci postupov schvaľovania geneticky modifikovaných organizmov a vyjadrila poľutovanie nad okrajovým charakterom zásahov EFSA, ako aj nad skutočnosťou, že jeho rozhodnutia často nezohľadňujú vedecké hodnotenia členských štátov. |
| --- | --- |

a)

pokladá súčasný systém kontrol za nepostačujúci a pripomína výsledky orientačnej diskusie na zasadnutí Rady 9. marca 2006, počas ktorej väčšina členských štátov požadovala zlepšenie systému vedeckých hodnotení vykonávaných EFSA v rámci postupov schvaľovania geneticky modifikovaných organizmov a vyjadrila poľutovanie nad okrajovým charakterom zásahov EFSA, ako aj nad skutočnosťou, že jeho rozhodnutia často nezohľadňujú vedecké hodnotenia členských štátov.

2.1.2   Nepostačujúci postup hodnotenia rizika

| a) | zdôrazňuje, že vyhodnocovanie rizika stanovené smernicou 2001/18/ES vykonáva prevádzkovateľ, ktorý uvádza geneticky modifikovaný výrobok na trh a že príslušným orgánom členských štátov a Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (AESA) ostáva len úloha vyhodnocovať správnosť poskytnutých informácií; |
| --- | --- |

a)

zdôrazňuje, že vyhodnocovanie rizika stanovené smernicou 2001/18/ES vykonáva prevádzkovateľ, ktorý uvádza geneticky modifikovaný výrobok na trh a že príslušným orgánom členských štátov a Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (AESA) ostáva len úloha vyhodnocovať správnosť poskytnutých informácií;

| b) | uvítal by zjednodušenie a sprísnenie procesu zmeny alebo odobratia povolenia na geneticky modifikované organizmy v prípade výskytu rizika, aby nedochádzalo k pokračovaniu zámerného rozširovania na komerčné účely alebo k segregovanému využívaniu počas čakania na odobratie alebo zmenu povolenia; |
| --- | --- |

b)

uvítal by zjednodušenie a sprísnenie procesu zmeny alebo odobratia povolenia na geneticky modifikované organizmy v prípade výskytu rizika, aby nedochádzalo k pokračovaniu zámerného rozširovania na komerčné účely alebo k segregovanému využívaniu počas čakania na odobratie alebo zmenu povolenia;

| c) | uvítal by zavedenie odlišného systému monitorovania počas celej fázy umiestňovania výrobku na trh a obchodovania s ním, ktorý by obsahoval dvojitý postup kontroly a obmedzenie počtu prípadov, pre ktoré platí „zjednodušený“ postup v zmysle smernice 2001/18/ES. |
| --- | --- |

c)

uvítal by zavedenie odlišného systému monitorovania počas celej fázy umiestňovania výrobku na trh a obchodovania s ním, ktorý by obsahoval dvojitý postup kontroly a obmedzenie počtu prípadov, pre ktoré platí „zjednodušený“ postup v zmysle smernice 2001/18/ES.

2.1.3   Nepostačujúce predpisy vo veci osiva

| a) | nazdáva sa, že ústrednou témou diskusie je stanovenie prahovej hodnoty pre osivá a že metóda koexistencie systémov nemôže fungovať, ak používané osivá nie sú nekontaminované; |
| --- | --- |

a)

nazdáva sa, že ústrednou témou diskusie je stanovenie prahovej hodnoty pre osivá a že metóda koexistencie systémov nemôže fungovať, ak používané osivá nie sú nekontaminované;

| b) | zároveň pokladá koexistenciu za metódu, ktorá umožňuje rešpektovať existenciu každej formy poľnohospodárstva, ktorého hodnota by sa od základu zmarila, ak by sa povolilo vnášanie nečistých osív do pestovania. |
| --- | --- |

b)

zároveň pokladá koexistenciu za metódu, ktorá umožňuje rešpektovať existenciu každej formy poľnohospodárstva, ktorého hodnota by sa od základu zmarila, ak by sa povolilo vnášanie nečistých osív do pestovania.

2.1.4   Nepostačujúca ochrany prahovej hodnoty vo výške 0,9 % pre konvenčné a ekologické poľnohospodárske systémy

| a) | nazdáva sa, že prahová hodnota premiešania vo výške 0,9 % marí čistotu ekologickej výroby; |
| --- | --- |

a)

nazdáva sa, že prahová hodnota premiešania vo výške 0,9 % marí čistotu ekologickej výroby;

| b) | nazdáva sa na základe tohto predpokladu, že ak sa nedá uplatniť nulová tolerancia, percentuálna prahová hodnota pre ekologickú výrobu musí smerovať k nule a obmedziť prítomnosť geneticky modifikovaných organizmov na technicky nevyhnutnú úroveň prostredníctvom zavedenia vhodných opatrení na zabránenie náhodnému premiešaniu; |
| --- | --- |

b)

nazdáva sa na základe tohto predpokladu, že ak sa nedá uplatniť nulová tolerancia, percentuálna prahová hodnota pre ekologickú výrobu musí smerovať k nule a obmedziť prítomnosť geneticky modifikovaných organizmov na technicky nevyhnutnú úroveň prostredníctvom zavedenia vhodných opatrení na zabránenie náhodnému premiešaniu;

| c) | okrem toho pokladá za príliš vysokú prahovú hodnotu vo výške 0,9 % pre tradičné poľnohospodárstvo vzhľadom na skutočnosť, že to v prípade opakovanej a dlhoročnej kontaminácie GMO môže rýchlo viesť k vysokému stupňu kontaminácie životného prostredia a výrobného reťazca potravín. |
| --- | --- |

c)

okrem toho pokladá za príliš vysokú prahovú hodnotu vo výške 0,9 % pre tradičné poľnohospodárstvo vzhľadom na skutočnosť, že to v prípade opakovanej a dlhoročnej kontaminácie GMO môže rýchlo viesť k vysokému stupňu kontaminácie životného prostredia a výrobného reťazca potravín.

2.1.5   nepostačujúca ochranná doložka ako jediný spôsob nápravy v prípade vzniku nebezpečenstva pre zdravie a životné prostredie:

| a) | pripomína, že európska právna úprava v článku 23 smernice 2001/18/ES obsahuje ochrannú doložku, považovanú za metódu priameho zákazu alebo obmedzenia uplatnenia zásady prevencie vychádzajúcej z bodov odôvodnenia 4, 5, 6, 8.16, 19, 20, 22, 56 obsiahnutých v preambule tejto smernice; |
| --- | --- |

a)

pripomína, že európska právna úprava v článku 23 smernice 2001/18/ES obsahuje ochrannú doložku, považovanú za metódu priameho zákazu alebo obmedzenia uplatnenia zásady prevencie vychádzajúcej z bodov odôvodnenia 4, 5, 6, 8.16, 19, 20, 22, 56 obsiahnutých v preambule tejto smernice;

| b) | vyjadruje poľutovanie nad prílišnou zložitosťou postupu a dúfa, že možnosť odvolania sa na ochrannú doložku, ktorá je momentálne len výsadou členských štátov, bude prostredníctvom decentralizácie a delegovania rozšírená najmä na miestne a regionálne samosprávy; |
| --- | --- |

b)

vyjadruje poľutovanie nad prílišnou zložitosťou postupu a dúfa, že možnosť odvolania sa na ochrannú doložku, ktorá je momentálne len výsadou členských štátov, bude prostredníctvom decentralizácie a delegovania rozšírená najmä na miestne a regionálne samosprávy;

| c) | poukazuje na to, že článok 95 ods. 5 Zmluvy o ES by v zásade umožnil ďalšie ochranné opatrenia a vyjadruje poľutovanie nad reštriktívnou praxou Komisie pri prijímaní rozhodnutí proti opatreniam členských štátov, ktoré sa na toto ustanovenie odvolávajú. |
| --- | --- |

c)

poukazuje na to, že článok 95 ods. 5 Zmluvy o ES by v zásade umožnil ďalšie ochranné opatrenia a vyjadruje poľutovanie nad reštriktívnou praxou Komisie pri prijímaní rozhodnutí proti opatreniam členských štátov, ktoré sa na toto ustanovenie odvolávajú.

2.2   Všeobecné pripomienky k oznámeniu Komisie

| 2.2.1 | zdôrazňuje význam úzkej spolupráce medzi členskými štátmi, ako aj vzájomnú výmenu výsledkov výskumu v oblasti koexistencie; |
| --- | --- |

2.2.1

zdôrazňuje význam úzkej spolupráce medzi členskými štátmi, ako aj vzájomnú výmenu výsledkov výskumu v oblasti koexistencie;

| 2.2.2 | považuje za nevyhnutné, aby opatrenia týkajúce sa koexistencie umožňovali chrániť rôznorodosť typov a režimov hospodárenia v poľnohospodárstve a slobodu voľby pre poľnohospodárov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

2.2.2

považuje za nevyhnutné, aby opatrenia týkajúce sa koexistencie umožňovali chrániť rôznorodosť typov a režimov hospodárenia v poľnohospodárstve a slobodu voľby pre poľnohospodárov a spotrebiteľov;

| 2.2.3 | zdôrazňuje nevyhnutnosť poskytovať zainteresovaným stranám a občanom úplné informácie o geneticky modifikovaných organizmoch a o koexistencii; |
| --- | --- |

2.2.3

zdôrazňuje nevyhnutnosť poskytovať zainteresovaným stranám a občanom úplné informácie o geneticky modifikovaných organizmoch a o koexistencii;

| 2.2.4 | zdôrazňuje skutočnosť, že skúsenosti s geneticky modifikovanými plodinami sú v rámci Európskej únie veľmi obmedzené; |
| --- | --- |

2.2.4

zdôrazňuje skutočnosť, že skúsenosti s geneticky modifikovanými plodinami sú v rámci Európskej únie veľmi obmedzené;

| 2.2.5 | podporuje Komisiu v jej snahe získať viac informácií o vnútroštátnych systémoch týkajúcich sa zodpovednosti a o ich vzťahu k pravidlám koexistencie; |
| --- | --- |

2.2.5

podporuje Komisiu v jej snahe získať viac informácií o vnútroštátnych systémoch týkajúcich sa zodpovednosti a o ich vzťahu k pravidlám koexistencie;

| 2.2.6 | zdôrazňuje skutočnosť, že v štyroch členských štátoch môžu regióny určovať aj zákonné pravidlá v oblasti koexistencie a že v ostatných štátoch sú za implementáciu opatrení týkajúcich sa koexistencie zodpovedné regionálne a/alebo miestne orgány; |
| --- | --- |

2.2.6

zdôrazňuje skutočnosť, že v štyroch členských štátoch môžu regióny určovať aj zákonné pravidlá v oblasti koexistencie a že v ostatných štátoch sú za implementáciu opatrení týkajúcich sa koexistencie zodpovedné regionálne a/alebo miestne orgány;

| 2.2.7 | pripomína a podporuje hľadisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, ktorý vo svojom stanovisku o koexistencii zdôrazňuje potrebu legislatívnej úpravy opatrení na ochranu chránených krajinných oblastí, v súlade so smernicou 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernicou 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, a iných ekologicky citlivých oblastí na vnútroštátnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

2.2.7

pripomína a podporuje hľadisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, ktorý vo svojom stanovisku o koexistencii zdôrazňuje potrebu legislatívnej úpravy opatrení na ochranu chránených krajinných oblastí, v súlade so smernicou 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernicou 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva, a iných ekologicky citlivých oblastí na vnútroštátnej a miestnej úrovni;

| 2.2.8 | zdôrazňuje, že uskutočnené verejné štúdie na územiach regiónu Lazio, týkajúce sa skúseností s geneticky modifikovanými organizmami odhalili možné pretrvávanie geneticky modifikovaných organizmov v pôde, predovšetkým v určitých pedoklimatických podmienkach a možnú kontamináciu vôd cez pôdu; |
| --- | --- |

2.2.8

zdôrazňuje, že uskutočnené verejné štúdie na územiach regiónu Lazio, týkajúce sa skúseností s geneticky modifikovanými organizmami odhalili možné pretrvávanie geneticky modifikovaných organizmov v pôde, predovšetkým v určitých pedoklimatických podmienkach a možnú kontamináciu vôd cez pôdu;

| 2.2.9 | domnieva sa, že skutočne hĺbkové a nezávislé hodnotenie rizík spojených s pestovaním určenej geneticky modifikovanej plodiny môže byť uskutočnené iba na miestnej úrovni, prostredníctvom špecifických štúdií; |
| --- | --- |

2.2.9

domnieva sa, že skutočne hĺbkové a nezávislé hodnotenie rizík spojených s pestovaním určenej geneticky modifikovanej plodiny môže byť uskutočnené iba na miestnej úrovni, prostredníctvom špecifických štúdií;

| 2.2.10 | zdôrazňuje, že mnohé miestne a regionálne celky sa vyslovili proti prítomnosti geneticky modifikovaným plodín na svojom území, vyhlásili sa za „oblasti bez geneticky modifikovaných plodín“ a zoskupili sa do sietí, akou je napríklad sieť 40 regiónov bez geneticky modifikovaných organizmov a ich miestnych samospráv. Jednotlivé regionálne orgány sa tiež pokúsili zákonom potvrdiť svoj štatút ako „oblasti bez GMO“. Prípustnosť takéhoto opatrenia je v súčasnosti predmetom právneho sporu medzi Komisiou a spolkovou krajinou Horné Rakúsko pred Európskym súdnym dvorom. |
| --- | --- |

2.2.10

zdôrazňuje, že mnohé miestne a regionálne celky sa vyslovili proti prítomnosti geneticky modifikovaným plodín na svojom území, vyhlásili sa za „oblasti bez geneticky modifikovaných plodín“ a zoskupili sa do sietí, akou je napríklad sieť 40 regiónov bez geneticky modifikovaných organizmov a ich miestnych samospráv. Jednotlivé regionálne orgány sa tiež pokúsili zákonom potvrdiť svoj štatút ako „oblasti bez GMO“. Prípustnosť takéhoto opatrenia je v súčasnosti predmetom právneho sporu medzi Komisiou a spolkovou krajinou Horné Rakúsko pred Európskym súdnym dvorom.

2.3   Existujúce overené segregačné metódy a postupy ako základ

| 2.3.1 | upozorňuje, že Komisia vo svojom oznámení poukazuje na „obmedzené praktické skúsenosti s pestovaním geneticky modifikovaných plodín“; |
| --- | --- |

2.3.1

upozorňuje, že Komisia vo svojom oznámení poukazuje na „obmedzené praktické skúsenosti s pestovaním geneticky modifikovaných plodín“;

| 2.3.2 | zdôrazňuje, že prakticky neexistujú overené segregačné metódy a postupy, na ktoré sa možno odvolať pri realizácii koexistencie bez rizík; |
| --- | --- |

2.3.2

zdôrazňuje, že prakticky neexistujú overené segregačné metódy a postupy, na ktoré sa možno odvolať pri realizácii koexistencie bez rizík;

2.4   Proporcionalita

| 2.4.1 | konštatuje, že odporúčanie Komisie 2003/556/ES zavádza parameter „proporcionality“ ako zásady, podľa ktorej opatrenia vzťahujúce sa na koexistenciu musia zodpovedať kritériám hospodárskej účinnosti a efektivity a musia byť primerané; |
| --- | --- |

2.4.1

konštatuje, že odporúčanie Komisie 2003/556/ES zavádza parameter „proporcionality“ ako zásady, podľa ktorej opatrenia vzťahujúce sa na koexistenciu musia zodpovedať kritériám hospodárskej účinnosti a efektivity a musia byť primerané;

| 2.4.2 | avšak konštatuje, že prahové hodnoty pre označovanie „technicky nevyhnutného“ premiešania stanovené nariadením sa uplatňujú iba vtedy, ak ide o určenie prahovej hodnoty, po presiahnutí ktorej je označovanie povinné a že neboli stanovené na určovanie hranice v oblasti koexistencie. |
| --- | --- |

2.4.2

avšak konštatuje, že prahové hodnoty pre označovanie „technicky nevyhnutného“ premiešania stanovené nariadením sa uplatňujú iba vtedy, ak ide o určenie prahovej hodnoty, po presiahnutí ktorej je označovanie povinné a že neboli stanovené na určovanie hranice v oblasti koexistencie.

2.5   Voľba vhodnej úrovne

| 2.5.1 | konštatuje, že pokiaľ ide o úroveň implementácie koexistencie, oznámenie uvádza, že prístup členských štátov v tejto veci v prevažnej miere zameriaval na minimalistické situácie a na uplatňovanie opatrení nie na regionálnej úrovni a že sa väčšinou vzťahujú na právnu úpravu týkajúcu sa susediacich poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

2.5.1

konštatuje, že pokiaľ ide o úroveň implementácie koexistencie, oznámenie uvádza, že prístup členských štátov v tejto veci v prevažnej miere zameriaval na minimalistické situácie a na uplatňovanie opatrení nie na regionálnej úrovni a že sa väčšinou vzťahujú na právnu úpravu týkajúcu sa susediacich poľnohospodárskych podnikov;

| 2.5.2 | domnieva sa teda, že je ešte vzdialená možnosť predstaviť si ako možnosti týkajúce sa úrovne implementácie opatrenia, ktoré ešte nikdy neboli vyskúšané v širokom rozsahu a dlhodobo; |
| --- | --- |

2.5.2

domnieva sa teda, že je ešte vzdialená možnosť predstaviť si ako možnosti týkajúce sa úrovne implementácie opatrenia, ktoré ešte nikdy neboli vyskúšané v širokom rozsahu a dlhodobo;

| 2.5.3 | zdôrazňuje, že vychádzajúc zo súčasného vedeckého výskumu a platného legislatívneho rámca nie je najlepšou „úrovňou realizácie“ koexistencie úroveň jednotlivých poľnohospodárskych podnikov, ale skôr úroveň regiónu alebo miestnej samosprávy; |
| --- | --- |

2.5.3

zdôrazňuje, že vychádzajúc zo súčasného vedeckého výskumu a platného legislatívneho rámca nie je najlepšou „úrovňou realizácie“ koexistencie úroveň jednotlivých poľnohospodárskych podnikov, ale skôr úroveň regiónu alebo miestnej samosprávy;

2.6   Pravidlá v oblasti zodpovednosti

| 2.6.1 | berie na vedomie konštatovanie Komisie, podľa ktorého existuje v mnohých členských štátoch tendencia zaraďovať hospodárske straty spôsobené náhodným výskytom geneticky modifikovaných plodín do pôsobnosti vnútroštátnych úprav o občianskoprávnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

2.6.1

berie na vedomie konštatovanie Komisie, podľa ktorého existuje v mnohých členských štátoch tendencia zaraďovať hospodárske straty spôsobené náhodným výskytom geneticky modifikovaných plodín do pôsobnosti vnútroštátnych úprav o občianskoprávnej zodpovednosti;

| 2.6.2 | zdôrazňuje však, že tento trend nepredstavuje jedinú možnú cestu, vzhľadom na skutočnosť, že odporúčanie ponecháva každému členskému štátu možnosť výberu v tejto oblasti a že sa môžu uplatňovať systémy trestnej alebo administratívnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

2.6.2

zdôrazňuje však, že tento trend nepredstavuje jedinú možnú cestu, vzhľadom na skutočnosť, že odporúčanie ponecháva každému členskému štátu možnosť výberu v tejto oblasti a že sa môžu uplatňovať systémy trestnej alebo administratívnej zodpovednosti;

| 2.6.3 | pripomína okrem iného, že smernica 2001/18/ES stanovuje, že právne úpravy jednotlivých členských štátov o environmentálnej zodpovednosti ostávajú nedotknuté. |
| --- | --- |

2.6.3

pripomína okrem iného, že smernica 2001/18/ES stanovuje, že právne úpravy jednotlivých členských štátov o environmentálnej zodpovednosti ostávajú nedotknuté.

2.7   Monitorovanie a hodnotenie

| 2.7.1 | konštatuje, že odporúčanie Komisie obhajuje potrebu uskutočňovať trvalé monitorovanie a vyhodnocovanie riadiacich opatrení a nástrojov prijatých v oblasti koexistencie a ukladá členským štátom, aby zaviedli adekvátne systémy kontroly a inšpekcie; |
| --- | --- |

2.7.1

konštatuje, že odporúčanie Komisie obhajuje potrebu uskutočňovať trvalé monitorovanie a vyhodnocovanie riadiacich opatrení a nástrojov prijatých v oblasti koexistencie a ukladá členským štátom, aby zaviedli adekvátne systémy kontroly a inšpekcie;

| 2.7.2 | berie na vedomie skutočnosť, že – ako upozorňuje Komisia – vzhľadom na obmedzený počet geneticky modifikovaných plodín, mnohé členské štáty ešte nevypracovali monitorovacie a hodnotiace programy; |
| --- | --- |

2.7.2

berie na vedomie skutočnosť, že – ako upozorňuje Komisia – vzhľadom na obmedzený počet geneticky modifikovaných plodín, mnohé členské štáty ešte nevypracovali monitorovacie a hodnotiace programy;

| 2.7.3 | so znepokojením upozorňuje na skutočnosť, že v členských štátoch, ktoré dbajú na rozlišovanie medzi hodnotou geneticky modifikovaných potravín a geneticky nemodifikovaných potravín na trhu a/alebo v ktorých je špecifickosť či chránený pôvod výrobkov dôvodom národnej hrdosti a predstavuje pridanú hodnotu, by stotožňovanie trhov s geneticky modifikovanými a s geneticky nemodifikovanými výrobkami znížilo obľúbenosť výrobkov medzi spotrebiteľmi, a tým aj trhové ceny, čo by mohlo mať negatívny hospodársky vplyv; |
| --- | --- |

2.7.3

so znepokojením upozorňuje na skutočnosť, že v členských štátoch, ktoré dbajú na rozlišovanie medzi hodnotou geneticky modifikovaných potravín a geneticky nemodifikovaných potravín na trhu a/alebo v ktorých je špecifickosť či chránený pôvod výrobkov dôvodom národnej hrdosti a predstavuje pridanú hodnotu, by stotožňovanie trhov s geneticky modifikovanými a s geneticky nemodifikovanými výrobkami znížilo obľúbenosť výrobkov medzi spotrebiteľmi, a tým aj trhové ceny, čo by mohlo mať negatívny hospodársky vplyv;

2.8   Ekologická výroba

| 2.8.1 | konštatuje, ale nesúhlasí s názorom, že prahové hodnoty pre náhodný výskyt stanovené predpismi Spoločenstva týkajúce sa výrobkov obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, sa uplatňujú rovnako na konvenčné a ekologické výrobky; |
| --- | --- |

2.8.1

konštatuje, ale nesúhlasí s názorom, že prahové hodnoty pre náhodný výskyt stanovené predpismi Spoločenstva týkajúce sa výrobkov obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, sa uplatňujú rovnako na konvenčné a ekologické výrobky;

| 2.8.2 | zdôrazňuje, že nariadenie týkajúce sa metód ekologickej výroby nepriamo obsahuje zákaz používania geneticky modifikovaných plodín pre tento typ poľnohospodárstva a že výrobky, vrátane osív, ktorých označenie udáva prítomnosť geneticky modifikovaného organizmu, nemôžu byť použité v danom výrobnom reťazci; |
| --- | --- |

2.8.2

zdôrazňuje, že nariadenie týkajúce sa metód ekologickej výroby nepriamo obsahuje zákaz používania geneticky modifikovaných plodín pre tento typ poľnohospodárstva a že výrobky, vrátane osív, ktorých označenie udáva prítomnosť geneticky modifikovaného organizmu, nemôžu byť použité v danom výrobnom reťazci;

| 2.8.3 | dodáva, že Komisia sa vôbec nezmieňuje o ekologickej výrobe; |
| --- | --- |

2.8.3

dodáva, že Komisia sa vôbec nezmieňuje o ekologickej výrobe;

| 2.8.4 | rozhodne upriamuje pozornosť na potrebu uplatňovania prahovej hodnoty, ktorá by sa čo najviac približovala k zásade nulovej tolerancie, v prípade ekologického poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

2.8.4

rozhodne upriamuje pozornosť na potrebu uplatňovania prahovej hodnoty, ktorá by sa čo najviac približovala k zásade nulovej tolerancie, v prípade ekologického poľnohospodárstva.

2.9   Normy pre čistou osiva

| 2.9.1 | poukazuje na skutočnosť, že osivo je prostriedkom na zámerné alebo nezámerné šírenie biotechnologických inovácií v plodinách a životnom prostredí, a teda predstavuje hlavnú premennú v rámci koexistencie; |
| --- | --- |

2.9.1

poukazuje na skutočnosť, že osivo je prostriedkom na zámerné alebo nezámerné šírenie biotechnologických inovácií v plodinách a životnom prostredí, a teda predstavuje hlavnú premennú v rámci koexistencie;

| 2.9.2 | pripomína postoj Európskeho parlamentu vyjadrený v jeho uznesení 2003/2098(INI), podľa ktorého sú informácie týkajúce sa prítomnosti geneticky modifikovaných organizmov v osivách podmienkou správnej transpozície smernice 2001/18/ES, predovšetkým čo sa týka kontroly v oblasti monitorovania negatívnych dopadov geneticky modifikovaných organizmov na ľudské zdravie a na životné prostredie, sledovateľnosti a naliehavých opatrení. |
| --- | --- |

2.9.2

pripomína postoj Európskeho parlamentu vyjadrený v jeho uznesení 2003/2098(INI), podľa ktorého sú informácie týkajúce sa prítomnosti geneticky modifikovaných organizmov v osivách podmienkou správnej transpozície smernice 2001/18/ES, predovšetkým čo sa týka kontroly v oblasti monitorovania negatívnych dopadov geneticky modifikovaných organizmov na ľudské zdravie a na životné prostredie, sledovateľnosti a naliehavých opatrení.

2.10   Voľba opatrení

| 2.10.1 | domnieva sa, že je potrebné určiť opatrenia, ktoré dokážu v čo najväčšej miere zabezpečiť koexistenciu na úrovni minimálneho rizika, alebo v každom prípade čo najmenšieho možného rizika; |
| --- | --- |

2.10.1

domnieva sa, že je potrebné určiť opatrenia, ktoré dokážu v čo najväčšej miere zabezpečiť koexistenciu na úrovni minimálneho rizika, alebo v každom prípade čo najmenšieho možného rizika;

| 2.10.2 | zdôrazňuje, že „osvedčené postupy“ možno definovať ako metódy oddeleného pestovania, ktoré umožnia rešpektovať koexistenciu po ontologickej stránke; |
| --- | --- |

2.10.2

zdôrazňuje, že „osvedčené postupy“ možno definovať ako metódy oddeleného pestovania, ktoré umožnia rešpektovať koexistenciu po ontologickej stránke;

| 2.10.3 | súhlasí s názorom, podľa ktorého, pokiaľ ide o určenie a uplatňovanie osvedčených postupov a opatrení, sú dané vedecké poznatky a praktické skúsenosti obmedzené, a preto musia byť opatrenia reštriktívne a špecifické; |
| --- | --- |

2.10.3

súhlasí s názorom, podľa ktorého, pokiaľ ide o určenie a uplatňovanie osvedčených postupov a opatrení, sú dané vedecké poznatky a praktické skúsenosti obmedzené, a preto musia byť opatrenia reštriktívne a špecifické;

| 2.10.4 | konštatuje, že Komisia presne uvádza opatrenia, ktoré treba prijať, aby zásada prevencie nestratila pri uplatňovaní koexistencie svoj zmysel, z čoho vyplýva, že kvôli takejto presnosti nebude možné uplatniť koexistenciu, alebo sa kvôli nej koexistencia stane natoľko náročnou a nákladnou, že bude nehospodárna. |
| --- | --- |

2.10.4

konštatuje, že Komisia presne uvádza opatrenia, ktoré treba prijať, aby zásada prevencie nestratila pri uplatňovaní koexistencie svoj zmysel, z čoho vyplýva, že kvôli takejto presnosti nebude možné uplatniť koexistenciu, alebo sa kvôli nej koexistencia stane natoľko náročnou a nákladnou, že bude nehospodárna.

| 2.10.5 | pripomína, že Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom vyššie uvedenom stanovisku odporučil zákaz pestovania geneticky modifikovaných plodín, ak v jeho dôsledku už nebude možné tradičné pestovanie rastlín rovnakej plodiny alebo príbuzných plodín bez geneticky modifikovaných organizmov, alebo ak bude vytvárať neprimerané prekážky pre túto výrobu; |
| --- | --- |

2.10.5

pripomína, že Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom vyššie uvedenom stanovisku odporučil zákaz pestovania geneticky modifikovaných plodín, ak v jeho dôsledku už nebude možné tradičné pestovanie rastlín rovnakej plodiny alebo príbuzných plodín bez geneticky modifikovaných organizmov, alebo ak bude vytvárať neprimerané prekážky pre túto výrobu;

| 2.10.6 | súhlasí s postojom Európskeho parlamentu vyjadrenom v uznesení 2003/2098 (INI), podľa ktorého zámerné alebo regionálne ohraničené odmietnutie pestovania geneticky modifikovaných plodín môže predstavovať najúčinnejšie a najefektívnejšie opatrenie pre zaručenie koexistencie; |
| --- | --- |

2.10.6

súhlasí s postojom Európskeho parlamentu vyjadrenom v uznesení 2003/2098 (INI), podľa ktorého zámerné alebo regionálne ohraničené odmietnutie pestovania geneticky modifikovaných plodín môže predstavovať najúčinnejšie a najefektívnejšie opatrenie pre zaručenie koexistencie;

| 2.10.7 | domnieva sa, že prístup Komisie je obmedzujúci, ak ho porovnáme s odporúčaním 2003/556/ES, predovšetkým ak zvážime, že vedecký výskum priniesol od roku 2003 iba málo nových výsledkov a že prípady uplatnenia koexistencie sú len okrajové; pokladá teda za potrebné vyčkať významnejšie strednodobé a dlhodobé vedecké výsledky, keďže je experimentovanie v mnohých štátoch pozastavené; |
| --- | --- |

2.10.7

domnieva sa, že prístup Komisie je obmedzujúci, ak ho porovnáme s odporúčaním 2003/556/ES, predovšetkým ak zvážime, že vedecký výskum priniesol od roku 2003 iba málo nových výsledkov a že prípady uplatnenia koexistencie sú len okrajové; pokladá teda za potrebné vyčkať významnejšie strednodobé a dlhodobé vedecké výsledky, keďže je experimentovanie v mnohých štátoch pozastavené;

| 2.10.8 | súhlasí v tejto súvislosti s názorom, že je nevyhnutné, aby Európska komisia definovala špecifické nástroje na financovanie výskumu s cieľom vyhodnotiť socioekonomické dôsledky geneticky modifikovaných organizmov na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

2.10.8

súhlasí v tejto súvislosti s názorom, že je nevyhnutné, aby Európska komisia definovala špecifické nástroje na financovanie výskumu s cieľom vyhodnotiť socioekonomické dôsledky geneticky modifikovaných organizmov na regionálnej a miestnej úrovni;

| 2.10.9 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne celky sú, ako homogénne administratívne oblasti, najvhodnejším stupňom na zhodnotenie vplyvu zavedenia geneticky modifikovaných plodín na každom území, na definovanie opatrení vzťahujúcich sa na koexistenciu v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja, ako aj na zosúladenie miestnych záujmov a riadenie možných riešení. |
| --- | --- |

2.10.9

zdôrazňuje, že miestne a regionálne celky sú, ako homogénne administratívne oblasti, najvhodnejším stupňom na zhodnotenie vplyvu zavedenia geneticky modifikovaných plodín na každom území, na definovanie opatrení vzťahujúcich sa na koexistenciu v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja, ako aj na zosúladenie miestnych záujmov a riadenie možných riešení.

2.11   Riadenie rizík

| 2.11.1 | berie na vedomie skutočnosť, že schválené geneticky modifikované výrobky môžu byť zakázané síce len na základe článku 23 smernice 2001/18/ES alebo článku 95 ods. 4 alebo 5 Zmluvy o ES, musia sa však riadiť zásadou obozretnosti, ktorá musí byť základom pre bezpečné uplatňovanie koexistencie; |
| --- | --- |

2.11.1

berie na vedomie skutočnosť, že schválené geneticky modifikované výrobky môžu byť zakázané síce len na základe článku 23 smernice 2001/18/ES alebo článku 95 ods. 4 alebo 5 Zmluvy o ES, musia sa však riadiť zásadou obozretnosti, ktorá musí byť základom pre bezpečné uplatňovanie koexistencie;

| 2.11.2 | pripomína, že ak sa preukáže existencia rizika pre zdravie alebo životné prostredie po udelení povolenia, možno začať postup vedúci k odobratiu alebo zmene podmienok pre udeľovanie povolenia a zdôrazňuje, že vzhľadom na neustále napredovanie vedeckého výskumu je možné, že v budúcnosti by mohli byť známe profily rizík, ktoré v súčasnosti nie sú vedecky preukázané; |
| --- | --- |

2.11.2

pripomína, že ak sa preukáže existencia rizika pre zdravie alebo životné prostredie po udelení povolenia, možno začať postup vedúci k odobratiu alebo zmene podmienok pre udeľovanie povolenia a zdôrazňuje, že vzhľadom na neustále napredovanie vedeckého výskumu je možné, že v budúcnosti by mohli byť známe profily rizík, ktoré v súčasnosti nie sú vedecky preukázané;

| 2.11.3 | pokladá proces zmeny alebo odobratia povolenia v prípade preukázania rizík za neúmerne zdĺhavý a zložitý a že súčasný systém monitorovania je nepostačujúci; upozorňuje na nebezpečenstvo, ktoré je spojené s pretrvávajúcim zámerným šírením predajom alebo pri segregovanom využívaní počas čakania na odobratie alebo zmenu povolenia; |
| --- | --- |

2.11.3

pokladá proces zmeny alebo odobratia povolenia v prípade preukázania rizík za neúmerne zdĺhavý a zložitý a že súčasný systém monitorovania je nepostačujúci; upozorňuje na nebezpečenstvo, ktoré je spojené s pretrvávajúcim zámerným šírením predajom alebo pri segregovanom využívaní počas čakania na odobratie alebo zmenu povolenia;

| 2.11.4 | upozorňuje na tendenciu niektorých krajín pestujúcich už dlhé roky geneticky modifikované rastliny prehodnocovať svoje pozície s cieľom prinavrátiť rovnováhu istým prostrediam a plodinám, ohrozovaným aj výskytom parazitov, ktoré sa ukázali byť odolné voči genetickým modifikáciám. |
| --- | --- |

2.11.4

upozorňuje na tendenciu niektorých krajín pestujúcich už dlhé roky geneticky modifikované rastliny prehodnocovať svoje pozície s cieľom prinavrátiť rovnováhu istým prostrediam a plodinám, ohrozovaným aj výskytom parazitov, ktoré sa ukázali byť odolné voči genetickým modifikáciám.

3.   Odporúčania Výboru regiónov

| 3.1 | žiada, aby boli predovšetkým stanovené úpravy v súvislosti s predbežnými úvahami uvedenými v bode 1.1. Nové postupy v oblasti kontroly, hodnotenia rizika pre zdravie a životné prostredie, čistota osiva, delegovanie ochrannej doložky, možnosť zavádzať osvedčené postupy vychádzajúce z výsledkov strednodobého a dlhodobého vedeckého výskumu a stanovenie nových percentuálnych prahových tolerančných hodnôt predstavujú prvý krok smerom k správnemu uplatňovaniu koexistencie jednotlivých systémov; kým tieto úpravy nenadobudnú účinnosť, zostávajú naďalej v platnosti existujúce zákazy určitých produktov obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, ktoré členské štáty vydali z preventívnych dôvodov; |
| --- | --- |

3.1

žiada, aby boli predovšetkým stanovené úpravy v súvislosti s predbežnými úvahami uvedenými v bode 1.1. Nové postupy v oblasti kontroly, hodnotenia rizika pre zdravie a životné prostredie, čistota osiva, delegovanie ochrannej doložky, možnosť zavádzať osvedčené postupy vychádzajúce z výsledkov strednodobého a dlhodobého vedeckého výskumu a stanovenie nových percentuálnych prahových tolerančných hodnôt predstavujú prvý krok smerom k správnemu uplatňovaniu koexistencie jednotlivých systémov; kým tieto úpravy nenadobudnú účinnosť, zostávajú naďalej v platnosti existujúce zákazy určitých produktov obsahujúcich geneticky modifikované organizmy, ktoré členské štáty vydali z preventívnych dôvodov;

| 3.2 | podporuje potrebu právnej úpravy ochrany chránených krajinných zón a ostatných citlivých ekologických oblastí na vnútroštátnej a miestnej úrovni, ktorú už Európsky hospodársky a sociálny výbor vyjadril vo svojom stanovisku o koexistencii (CESE 1656/2004); |
| --- | --- |

3.2

podporuje potrebu právnej úpravy ochrany chránených krajinných zón a ostatných citlivých ekologických oblastí na vnútroštátnej a miestnej úrovni, ktorú už Európsky hospodársky a sociálny výbor vyjadril vo svojom stanovisku o koexistencii (CESE 1656/2004);

| 3.3 | domnieva sa, že je dôležitá užšia spolupráca s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín a zodpovednými vnútroštátnymi úradmi vo veci koexistencie a vyzýva Komisiu, aby napredovala na už začatej ceste týmto smerom; |
| --- | --- |

3.3

domnieva sa, že je dôležitá užšia spolupráca s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín a zodpovednými vnútroštátnymi úradmi vo veci koexistencie a vyzýva Komisiu, aby napredovala na už začatej ceste týmto smerom;

| 3.4 | považuje za dôležité, aby sa regionálne a miestne samosprávy aktívne zúčastňovali na procese konzultácie vo veci koexistencie a vyzýva Komisiu, aby v správe o koexistencii, ktorú predloží v roku 2008, systematickejšie a komplexnejšie zohľadnila regionálny a miestny rozmer; |
| --- | --- |

3.4

považuje za dôležité, aby sa regionálne a miestne samosprávy aktívne zúčastňovali na procese konzultácie vo veci koexistencie a vyzýva Komisiu, aby v správe o koexistencii, ktorú predloží v roku 2008, systematickejšie a komplexnejšie zohľadnila regionálny a miestny rozmer;

| 3.5 | žiada, aby bol zapojený do vypracovania predpisov Spoločenstva, ktoré by prispeli k riešeniu otázok, ktoré predchádzajú uplatňovanie koexistencie, s cieľom prepracovať sa k autonómnym ale zosúladeným postojom a zabrániť, aby dochádzalo k situáciám očividných rozdielov v úprave, ktoré by mohli spôsobiť neprirodzené toky investičných kapitálov do miest, kde je legislatíva podstatne tolerantnejšia; |
| --- | --- |

3.5

žiada, aby bol zapojený do vypracovania predpisov Spoločenstva, ktoré by prispeli k riešeniu otázok, ktoré predchádzajú uplatňovanie koexistencie, s cieľom prepracovať sa k autonómnym ale zosúladeným postojom a zabrániť, aby dochádzalo k situáciám očividných rozdielov v úprave, ktoré by mohli spôsobiť neprirodzené toky investičných kapitálov do miest, kde je legislatíva podstatne tolerantnejšia;

| 3.6 | vyzýva členské štáty, aby vypracovali vhodné hodnotiace a monitorovacie programy riadiacich opatrení a nástrojov, ktoré je potrebné prijať; |
| --- | --- |

3.6

vyzýva členské štáty, aby vypracovali vhodné hodnotiace a monitorovacie programy riadiacich opatrení a nástrojov, ktoré je potrebné prijať;

| 3.7 | žiada, aby zavedeniu geneticky modifikovaných organizmov predchádzalo vypracovanie špecifických štúdií a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby definovali programy a zdroje s cieľom v čo najväčšej miere technicky a finančne podporiť vedecký výskum, predovšetkým na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

3.7

žiada, aby zavedeniu geneticky modifikovaných organizmov predchádzalo vypracovanie špecifických štúdií a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby definovali programy a zdroje s cieľom v čo najväčšej miere technicky a finančne podporiť vedecký výskum, predovšetkým na regionálnej a miestnej úrovni;

| 3.8 | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby vnútroštátne a regionálne právne úpravy v oblasti koexistencie výslovne uvádzali zásadu prevencie; |
| --- | --- |

3.8

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby vnútroštátne a regionálne právne úpravy v oblasti koexistencie výslovne uvádzali zásadu prevencie;

| 3.9 | žiada Komisiu, aby vo svojich legislatívnych návrhoch patrične zohľadnila nasledujúce prvky:






  a) | potrebu harmonizácie vnútroštátnych a miestnych pravidiel o minimálnych bezpečnostných vzdialenostiach na segregovanie výrobných reťazcov, pri súčasnom rešpektovaní zásady subsidiarity; |
| --- | --- | --- |

3.9

žiada Komisiu, aby vo svojich legislatívnych návrhoch patrične zohľadnila nasledujúce prvky:

a)

potrebu harmonizácie vnútroštátnych a miestnych pravidiel o minimálnych bezpečnostných vzdialenostiach na segregovanie výrobných reťazcov, pri súčasnom rešpektovaní zásady subsidiarity;

| b) | právnu úpravu Spoločenstva v oblasti susediacich oblastí a cezhraničného dovozu v súlade s predpismi Cartagenského protokolu; |
| --- | --- |

b)

právnu úpravu Spoločenstva v oblasti susediacich oblastí a cezhraničného dovozu v súlade s predpismi Cartagenského protokolu;

| c) | v rámci Spoločenstva definíciu jednotných prahových hodnôt pre konvenčné poľnohospodárstvo nižších ako 0,9 % a blížiacich sa podľa možnosti čo najviac k nulovej tolerancii. V prípade osív a ekologického poľnohospodárstva sa musí prahová hodnota rovnať nule; |
| --- | --- |

c)

v rámci Spoločenstva definíciu jednotných prahových hodnôt pre konvenčné poľnohospodárstvo nižších ako 0,9 % a blížiacich sa podľa možnosti čo najviac k nulovej tolerancii. V prípade osív a ekologického poľnohospodárstva sa musí prahová hodnota rovnať nule;

| d) | skutočnosť, že vypracovanie osvedčených spôsobov a hodnotenia vedeckých a hospodárskych údajov týkajúcich sa opatrení na segregovanie výrobných reťazcov a osív môže byť nie teoretickou, ale praktickou prekážkou, neprekonateľnou pri implementácii koexistencie rôznych poľnohospodárskych systémov: za určitých podmienok je koexistencia nerealizovateľná alebo nehospodárna; |
| --- | --- |

d)

skutočnosť, že vypracovanie osvedčených spôsobov a hodnotenia vedeckých a hospodárskych údajov týkajúcich sa opatrení na segregovanie výrobných reťazcov a osív môže byť nie teoretickou, ale praktickou prekážkou, neprekonateľnou pri implementácii koexistencie rôznych poľnohospodárskych systémov: za určitých podmienok je koexistencia nerealizovateľná alebo nehospodárna;

| e) | skutočnosť, že existujú homogénne správne jednotky s autonómnou legislatívnou právomocou majúcou záväzný účinok na ich území, ktorých legislatívnu autonómiu uznávajú vnútroštátne zákony alebo ústavné ustanovenia a že vzhľadom na zásadu subsidiarity by týmto homogénnym jednotkám mala byť uznaná skutočnosť, že nemôžu vyhovieť požiadavkám preventívnych opatrení a osvedčených postupov a že im musí byť zaručená možnosť získať postavenie „oblastí bez geneticky modifikovaných organizmov“; |
| --- | --- |

e)

skutočnosť, že existujú homogénne správne jednotky s autonómnou legislatívnou právomocou majúcou záväzný účinok na ich území, ktorých legislatívnu autonómiu uznávajú vnútroštátne zákony alebo ústavné ustanovenia a že vzhľadom na zásadu subsidiarity by týmto homogénnym jednotkám mala byť uznaná skutočnosť, že nemôžu vyhovieť požiadavkám preventívnych opatrení a osvedčených postupov a že im musí byť zaručená možnosť získať postavenie „oblastí bez geneticky modifikovaných organizmov“;

| 3.10 | vyzýva členské štáty a regióny, aby zabezpečili cezhraničnú spoluprácu so susednými oblasťami kvôli účinnému fungovaniu koexistenčných opatrení na pohraničných územiach; |
| --- | --- |

3.10

vyzýva členské štáty a regióny, aby zabezpečili cezhraničnú spoluprácu so susednými oblasťami kvôli účinnému fungovaniu koexistenčných opatrení na pohraničných územiach;

| 3.11 | odporúča v tejto súvislosti Komisii, aby zriadila internetovú stránku, ktorá by obsahovala odkazy na existujúce vnútroštátne európske registre. |
| --- | --- |

3.11

odporúča v tejto súvislosti Komisii, aby zriadila internetovú stránku, ktorá by obsahovala odkazy na existujúce vnútroštátne európske registre.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 31, 1.2.2003.

2

(3)  Ú. v. ES L 106, 17.4.2001.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  Nariadenie Komisie (ES) 65/2004 zo 14. januára 2004, ktoré zavádza systém vypracovania a prideľovania jednoznačných identifikátorov pre geneticky modifikované, Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004.

5

(6)  Smernica 2001/18/ES Európskeho parlamentu a Rady z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS, Ú. v. ES L 106, 17.4.2001.

6

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/18

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Úloha vidieckych obcí pri zvyšovaní hodnoty európskych území“

(2007/C 57/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 25. apríla 2006 poveriť v súlade s článkom 265 ods. 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním stanoviska z vlastnej iniciatívy na tému „Úloha vidieckych obcí pri zvyšovaní hodnoty európskych území“,

so zreteľom na pracovný program komisie pre trvalo udržateľný rozvoj na rok 2006 (1), v ktorom sa zdôrazňuje predovšetkým úloha vidieckych obcí, ktoré zachovávajú územnú rovnováhu tým, že diverzifikujú hospodárske aktivity na svojom území a zabezpečujú služby pre občanov, a v ktorom sa vyzýva, aby bola venovaná osobitná pozornosť vzťahu medzi mestami a vidiekom,

so zreteľom na Európsky dohovor Rady Európy o krajine (2),

so zreteľom na správu Európskeho parlamentu na tému „Poľnohospodárska multifunkčnosť a reforma SPP“ z 22. mája 2003 (3),

so zreteľom na závery konferencie v Salzburgu v novembri 2003,

so zreteľom na svoje stanovisko z 23. februára 2005 na tému „Návrh nariadenia Rady o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EAFRD)“,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EAFRD) (4),

so zreteľom na rozhodnutie Rady č. 2006/144/ES z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007-2013),

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Preklenutie širokopásmových rozdielov“ (5),

so zreteľom na stanovisko z vlastnej iniciatívy Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. marca 2006 na tému „Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu“, CESE 400/2006,

so zreteľom na záverečné vyhlásenie prijaté na záver seminára komisie DEVE na tému „Rozvoj vidieka a Lisabonská stratégia“, ktorý sa konal 26. júna 2006 v meste Alexandroupolis (6),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (7),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 259/2006 rev. 1) prijatý 6. októbra 2006 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán SANTARELLA, starosta obce Candela (IT/ÚEN-AE)),

keďže:

| A. | Na veľkej časti územia členských krajín Európskej únie prevládajú vidiecke obce. V dôsledku posledného rozšírenia EÚ počet vidieckych obcí vzrástol a bude aj naďalej rásť po budúcom rozšírení EÚ o Bulharsko a Rumunsko. Preto si opatrenia zamerané na podporu vidieckeho rozvoja zasluhujú čoraz väčšiu pozornosť nielen na vnútroštátnej úrovni, ale aj na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

A.

Na veľkej časti územia členských krajín Európskej únie prevládajú vidiecke obce. V dôsledku posledného rozšírenia EÚ počet vidieckych obcí vzrástol a bude aj naďalej rásť po budúcom rozšírení EÚ o Bulharsko a Rumunsko. Preto si opatrenia zamerané na podporu vidieckeho rozvoja zasluhujú čoraz väčšiu pozornosť nielen na vnútroštátnej úrovni, ale aj na úrovni Spoločenstva.

| B. | Európske inštitúcie sa s najväčšou vážnosťou venujú problematike priblíženia politiky Spoločenstva skutočným potrebám občanov. V tejto súvislosti je potrebné, aby EÚ vo väčšej miere zohľadňovala záujmy početných – aj z demografického a hospodárskeho hľadiska menších – miestnych spoločenstiev, ktoré do nej patria. |
| --- | --- |

B.

Európske inštitúcie sa s najväčšou vážnosťou venujú problematike priblíženia politiky Spoločenstva skutočným potrebám občanov. V tejto súvislosti je potrebné, aby EÚ vo väčšej miere zohľadňovala záujmy početných – aj z demografického a hospodárskeho hľadiska menších – miestnych spoločenstiev, ktoré do nej patria.

| C. | V súčasnej ekonomickej situácii, charakterizovanej dravou hospodárskou súťažou medzi jednotlivými výrobnými systémami a územiami, vidiecke obce a ich obyvateľstvo patria k tým najohrozenejším článkom a hrozí im, že v konkurenčnom boji neobstoja. |
| --- | --- |

C.

V súčasnej ekonomickej situácii, charakterizovanej dravou hospodárskou súťažou medzi jednotlivými výrobnými systémami a územiami, vidiecke obce a ich obyvateľstvo patria k tým najohrozenejším článkom a hrozí im, že v konkurenčnom boji neobstoja.

| D. | Vidiecke obce zohrávajú významnú úlohu pri osídlení územia tým, že tvoria protiváhu k fenoménu vyľudňovania vidieckych oblastí a území s geografickým znevýhodnením, ako aj tým, že znižujú riziko narušenia hydrogeologickej rovnováhy. |
| --- | --- |

D.

Vidiecke obce zohrávajú významnú úlohu pri osídlení územia tým, že tvoria protiváhu k fenoménu vyľudňovania vidieckych oblastí a území s geografickým znevýhodnením, ako aj tým, že znižujú riziko narušenia hydrogeologickej rovnováhy.

| E. | Vidiecke obce môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu pri optimálnom zužitkovaní zdrojov územia prostredníctvom ochrany a podpory súboru kultúrnych hodnôt, tradícií a miestnych špecifík realizáciou výrobných a hospodárskych iniciatív, ktoré by vyzdvihli miestne danosti a súčasne podporili hospodársky rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

E.

Vidiecke obce môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu pri optimálnom zužitkovaní zdrojov územia prostredníctvom ochrany a podpory súboru kultúrnych hodnôt, tradícií a miestnych špecifík realizáciou výrobných a hospodárskych iniciatív, ktoré by vyzdvihli miestne danosti a súčasne podporili hospodársky rast a zamestnanosť.

| F. | Na riešenie problémov spojených s nedostatočným vybavením administratívnych štruktúr v malých demografických jednotkách, vidiecke obce zaviedli formy organizácie, riadenia, partnerstva a spolupráce medzi obcami, ktoré si zasluhujú podporu a šírenie aj prostredníctvom vhodných legislatívnych a finančných nástrojov. |
| --- | --- |

F.

Na riešenie problémov spojených s nedostatočným vybavením administratívnych štruktúr v malých demografických jednotkách, vidiecke obce zaviedli formy organizácie, riadenia, partnerstva a spolupráce medzi obcami, ktoré si zasluhujú podporu a šírenie aj prostredníctvom vhodných legislatívnych a finančných nástrojov.

| G. | Presadenie konceptu „trvalo udržateľnej komunity“ (8) sa dnes stáva ústrednou témou nového prehodnocovania strategických cieľov vyváženého a trvalého hospodárskeho a sociálneho rastu vidieckych území. Táto koncepcia sa môže plne zrealizovať predovšetkým vo vidieckom prostredí, |
| --- | --- |

G.

Presadenie konceptu „trvalo udržateľnej komunity“ (8) sa dnes stáva ústrednou témou nového prehodnocovania strategických cieľov vyváženého a trvalého hospodárskeho a sociálneho rastu vidieckych území. Táto koncepcia sa môže plne zrealizovať predovšetkým vo vidieckom prostredí,

prijal jednomyseľne 6. decembra 2006 na svojom 67. plenárnom zasadnutí nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

1.1   Všeobecné pripomienky

| 1.1.1 | berie na vedomie ťažkosti spojené s definovaním vidieckej oblasti a vidieckej obce a zisťuje, že v každom členskom štáte sa používajú odlišné definície, ktorých spoločným znakom je často len poukazovanie na rozdiely v porovnaní s mestskou oblasťou, alebo ktoré za objektívne kritérium považujú určitú hustotu osídlenia alebo špecifický percentuálny podiel poľnohospodárstva na celkovej hospodárskej činnosti v istej oblasti; |
| --- | --- |

1.1.1

berie na vedomie ťažkosti spojené s definovaním vidieckej oblasti a vidieckej obce a zisťuje, že v každom členskom štáte sa používajú odlišné definície, ktorých spoločným znakom je často len poukazovanie na rozdiely v porovnaní s mestskou oblasťou, alebo ktoré za objektívne kritérium považujú určitú hustotu osídlenia alebo špecifický percentuálny podiel poľnohospodárstva na celkovej hospodárskej činnosti v istej oblasti;

| 1.1.2 | pripomína definíciu vidieckej zóny obsiahnutú v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (9), ktorá pochádza z európskej charty vidieckych zón: „Pojmom vidiecka zóna sa označuje časť vnútrozemskej alebo pobrežnej zóny, vrátane dedín a malých miest, ktorá je z väčšej časti využívaná na poľnohospodárstvo, lesné, vodné hospodárstvo a rybolov“. „Poľnohospodárske a nepoľnohospodárske časti vidieckeho priestoru tvoria celok odlišujúci sa od mestského priestoru, ktorý sa vyznačuje vysokou hustotou osídlenia a vertikálnymi a horizontálnymi štruktúrami“; |
| --- | --- |

1.1.2

pripomína definíciu vidieckej zóny obsiahnutú v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (9), ktorá pochádza z európskej charty vidieckych zón: „Pojmom vidiecka zóna sa označuje časť vnútrozemskej alebo pobrežnej zóny, vrátane dedín a malých miest, ktorá je z väčšej časti využívaná na poľnohospodárstvo, lesné, vodné hospodárstvo a rybolov“. „Poľnohospodárske a nepoľnohospodárske časti vidieckeho priestoru tvoria celok odlišujúci sa od mestského priestoru, ktorý sa vyznačuje vysokou hustotou osídlenia a vertikálnymi a horizontálnymi štruktúrami“;

| 1.1.3 | berie na vedomie skutočnosť, že Európska únia používa na definovanie vidieckych obcí kritérium stanovené Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), ktorá ich definuje ako obce s menej než 150 obyvateľmi na km2. Táto definícia však nezahŕňa prímestské oblasti s vyššou hustotou osídlenia; |
| --- | --- |

1.1.3

berie na vedomie skutočnosť, že Európska únia používa na definovanie vidieckych obcí kritérium stanovené Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), ktorá ich definuje ako obce s menej než 150 obyvateľmi na km2. Táto definícia však nezahŕňa prímestské oblasti s vyššou hustotou osídlenia;

| 1.1.4 | upozorňuje na skutočnosť, že zámerom tohto stanoviska je zohľadniť vidiecke obce v tom najširšom zmysle slova, vrátane prímestských oblastí, ktorých hospodárstvo má prevažne vidiecky charakter; |
| --- | --- |

1.1.4

upozorňuje na skutočnosť, že zámerom tohto stanoviska je zohľadniť vidiecke obce v tom najširšom zmysle slova, vrátane prímestských oblastí, ktorých hospodárstvo má prevažne vidiecky charakter;

| 1.1.5 | konštatuje, že podľa Európskej komisie vidiecke zóny tvoria asi 90 % územia EÚ, na ktorom žije asi 25 % obyvateľov Európy. V nových členských štátoch je navyše podiel zamestnanosti v poľnohospodárskom sektore trikrát vyšší v porovnaní s 15 starými členskými krajinami a v kandidátskych krajinách je ešte vyšší; |
| --- | --- |

1.1.5

konštatuje, že podľa Európskej komisie vidiecke zóny tvoria asi 90 % územia EÚ, na ktorom žije asi 25 % obyvateľov Európy. V nových členských štátoch je navyše podiel zamestnanosti v poľnohospodárskom sektore trikrát vyšší v porovnaní s 15 starými členskými krajinami a v kandidátskych krajinách je ešte vyšší;

| 1.1.6 | konštatuje však, že v týchto zónach je príjem na hlavu približne o tretinu nižší než európsky priemer a že služby sú menej rozvinuté, a upozorňuje v tejto súvislosti na skutočnosť, že mnohé vidiecke obce sa vyznačujú vysokou mierou štrukturálnej nezamestnanosti, nízkym príjmom na hlavu, výrazným úbytkom obyvateľstva a nízkou úrovňou rozvoja v sektoroch obchodu, priemyslu a cestovného ruchu; |
| --- | --- |

1.1.6

konštatuje však, že v týchto zónach je príjem na hlavu približne o tretinu nižší než európsky priemer a že služby sú menej rozvinuté, a upozorňuje v tejto súvislosti na skutočnosť, že mnohé vidiecke obce sa vyznačujú vysokou mierou štrukturálnej nezamestnanosti, nízkym príjmom na hlavu, výrazným úbytkom obyvateľstva a nízkou úrovňou rozvoja v sektoroch obchodu, priemyslu a cestovného ruchu;

| 1.1.7 | nazdáva sa, že hoci sú vidiecke obce z hľadiska HDP slabé, silnú stránku vidieckeho hospodárstva treba vidieť v ich schopnosti udržať si charakter miest s dobrými podmienkami života, v schopnosti prilákať investície a cestovný ruch a v iniciatívach na zachovanie a ochranu krajiny; |
| --- | --- |

1.1.7

nazdáva sa, že hoci sú vidiecke obce z hľadiska HDP slabé, silnú stránku vidieckeho hospodárstva treba vidieť v ich schopnosti udržať si charakter miest s dobrými podmienkami života, v schopnosti prilákať investície a cestovný ruch a v iniciatívach na zachovanie a ochranu krajiny;

| 1.1.8 | zdôrazňuje skutočnosť, že vidiecke územia EÚ sú vystavené veľkému tlaku, ktorý ich núti k zmenám: globalizácia a následný vývoj dohôd v rámci Svetovej obchodnej organizácie povedie k trvalému a postupnému znižovaniu finančných príspevkov pre poľnohospodársky sektor, čím sa celá SPP vo svojej súčasnej podobe stane neadekvátnou; |
| --- | --- |

1.1.8

zdôrazňuje skutočnosť, že vidiecke územia EÚ sú vystavené veľkému tlaku, ktorý ich núti k zmenám: globalizácia a následný vývoj dohôd v rámci Svetovej obchodnej organizácie povedie k trvalému a postupnému znižovaniu finančných príspevkov pre poľnohospodársky sektor, čím sa celá SPP vo svojej súčasnej podobe stane neadekvátnou;

| 1.1.9 | navyše sa obáva, že v rámci medzinárodnej hospodárskej súťaže budú mať investori tendenciu vkladať svoje prostriedky do oblastí, od ktorých očakávajú väčšiu návratnosť z hľadiska hospodárskeho zisku, čo znamená, že budú uprednostňovať predovšetkým husto osídlené oblasti a mestské zóny pred vidieckymi oblasťami. |
| --- | --- |

1.1.9

navyše sa obáva, že v rámci medzinárodnej hospodárskej súťaže budú mať investori tendenciu vkladať svoje prostriedky do oblastí, od ktorých očakávajú väčšiu návratnosť z hľadiska hospodárskeho zisku, čo znamená, že budú uprednostňovať predovšetkým husto osídlené oblasti a mestské zóny pred vidieckymi oblasťami.

2.   Problémy vidieckych obcí

Výbor regiónov

2.1   Verejné blaho

| 2.1.1 | domnieva sa, že investovanie do rozvoja vidieka neznamená len okamžitý hospodársky zisk, ale „verejné blaho“, nevyčísliteľné po ekonomickej stránke, ktoré pozostáva zo zveľaďovania historického a kultúrneho dedičstva, zachovávania krajiny, biodiverzity a dobrých životných podmienok flóry a fauny; |
| --- | --- |

2.1.1

domnieva sa, že investovanie do rozvoja vidieka neznamená len okamžitý hospodársky zisk, ale „verejné blaho“, nevyčísliteľné po ekonomickej stránke, ktoré pozostáva zo zveľaďovania historického a kultúrneho dedičstva, zachovávania krajiny, biodiverzity a dobrých životných podmienok flóry a fauny;

| 2.1.2 | nazdáva sa, že z tohto pohľadu je zachovanie sociálnej štruktúry vidieckych sídel nevyhnutné pre uchovanie kultúrneho dedičstva, pre jeho zhodnocovanie a jeho odovzdávanie novým generáciám; |
| --- | --- |

2.1.2

nazdáva sa, že z tohto pohľadu je zachovanie sociálnej štruktúry vidieckych sídel nevyhnutné pre uchovanie kultúrneho dedičstva, pre jeho zhodnocovanie a jeho odovzdávanie novým generáciám;

2.2   Zamestnanosť

| 2.2.1 | trvá na tom, že podpora podnikania, ktoré je vhodné pre vidiecke oblasti a dlhodobo nevedie k urbanizácii, je dôležitá pre zabraňovanie vyľudňovania vidieka a napomáha jeho prekvitaniu; |
| --- | --- |

2.2.1

trvá na tom, že podpora podnikania, ktoré je vhodné pre vidiecke oblasti a dlhodobo nevedie k urbanizácii, je dôležitá pre zabraňovanie vyľudňovania vidieka a napomáha jeho prekvitaniu;

| 2.2.2 | zisťuje, že nato, aby sa kompenzovalo starnutie vidieckej pracovnej sily vytváraním nových pracovných príležitostí a miest pre mladých ľudí na danom území s cieľom predísť jeho vyľudňovaniu a opúšťaniu, je nevyhnutné podporovať odbornú prípravu, celoživotné vzdelávanie a odbornú špecializáciu priamo na mieste ako aj diverzifikáciu činností vychádzajúc z miestneho potenciálu; |
| --- | --- |

2.2.2

zisťuje, že nato, aby sa kompenzovalo starnutie vidieckej pracovnej sily vytváraním nových pracovných príležitostí a miest pre mladých ľudí na danom území s cieľom predísť jeho vyľudňovaniu a opúšťaniu, je nevyhnutné podporovať odbornú prípravu, celoživotné vzdelávanie a odbornú špecializáciu priamo na mieste ako aj diverzifikáciu činností vychádzajúc z miestneho potenciálu;

2.3   Konkurencieschopnosť

| 2.3.1 | nazdáva sa, že zlepšiť konkurencieschopnosť vidieckych oblastí znamená investovať do modernizácie a propagácie kvality a zároveň chrániť životné prostredie a kultúrne ako aj architektonické dedičstvo spôsobom, ktorý vhodne dopĺňa mestský rozvoj; |
| --- | --- |

2.3.1

nazdáva sa, že zlepšiť konkurencieschopnosť vidieckych oblastí znamená investovať do modernizácie a propagácie kvality a zároveň chrániť životné prostredie a kultúrne ako aj architektonické dedičstvo spôsobom, ktorý vhodne dopĺňa mestský rozvoj;

| 2.3.2 | zdôrazňuje, že nato, aby sa vidiecke oblasti rozvíjali aj po hospodárskej stránke, sú potrebné investície do výskumu a rozvoja na zavádzanie nových technológií a nových procesov, a to aj prostredníctvom vytvárania sietí na výmenu pozitívnych skúseností; |
| --- | --- |

2.3.2

zdôrazňuje, že nato, aby sa vidiecke oblasti rozvíjali aj po hospodárskej stránke, sú potrebné investície do výskumu a rozvoja na zavádzanie nových technológií a nových procesov, a to aj prostredníctvom vytvárania sietí na výmenu pozitívnych skúseností;

| 2.3.3 | aby sa aj vo vidieckych zónach prispelo k dosahovaniu cieľov Lisabonskej stratégie pokladá za potrebné podporovať inováciu v malých a stredných podnikoch prostredníctvom investícií do zariadení, strojov a odbornej prípravy, čím sa zmodernizuje celý výrobný reťazec a dosiahne sa znásobujúci účinok; |
| --- | --- |

2.3.3

aby sa aj vo vidieckych zónach prispelo k dosahovaniu cieľov Lisabonskej stratégie pokladá za potrebné podporovať inováciu v malých a stredných podnikoch prostredníctvom investícií do zariadení, strojov a odbornej prípravy, čím sa zmodernizuje celý výrobný reťazec a dosiahne sa znásobujúci účinok;

| 2.3.4 | pokladá okrem toho za užitočné pokračovať smerom vytýčeným programom LEADER, ktorý umožnil spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom na podporu miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

2.3.4

pokladá okrem toho za užitočné pokračovať smerom vytýčeným programom LEADER, ktorý umožnil spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom na podporu miestneho rozvoja vo vidieckych oblastiach;

| 2.3.5 | odporúča, aby vidiecke obce podporovali miestne podnikanie, ktoré napomáha vidieckemu rozvoju, ale ktoré z dlhodobého hľadiska nevedie k urbanizácii; |
| --- | --- |

2.3.5

odporúča, aby vidiecke obce podporovali miestne podnikanie, ktoré napomáha vidieckemu rozvoju, ale ktoré z dlhodobého hľadiska nevedie k urbanizácii;

2.4   Diverzifikácia poľnohospodárstva

| 2.4.1 | konštatuje, aké je užitočné rozvíjať výrazne diverzifikované miestne hospodárstvo; |
| --- | --- |

2.4.1

konštatuje, aké je užitočné rozvíjať výrazne diverzifikované miestne hospodárstvo;

| 2.4.2 | pokladá za potrebné na tento účel podnecovať poľnohospodárov k zavádzaniu systémov riadenia, ktoré by im umožnili lepšie reagovať na trhové trendy; podporovať podnikateľského ducha, zdynamizovať poľnohospodárske podniky a podniky súvisiace s poľnohospodárstvom vypracovaním nových obchodných stratégií podporujúcich vytváranie sietí na výmenu osvedčených postupov, ako aj podporou aktivít v rámci odbornej asistencie a porovnávacej analýzy (benchmarking) |
| --- | --- |

2.4.2

pokladá za potrebné na tento účel podnecovať poľnohospodárov k zavádzaniu systémov riadenia, ktoré by im umožnili lepšie reagovať na trhové trendy; podporovať podnikateľského ducha, zdynamizovať poľnohospodárske podniky a podniky súvisiace s poľnohospodárstvom vypracovaním nových obchodných stratégií podporujúcich vytváranie sietí na výmenu osvedčených postupov, ako aj podporou aktivít v rámci odbornej asistencie a porovnávacej analýzy (benchmarking)

| 2.4.3 | pokladá za zásadné podporovať prístup poľnohospodárskych podnikov k úverom aj prostredníctvom príslušného prevádzkového kapitálu; |
| --- | --- |

2.4.3

pokladá za zásadné podporovať prístup poľnohospodárskych podnikov k úverom aj prostredníctvom príslušného prevádzkového kapitálu;

2.5   Kvalita potravín

| 2.5.1 | považuje kvalitu potravín za dôležitý faktor vytvárania pracovných miest vzhľadom na veľký potenciál rastu, pokiaľ ide o vysokokvalitné poľnohospodárske výrobky a výrobky pochádzajúce z ich spracovania; |
| --- | --- |

2.5.1

považuje kvalitu potravín za dôležitý faktor vytvárania pracovných miest vzhľadom na veľký potenciál rastu, pokiaľ ide o vysokokvalitné poľnohospodárske výrobky a výrobky pochádzajúce z ich spracovania;

| 2.5.2 | pokladá za potrebné zlepšiť informovanosť o kvalite výrobkov, investovať do označení kvality, ekologického poľnohospodárstva a výrobných metód rešpektujúcich životné prostredie a dobré životné podmienky zvierat, aby agropotravinársky sektor dokázal využiť príležitosti na rozvoj, ktoré ponúkajú nové technológie; |
| --- | --- |

2.5.2

pokladá za potrebné zlepšiť informovanosť o kvalite výrobkov, investovať do označení kvality, ekologického poľnohospodárstva a výrobných metód rešpektujúcich životné prostredie a dobré životné podmienky zvierat, aby agropotravinársky sektor dokázal využiť príležitosti na rozvoj, ktoré ponúkajú nové technológie;

| 2.5.3 | uznáva, že ekologické poľnohospodárstvo je jedným z najdynamickejších sektorov poľnohospodárstva EÚ a že sa neustále zvyšuje počet poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa pridávajú k programom na podporu transformácie poľnohospodárskych pozemkov na ekologickú výrobu a že v dôsledku toho je vhodné poskytovať finančnú podporu tejto forme poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

2.5.3

uznáva, že ekologické poľnohospodárstvo je jedným z najdynamickejších sektorov poľnohospodárstva EÚ a že sa neustále zvyšuje počet poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa pridávajú k programom na podporu transformácie poľnohospodárskych pozemkov na ekologickú výrobu a že v dôsledku toho je vhodné poskytovať finančnú podporu tejto forme poľnohospodárstva;

| 2.5.4 | nazdáva sa, že je potrebné chrániť a podporovať tradičné pestovanie a rozšíriť zdroje príjmu tým, že sa naplno využijú miestne špecifiká na výrobu a marketing vysokokvalitných výrobkov; |
| --- | --- |

2.5.4

nazdáva sa, že je potrebné chrániť a podporovať tradičné pestovanie a rozšíriť zdroje príjmu tým, že sa naplno využijú miestne špecifiká na výrobu a marketing vysokokvalitných výrobkov;

| 2.5.5 | upozorňuje na skutočnosť, že vidiecke obce môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní hodnoty typických výrobkov prostredníctvom podpory iniciatív a podujatí zameraných na sledovanie kvality výrobkov a ich rozšírenia na trhu, počínajúc miestnymi a regionálnymi; |
| --- | --- |

2.5.5

upozorňuje na skutočnosť, že vidiecke obce môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zvyšovaní hodnoty typických výrobkov prostredníctvom podpory iniciatív a podujatí zameraných na sledovanie kvality výrobkov a ich rozšírenia na trhu, počínajúc miestnymi a regionálnymi;

2.6   Informačné a komunikačné technológie

| 2.6.1 | nazdáva sa, že nové technológie musia byť pre vidiecke oblasti nástrojom rozvoja; |
| --- | --- |

2.6.1

nazdáva sa, že nové technológie musia byť pre vidiecke oblasti nástrojom rozvoja;

| 2.6.2 | konštatuje, že takéto technológie sú skutočne ešte veľmi málo využívané vo vidieckych sídlach, a to tak vo verejnej správe, ako aj pokiaľ ide o hospodárske subjekty; |
| --- | --- |

2.6.2

konštatuje, že takéto technológie sú skutočne ešte veľmi málo využívané vo vidieckych sídlach, a to tak vo verejnej správe, ako aj pokiaľ ide o hospodárske subjekty;

| 2.6.3 | všíma si, že súkromní operátori nie sú veľmi ochotní investovať do rozvinutých technológií vo vidieckych oblastiach, keďže nie sú stimulovaní nízkou hustotou osídlenia, ktorá by mohla spôsobiť nízku návratnosť investícií z krátkodobého a strednodobého hľadiska; |
| --- | --- |

2.6.3

všíma si, že súkromní operátori nie sú veľmi ochotní investovať do rozvinutých technológií vo vidieckych oblastiach, keďže nie sú stimulovaní nízkou hustotou osídlenia, ktorá by mohla spôsobiť nízku návratnosť investícií z krátkodobého a strednodobého hľadiska;

| 2.6.4 | z týchto dôvodov považuje za potrebné vypracovať politiku Spoločenstva v tejto oblasti ako aj vnútroštátne a regionálne opatrenia na podporu rozšírenia moderného pripojenia do siete a technológií, ktoré priblížia odľahlé územia k zvyšku hospodárskeho systému; |
| --- | --- |

2.6.4

z týchto dôvodov považuje za potrebné vypracovať politiku Spoločenstva v tejto oblasti ako aj vnútroštátne a regionálne opatrenia na podporu rozšírenia moderného pripojenia do siete a technológií, ktoré priblížia odľahlé územia k zvyšku hospodárskeho systému;

| 2.6.5 | pokladá preto za nevyhnutné investície, ktoré by umožnili rozšíriť pokrytie širokopásmovým pripojením, poskytnúť vidieckemu obyvateľstvu vybavenie a informačný materiál ako aj potrebnú odbornú prípravu na jeho čo najlepšie využívanie a je toho názoru, že informačné technológie môžu uľahčiť územný marketing a rozvoj nových aktivít v oblasti podnikania a marketingu „vidieckeho“ výrobku na diaľku; |
| --- | --- |

2.6.5

pokladá preto za nevyhnutné investície, ktoré by umožnili rozšíriť pokrytie širokopásmovým pripojením, poskytnúť vidieckemu obyvateľstvu vybavenie a informačný materiál ako aj potrebnú odbornú prípravu na jeho čo najlepšie využívanie a je toho názoru, že informačné technológie môžu uľahčiť územný marketing a rozvoj nových aktivít v oblasti podnikania a marketingu „vidieckeho“ výrobku na diaľku;

2.7   Obnoviteľné zdroje energie

| 2.7.1 | uvedomuje si, že udržiavanie prírodných zdrojov, ako aj ich správne využívanie a opätovné použitie, môže byť významným potenciálom rozvoja vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

2.7.1

uvedomuje si, že udržiavanie prírodných zdrojov, ako aj ich správne využívanie a opätovné použitie, môže byť významným potenciálom rozvoja vidieckych oblastí;

| 2.7.2 | nazdáva sa, že v tomto kontexte vodná a veterná energia a biomasa predstavujú strategické zdroje a že zavedenie alternatívnych systémov energetického zásobovania k fosílnym palivám do praxe môže byť príležitosťou pre mnohé verejné správy, ktoré sú zodpovedné za riadenie zdrojov a dodávky energie buď ako priami prevádzkovatelia zariadení alebo v rámci partnerstva; |
| --- | --- |

2.7.2

nazdáva sa, že v tomto kontexte vodná a veterná energia a biomasa predstavujú strategické zdroje a že zavedenie alternatívnych systémov energetického zásobovania k fosílnym palivám do praxe môže byť príležitosťou pre mnohé verejné správy, ktoré sú zodpovedné za riadenie zdrojov a dodávky energie buď ako priami prevádzkovatelia zariadení alebo v rámci partnerstva;

| 2.7.3 | zdôrazňuje, že využívanie miestnych zásob energie by zvýšilo sebestačnosť miestnych spoločenstiev a bezpečnosť zásobovania energiou; |
| --- | --- |

2.7.3

zdôrazňuje, že využívanie miestnych zásob energie by zvýšilo sebestačnosť miestnych spoločenstiev a bezpečnosť zásobovania energiou;

| 2.7.4 | zdôrazňuje absolútnu nevyhnutnosť zaoberať sa vo vidieckom prostredí týmito otázkami, ktoré môžu viesť k inovačným formám rastu, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, používanie a opätovné využitie poľnohospodárskeho odpadu a vytváranie nových pracovných miest; |
| --- | --- |

2.7.4

zdôrazňuje absolútnu nevyhnutnosť zaoberať sa vo vidieckom prostredí týmito otázkami, ktoré môžu viesť k inovačným formám rastu, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia, používanie a opätovné využitie poľnohospodárskeho odpadu a vytváranie nových pracovných miest;

| 2.7.5 | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že nedávne štúdie ukazujú, že okrem už tradičných alternatívnych palív, ktoré pochádzajú priamo z pestovania plodín ako repka olejná alebo kukurica, môže byť rentabilná aj výroba palív pochádzajúcich z poľnohospodárskeho odpadu a údržby lesa alebo iných energeticky využiteľných rastlín, a zdôrazňuje, že výrobný reťazec dosahuje najvyššiu hodnotu, pokiaľ ide o vplyv v hospodárskej a sociálnej oblasti, keď sú činnosti spojené so zberom, transformáciou a využitím zachované na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

2.7.5

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že nedávne štúdie ukazujú, že okrem už tradičných alternatívnych palív, ktoré pochádzajú priamo z pestovania plodín ako repka olejná alebo kukurica, môže byť rentabilná aj výroba palív pochádzajúcich z poľnohospodárskeho odpadu a údržby lesa alebo iných energeticky využiteľných rastlín, a zdôrazňuje, že výrobný reťazec dosahuje najvyššiu hodnotu, pokiaľ ide o vplyv v hospodárskej a sociálnej oblasti, keď sú činnosti spojené so zberom, transformáciou a využitím zachované na miestnej úrovni;

2.8   Ochrana krajiny a územia

| 2.8.1 | odvoláva sa na Európsky dohovor o krajine a potvrdzuje, že vidiecka krajina je základným prvkom bohatstva Európskej únie; |
| --- | --- |

2.8.1

odvoláva sa na Európsky dohovor o krajine a potvrdzuje, že vidiecka krajina je základným prvkom bohatstva Európskej únie;

| 2.8.2 | pripomína, že dohovor si kladie za cieľ podporovať ochranu, manažment a plánovanie krajiny a organizovať európsku spoluprácu v tejto oblasti s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj založený na vyváženom vzťahu medzi sociálnymi požiadavkami, hospodárskou činnosťou a životným prostredím; |
| --- | --- |

2.8.2

pripomína, že dohovor si kladie za cieľ podporovať ochranu, manažment a plánovanie krajiny a organizovať európsku spoluprácu v tejto oblasti s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj založený na vyváženom vzťahu medzi sociálnymi požiadavkami, hospodárskou činnosťou a životným prostredím;

| 2.8.3 | zdôrazňuje, že krajina nie je len súčasťou miestnych kultúr, ale predstavuje aj dôležitý ekonomický zdroj tým, že prispieva k vytváraniu pracovných miest vďaka tomu, že prírodné a kultúrne lákadlá možno propagovať prostredníctvom aktivít, ktoré rozvíjajú trvalo udržateľný cestovný ruch; |
| --- | --- |

2.8.3

zdôrazňuje, že krajina nie je len súčasťou miestnych kultúr, ale predstavuje aj dôležitý ekonomický zdroj tým, že prispieva k vytváraniu pracovných miest vďaka tomu, že prírodné a kultúrne lákadlá možno propagovať prostredníctvom aktivít, ktoré rozvíjajú trvalo udržateľný cestovný ruch;

| 2.8.4 | opätovne potvrdzuje funkciu miestnych komunít z hľadiska osídlenia územia a predchádzania riziku narušenia hydrogeologickej rovnováhy a zdôrazňuje potrebu šírenia kultúry územného riadenia, ktoré si uvedomuje riziká a koná proaktívne; |
| --- | --- |

2.8.4

opätovne potvrdzuje funkciu miestnych komunít z hľadiska osídlenia územia a predchádzania riziku narušenia hydrogeologickej rovnováhy a zdôrazňuje potrebu šírenia kultúry územného riadenia, ktoré si uvedomuje riziká a koná proaktívne;

| 2.8.5 | nazdáva sa, že vzhľadom na rastúci význam iniciatív súvisiacich s využívaním krajiny a územia zameraných na podporu celého sektoru vidieckeho cestovného ruchu a agroturistiky, ako je zdôraznené v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: „Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu“, môžu obce rozvíjať činnosti v oblasti územného marketingu tým, že finančne podporujú cestovný ruch v jeho trvalo udržateľnej podobe, ako zdroj schopný posilniť územné hospodárstvo pri rešpektovaní životného prostredia; |
| --- | --- |

2.8.5

nazdáva sa, že vzhľadom na rastúci význam iniciatív súvisiacich s využívaním krajiny a územia zameraných na podporu celého sektoru vidieckeho cestovného ruchu a agroturistiky, ako je zdôraznené v stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: „Cestovný ruch a kultúra – dva faktory rastu“, môžu obce rozvíjať činnosti v oblasti územného marketingu tým, že finančne podporujú cestovný ruch v jeho trvalo udržateľnej podobe, ako zdroj schopný posilniť územné hospodárstvo pri rešpektovaní životného prostredia;

| 2.8.6 | pokladá za vhodné finančne stimulovať renováciu opustených budov. V dôsledku opúšťania lokalít sa v priebehu posledných desaťročí vyľudnili celé menšie sídla, ktoré si vyžadujú rozsiahlu obnovu obytných a historických budov nato, aby mohli byť opätovne osídlené a aby znova ožili; |
| --- | --- |

2.8.6

pokladá za vhodné finančne stimulovať renováciu opustených budov. V dôsledku opúšťania lokalít sa v priebehu posledných desaťročí vyľudnili celé menšie sídla, ktoré si vyžadujú rozsiahlu obnovu obytných a historických budov nato, aby mohli byť opätovne osídlené a aby znova ožili;

2.9   Služby všeobecného záujmu na miestnej úrovni

| 2.9.1 | berie na vedomie, že na úrovni vidieckych obcí je v niektorých oblastiach Európy čoraz ťažšie udržať dostatočnú ponuku služieb vzhľadom na znižujúci sa počet obyvateľstva. Predovšetkým infraštruktúra siete zásobovania vodou ale aj likvidácie a recyklácie odpadov a verejnej dopravy sa zameriavajú na primerane veľký počet užívateľov. V prípade vyľudňovania je pravdepodobné, že dopyt poklesne a náklady pre užívateľov sa zvýšia. Na to, aby sme vidiecke oblasti zachovali ako životný a pracovný priestor, je potrebné usilovať sa o nájdenie uskutočniteľných riešení v súlade s princípom subsidiarity; |
| --- | --- |

2.9.1

berie na vedomie, že na úrovni vidieckych obcí je v niektorých oblastiach Európy čoraz ťažšie udržať dostatočnú ponuku služieb vzhľadom na znižujúci sa počet obyvateľstva. Predovšetkým infraštruktúra siete zásobovania vodou ale aj likvidácie a recyklácie odpadov a verejnej dopravy sa zameriavajú na primerane veľký počet užívateľov. V prípade vyľudňovania je pravdepodobné, že dopyt poklesne a náklady pre užívateľov sa zvýšia. Na to, aby sme vidiecke oblasti zachovali ako životný a pracovný priestor, je potrebné usilovať sa o nájdenie uskutočniteľných riešení v súlade s princípom subsidiarity;

| 2.9.2 | konštatuje, že vytváranie verejno-súkromných partnerstiev medzi územnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi by mohlo byť jednou z možností pre rozvoj infraštruktúry a napojenie na energetické a informatické siete, a tým zvýšenie úrovne kvality života vidieckych komunít; |
| --- | --- |

2.9.2

konštatuje, že vytváranie verejno-súkromných partnerstiev medzi územnými orgánmi a hospodárskymi subjektmi by mohlo byť jednou z možností pre rozvoj infraštruktúry a napojenie na energetické a informatické siete, a tým zvýšenie úrovne kvality života vidieckych komunít;

| 2.9.3 | predpokladá, že prítomnosť primeraných verejných služieb v sociálnej oblasti a dostupných občanom môže podnietiť nové rodiny k tomu, aby sa usadili na vidieku napriek tomu, že pracujú v meste, čím by sa zvrátil fenomén opúšťania území, ktorý sprevádzal postupný úbytok istých základných služieb, ako sú školy, poštové úrady a lekárske zariadenia; |
| --- | --- |

2.9.3

predpokladá, že prítomnosť primeraných verejných služieb v sociálnej oblasti a dostupných občanom môže podnietiť nové rodiny k tomu, aby sa usadili na vidieku napriek tomu, že pracujú v meste, čím by sa zvrátil fenomén opúšťania území, ktorý sprevádzal postupný úbytok istých základných služieb, ako sú školy, poštové úrady a lekárske zariadenia;

| 2.9.4 | upriamuje pozornosť na zásadný význam vzdelania, a zdôrazňuje, že prítomnosť kvalifikovaných ľudských zdrojov – nedoceneného potenciálu vidieckych území – je nevyhnutným predpokladom rozvoja. Preto pokladá za potrebné zachovať zariadenia stredoškolského vzdelávania na území a uľahčiť prístup k tým vzdialenejším; |
| --- | --- |

2.9.4

upriamuje pozornosť na zásadný význam vzdelania, a zdôrazňuje, že prítomnosť kvalifikovaných ľudských zdrojov – nedoceneného potenciálu vidieckych území – je nevyhnutným predpokladom rozvoja. Preto pokladá za potrebné zachovať zariadenia stredoškolského vzdelávania na území a uľahčiť prístup k tým vzdialenejším;

| 2.9.5 | považuje za nevyhnutné prispievať k rozvoju služieb pre deti: chýbajúce zariadenia detskej starostlivosti vo vidieckych oblastiach môžu byť brzdou pre vstup žien do sveta práce a spôsobiť chabý rozvoj trhu práce vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

2.9.5

považuje za nevyhnutné prispievať k rozvoju služieb pre deti: chýbajúce zariadenia detskej starostlivosti vo vidieckych oblastiach môžu byť brzdou pre vstup žien do sveta práce a spôsobiť chabý rozvoj trhu práce vo vidieckych oblastiach;

| 2.9.6 | pokladá miestnu verejnú dopravu za strategickú: vidiecke sídla vybavené a prepojené s priľahlými mestskými oblasťami dobre fungujúcou verejnou dopravou môžu zabrániť opúšťaniu vidieka a možno i byť podnetom pre opačný trend; |
| --- | --- |

2.9.6

pokladá miestnu verejnú dopravu za strategickú: vidiecke sídla vybavené a prepojené s priľahlými mestskými oblasťami dobre fungujúcou verejnou dopravou môžu zabrániť opúšťaniu vidieka a možno i byť podnetom pre opačný trend;

| 2.9.7 | pokladá služby pre starších obyvateľov za rozhodujúce pre stimuláciu rozhodnutia dôchodcov presťahovať sa na vidiek, kde môžu nájsť lepšie životné podmienky a zdravšie prostredie, čím zvýšia príjem vidieckych zón; nazdáva sa, že je potrebné podporovať pretrvávanie staršieho obyvateľstva vo vidieckych komunitách prostredníctvom rozvoja infraštruktúr ako sú napríklad zdravotnícke strediská, miesta stretnutia a zábavy a služby pomoci občanom; |
| --- | --- |

2.9.7

pokladá služby pre starších obyvateľov za rozhodujúce pre stimuláciu rozhodnutia dôchodcov presťahovať sa na vidiek, kde môžu nájsť lepšie životné podmienky a zdravšie prostredie, čím zvýšia príjem vidieckych zón; nazdáva sa, že je potrebné podporovať pretrvávanie staršieho obyvateľstva vo vidieckych komunitách prostredníctvom rozvoja infraštruktúr ako sú napríklad zdravotnícke strediská, miesta stretnutia a zábavy a služby pomoci občanom;

| 2.9.8 | považuje za nevyhnutné, aby boli uplatňované všetky potrebné prostriedky rozvoja a prístupu ku kultúre na úrovni vidieckych obcí; |
| --- | --- |

2.9.8

považuje za nevyhnutné, aby boli uplatňované všetky potrebné prostriedky rozvoja a prístupu ku kultúre na úrovni vidieckych obcí;

2.10   Nové riadenie (governance) vo vidieckych oblastiach

| 2.10.1 | pokladá za užitočné prehodnotiť vývoj miestnej správy vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

2.10.1

pokladá za užitočné prehodnotiť vývoj miestnej správy vo vidieckych oblastiach;

| 2.10.2 | poukazuje na skutočnosť, že sa v posledných rokoch v mnohých členských štátoch zmenili formy organizácie miestnych územných celkov v snahe posilniť miestnu samosprávu – ktorá má obmedzené vybavenie a zastupuje pomerne malý počet obyvateľov – a rozšíriť jej riadiace kompetencie, najmä prostredníctvom rôznych foriem združovania medzi obcami; rovnako sa nazdáva, že takýto jav, ktorý z inštitucionálneho hľadiska vyplýva najmä z decentralizácie verejnej správy, si zasluhuje dôkladné a stále monitorovanie v spolupráci s národnými združeniami miestnych orgánov; |
| --- | --- |

2.10.2

poukazuje na skutočnosť, že sa v posledných rokoch v mnohých členských štátoch zmenili formy organizácie miestnych územných celkov v snahe posilniť miestnu samosprávu – ktorá má obmedzené vybavenie a zastupuje pomerne malý počet obyvateľov – a rozšíriť jej riadiace kompetencie, najmä prostredníctvom rôznych foriem združovania medzi obcami; rovnako sa nazdáva, že takýto jav, ktorý z inštitucionálneho hľadiska vyplýva najmä z decentralizácie verejnej správy, si zasluhuje dôkladné a stále monitorovanie v spolupráci s národnými združeniami miestnych orgánov;

| 2.10.3 | pripomína, že tento fenomén viedol k stále početnejším tak správnym ako aj riadiacim opatreniam v oblasti združovania a spolupráce medzi obcami. Medzi nimi združenia obcí, spájanie, vytváranie konzorcií a iných tematických prepojení; |
| --- | --- |

2.10.3

pripomína, že tento fenomén viedol k stále početnejším tak správnym ako aj riadiacim opatreniam v oblasti združovania a spolupráce medzi obcami. Medzi nimi združenia obcí, spájanie, vytváranie konzorcií a iných tematických prepojení;

| 2.10.4 | zdôrazňuje, že pomocou takýchto riešení je možné zabezpečiť okrem iného prístup k vysoko kvalitným základným službám: nové združené jednotky vytvoria predpoklady na optimálne a hospodárne využívanie resp. prevádzkovanie predtým rozdelených zdrojov a služieb; |
| --- | --- |

2.10.4

zdôrazňuje, že pomocou takýchto riešení je možné zabezpečiť okrem iného prístup k vysoko kvalitným základným službám: nové združené jednotky vytvoria predpoklady na optimálne a hospodárne využívanie resp. prevádzkovanie predtým rozdelených zdrojov a služieb;

| 2.10.5 | poukazuje na skutočnosť, že už takmer vo všetkých členských krajinách existujú nové združenia, či už verejné alebo v partnerstve so súkromnými štruktúrami, vytvorené s cieľom spravovať spoločne služby všeobecného záujmu v oblasti zásobovania energiou a vodou, v oblasti dopravy, odpadového hospodárstva, vzdelávania, správy sociálnych a zdravotníckych zariadení, ochrany životného prostredia, správy športových zariadení a kontroly krajiny; |
| --- | --- |

2.10.5

poukazuje na skutočnosť, že už takmer vo všetkých členských krajinách existujú nové združenia, či už verejné alebo v partnerstve so súkromnými štruktúrami, vytvorené s cieľom spravovať spoločne služby všeobecného záujmu v oblasti zásobovania energiou a vodou, v oblasti dopravy, odpadového hospodárstva, vzdelávania, správy sociálnych a zdravotníckych zariadení, ochrany životného prostredia, správy športových zariadení a kontroly krajiny;

| 2.10.6 | zaznamenáva aj zakladanie organizácií založených na spoločných prostriedkoch, solidarite a spolupráci medzi obcami v rámci dynamického rozvoja územia a podporuje tieto formy spolupráce (medzi obcami) aj prostredníctvom programov spoločenstva a iniciatív vo forme komparatívnych analýz (benchmarking). |
| --- | --- |

2.10.6

zaznamenáva aj zakladanie organizácií založených na spoločných prostriedkoch, solidarite a spolupráci medzi obcami v rámci dynamického rozvoja územia a podporuje tieto formy spolupráce (medzi obcami) aj prostredníctvom programov spoločenstva a iniciatív vo forme komparatívnych analýz (benchmarking).

3.   Odporúčania Výboru regiónov

| 3.1 | považuje síce ustanovenie Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) za pozitívny výsledok vzhľadom na budúci vývoj vidieckych oblastí a najmä vidieckych obcí, i keď jeho financovanie nesplnilo očakávania, avšak nie za konečný cieľ politiky vidieckych oblastí v Európskej únii; vyzýva Európsku komisiu, aby na dosiahnutie konkrétnych a trvalých výsledkov integrovala stratégiu rozvoja vidieckych oblastí a EAFRD s investíciami pre vzdelávanie, kultúru, životné prostredie a vidiecke oblasti, ktoré už sú poskytované inými štrukturálnymi fondmi a inými opatreniami Spoločenstva a vyzýva, aby sa prisudzoval väčší význam Európskemu sociálnemu fondu, vzdelávaniu a zamestnanosti; |
| --- | --- |

3.1

považuje síce ustanovenie Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) za pozitívny výsledok vzhľadom na budúci vývoj vidieckych oblastí a najmä vidieckych obcí, i keď jeho financovanie nesplnilo očakávania, avšak nie za konečný cieľ politiky vidieckych oblastí v Európskej únii; vyzýva Európsku komisiu, aby na dosiahnutie konkrétnych a trvalých výsledkov integrovala stratégiu rozvoja vidieckych oblastí a EAFRD s investíciami pre vzdelávanie, kultúru, životné prostredie a vidiecke oblasti, ktoré už sú poskytované inými štrukturálnymi fondmi a inými opatreniami Spoločenstva a vyzýva, aby sa prisudzoval väčší význam Európskemu sociálnemu fondu, vzdelávaniu a zamestnanosti;

| 3.2 | odporúča, aby opatrenia v oblasti kohéznej politiky dopĺňali opatrenia v oblasti EAFRD, najmä pokiaľ ide o tretí cieľ EAFRD (kvalita života a hospodárska diverzifikácia), ako aj o iniciatívu „LEADER“. Európska komisia totiž stanovila, že členské štáty a regióny musia zabezpečiť súlad medzi iniciatívami v oblasti štrukturálnych fondov a opatreniami v oblasti troch cieľov EAFRD. Všetky finančné prostriedky na úrovni Spoločenstva, na celoštátnej úrovni aj na úrovni regiónov musia poskytnúť vidieckym obciam, ktoré majú malé zdroje a obmedzený počet úradníkov, hospodárske prostriedky a umožniť zavedenie opatrení, ktoré pomôžu zabezpečiť ich zachovanie a budúci rozvoj; |
| --- | --- |

3.2

odporúča, aby opatrenia v oblasti kohéznej politiky dopĺňali opatrenia v oblasti EAFRD, najmä pokiaľ ide o tretí cieľ EAFRD (kvalita života a hospodárska diverzifikácia), ako aj o iniciatívu „LEADER“. Európska komisia totiž stanovila, že členské štáty a regióny musia zabezpečiť súlad medzi iniciatívami v oblasti štrukturálnych fondov a opatreniami v oblasti troch cieľov EAFRD. Všetky finančné prostriedky na úrovni Spoločenstva, na celoštátnej úrovni aj na úrovni regiónov musia poskytnúť vidieckym obciam, ktoré majú malé zdroje a obmedzený počet úradníkov, hospodárske prostriedky a umožniť zavedenie opatrení, ktoré pomôžu zabezpečiť ich zachovanie a budúci rozvoj;

| 3.3 | praje si užšiu spoluprácu medzi generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie zodpovednými za regionálnu a poľnohospodársku politiku, aby bolo možné optimalizovať výsledok finančných opatrení Únie určených na rozvoj vidieckych sídel a oblastí. Ako už bolo zdôraznené, EAFRD nemôže sám poskytnúť riešenie všetkých problémov vidieckych oblastí; preto je teda potrebné zabezpečiť zapojenie viacerých fondov; |
| --- | --- |

3.3

praje si užšiu spoluprácu medzi generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie zodpovednými za regionálnu a poľnohospodársku politiku, aby bolo možné optimalizovať výsledok finančných opatrení Únie určených na rozvoj vidieckych sídel a oblastí. Ako už bolo zdôraznené, EAFRD nemôže sám poskytnúť riešenie všetkých problémov vidieckych oblastí; preto je teda potrebné zabezpečiť zapojenie viacerých fondov;

| 3.4 | dúfa, že dôjde ku všeobecnému zjednodušeniu finančnej pomoci pre vidiecke oblasti; |
| --- | --- |

3.4

dúfa, že dôjde ku všeobecnému zjednodušeniu finančnej pomoci pre vidiecke oblasti;

| 3.5 | žiada Komisiu, aby reprezentatívne združenia miest a obcí uznala za kontaktných partnerov schopných spolupracovať pri stanovovaní nových priorít a oboznamovať verejnosť s programami EAFRD a štrukturálnymi programami, ako aj presadzovať ich zavádzanie do praxe aj vo vidieckych oblastiach, vrátane okrajových a riedko osídlených oblastí; |
| --- | --- |

3.5

žiada Komisiu, aby reprezentatívne združenia miest a obcí uznala za kontaktných partnerov schopných spolupracovať pri stanovovaní nových priorít a oboznamovať verejnosť s programami EAFRD a štrukturálnymi programami, ako aj presadzovať ich zavádzanie do praxe aj vo vidieckych oblastiach, vrátane okrajových a riedko osídlených oblastí;

| 3.6 | praje si, aby stanovisko prispelo k vypracovaniu stratégie vedúcej k pretvoreniu vidieckych obcí Európy na moderné „trvalo udržateľné komunity“. Tieto obce by sa tak v európskom kontexte primerane zviditeľnili a získali by uznanie svojej úlohy ako aj podporu svojho rastu. Podobný prístup umožňuje celkovo upevniť kultúrne hodnoty a tradície, miestne špecifiká, ako aj zachovať zdravšie spôsoby života ako aj posilniť hlavných aktérov prítomných na území v rámci systému na ochranu životného prostredia a posilniť ich úlohu pri vytváraní prosperity zvyšovaním zamestnanosti a podnikateľských príležitostí na vidieku; |
| --- | --- |

3.6

praje si, aby stanovisko prispelo k vypracovaniu stratégie vedúcej k pretvoreniu vidieckych obcí Európy na moderné „trvalo udržateľné komunity“. Tieto obce by sa tak v európskom kontexte primerane zviditeľnili a získali by uznanie svojej úlohy ako aj podporu svojho rastu. Podobný prístup umožňuje celkovo upevniť kultúrne hodnoty a tradície, miestne špecifiká, ako aj zachovať zdravšie spôsoby života ako aj posilniť hlavných aktérov prítomných na území v rámci systému na ochranu životného prostredia a posilniť ich úlohu pri vytváraní prosperity zvyšovaním zamestnanosti a podnikateľských príležitostí na vidieku;

| 3.7 | pripomína, že Európska únia, ktorá pri svojej činnosti vychádza z princípov sociálnej a územnej súdržnosti, nemôže odhliadať od výziev, ktorým čelia malé komunity pri zabezpečovaní primeraných služieb a takých platových podmienok občanom, ktorými by na svojich územiach dokázali udržať aj nové generácie; |
| --- | --- |

3.7

pripomína, že Európska únia, ktorá pri svojej činnosti vychádza z princípov sociálnej a územnej súdržnosti, nemôže odhliadať od výziev, ktorým čelia malé komunity pri zabezpečovaní primeraných služieb a takých platových podmienok občanom, ktorými by na svojich územiach dokázali udržať aj nové generácie;

| 3.8 | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že existujú značné rozdiely aj medzi vidieckymi obcami, pokiaľ ide o hospodársky blahobyt, a pokladá za potrebné, aby finančné príspevky vytvárali maximálnu pridanú hodnotu na skvalitnenie životných podmienok obyvateľov vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

3.8

upriamuje pozornosť na skutočnosť, že existujú značné rozdiely aj medzi vidieckymi obcami, pokiaľ ide o hospodársky blahobyt, a pokladá za potrebné, aby finančné príspevky vytvárali maximálnu pridanú hodnotu na skvalitnenie životných podmienok obyvateľov vidieckych oblastí;

| 3.9 | na umožnenie decentralizovanejšej realizácie Lisabonskej stratégie si praje, aby boli vo väčšej miere zohľadňované potreby vidieckych oblastí s ohľadom na vyváženejšiu politiku medzi mestami a vidiekom v budúcich programoch pre mestské a vidiecke oblasti (10); |
| --- | --- |

3.9

na umožnenie decentralizovanejšej realizácie Lisabonskej stratégie si praje, aby boli vo väčšej miere zohľadňované potreby vidieckych oblastí s ohľadom na vyváženejšiu politiku medzi mestami a vidiekom v budúcich programoch pre mestské a vidiecke oblasti (10);

| 3.10 | konštatuje, že prímestské zóny v Európe vyvíjajú príliš veľký tlak na vidiecke oblasti a praje si vyváženosť medzi udržateľným poľnohospodárstvom a hospodárskou dynamikou miest; |
| --- | --- |

3.10

konštatuje, že prímestské zóny v Európe vyvíjajú príliš veľký tlak na vidiecke oblasti a praje si vyváženosť medzi udržateľným poľnohospodárstvom a hospodárskou dynamikou miest;

| 3.11 | uvítal by zavedenie nástrojov a foriem porovnávania a spolupráce medzi malými obcami a okresnými mestami s cieľom nájsť spoločné riešenia, ktoré by upravovali vzťahy medzi oblasťami, najmä v súvislosti s mestskými oblasťami a súčasne posilňovali siete malých mestských centier, ktoré dotvárajú štruktúru vidieckeho prostredia; |
| --- | --- |

3.11

uvítal by zavedenie nástrojov a foriem porovnávania a spolupráce medzi malými obcami a okresnými mestami s cieľom nájsť spoločné riešenia, ktoré by upravovali vzťahy medzi oblasťami, najmä v súvislosti s mestskými oblasťami a súčasne posilňovali siete malých mestských centier, ktoré dotvárajú štruktúru vidieckeho prostredia;

| 3.12 | pokladá okrem toho za užitočné zlepšiť všetky spojenia medzi mestami a okolitými oblasťami s cieľom podporovať odstraňovanie prehustenia veľkomiest a umožniť zvoliť si život aj mimo mestských sídel a napomôcť tak uvádzaniu výrobkov z vidieckych oblastí na trh; |
| --- | --- |

3.12

pokladá okrem toho za užitočné zlepšiť všetky spojenia medzi mestami a okolitými oblasťami s cieľom podporovať odstraňovanie prehustenia veľkomiest a umožniť zvoliť si život aj mimo mestských sídel a napomôcť tak uvádzaniu výrobkov z vidieckych oblastí na trh;

| 3.13 | opätovne pripomína potrebu všestranného dialógu medzi hlavnými predstaviteľmi vidieka pri vypracovaní, implementácii, kontrole a vyhodnocovaní programov a pokladá za dôležité posilniť úlohu miestnych orgánov, aby dokázali ovplyvniť štrukturálnu politiku vzhľadom na ich privilegované postavenie pri zisťovaní a hodnotení problémov a očakávaní ich území; |
| --- | --- |

3.13

opätovne pripomína potrebu všestranného dialógu medzi hlavnými predstaviteľmi vidieka pri vypracovaní, implementácii, kontrole a vyhodnocovaní programov a pokladá za dôležité posilniť úlohu miestnych orgánov, aby dokázali ovplyvniť štrukturálnu politiku vzhľadom na ich privilegované postavenie pri zisťovaní a hodnotení problémov a očakávaní ich území;

| 3.14 | nazdáva sa, že by sa vidiecke obce mali aktívne zapájať do partnerstiev organizovaných na miestnej úrovni tak zo strany členských štátov, ako aj regiónov, na stanovenie národných strategických plánov a národných programov rozvoja vidieka. Pokladá teda za potrebné pristupovať k problematike smerom „zdola nahor“, ktorý by umožnil všetkým zainteresovaným aktérom výrazne vplývať na ich vypracovanie; |
| --- | --- |

3.14

nazdáva sa, že by sa vidiecke obce mali aktívne zapájať do partnerstiev organizovaných na miestnej úrovni tak zo strany členských štátov, ako aj regiónov, na stanovenie národných strategických plánov a národných programov rozvoja vidieka. Pokladá teda za potrebné pristupovať k problematike smerom „zdola nahor“, ktorý by umožnil všetkým zainteresovaným aktérom výrazne vplývať na ich vypracovanie;

| 3.15 | praje si, aby sa čoraz viac postupovalo smerom k realizácii výmen a twinningových partnerstiev medzi vidieckymi územiami európskych krajín; tieto iniciatívy budú dôležitými príležitosťami na získavanie nových poznatkov, výmenu osvedčených postupov a dobrých skúseností a dosiahnutie väčšej kultúrnej integrácie. Kultúrny cestovný ruch vo vidieckych oblastiach je nutné podporovať tým, že sa posilnia právomoci miestneho obyvateľstva pri rozvoji odvetvia cestovného ruchu a že sa budú poskytovať informácie o jedinečných turistických atrakciách v celej EÚ; |
| --- | --- |

3.15

praje si, aby sa čoraz viac postupovalo smerom k realizácii výmen a twinningových partnerstiev medzi vidieckymi územiami európskych krajín; tieto iniciatívy budú dôležitými príležitosťami na získavanie nových poznatkov, výmenu osvedčených postupov a dobrých skúseností a dosiahnutie väčšej kultúrnej integrácie. Kultúrny cestovný ruch vo vidieckych oblastiach je nutné podporovať tým, že sa posilnia právomoci miestneho obyvateľstva pri rozvoji odvetvia cestovného ruchu a že sa budú poskytovať informácie o jedinečných turistických atrakciách v celej EÚ;

| 3.16 | konštatuje, že mnohé programy Spoločenstva v oblasti spolupráce boli dosiaľ zamerané predovšetkým na mestské oblasti a praje si, aby regióny a miestne samosprávy podporovali vytváranie vidieckych partnerstiev tak, aby sa väčší počet inovačných skúseností v oblasti spolupráce týkal aj vidieckych území; |
| --- | --- |

3.16

konštatuje, že mnohé programy Spoločenstva v oblasti spolupráce boli dosiaľ zamerané predovšetkým na mestské oblasti a praje si, aby regióny a miestne samosprávy podporovali vytváranie vidieckych partnerstiev tak, aby sa väčší počet inovačných skúseností v oblasti spolupráce týkal aj vidieckych území;

| 3.17 | odporúča, aby sa vidiecke obce stali tými najvhodnejšími miestami pre zavádzanie experimentálnych inovačných opatrení v oblasti energetiky zameraných na obnoviteľné zdroje energie a praje si, aby vidiecke obce dostali finančnú podporu a príspevky, ktoré by im umožnili investovať do obnoviteľných zdrojov energie, konkrétne solárnych panelov, biomasy a veternej energie, s cieľom dosiahnuť energetickú sebestačnosť a navyše ako prostriedok na zvýšenie príjmu obyvateľstva vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

3.17

odporúča, aby sa vidiecke obce stali tými najvhodnejšími miestami pre zavádzanie experimentálnych inovačných opatrení v oblasti energetiky zameraných na obnoviteľné zdroje energie a praje si, aby vidiecke obce dostali finančnú podporu a príspevky, ktoré by im umožnili investovať do obnoviteľných zdrojov energie, konkrétne solárnych panelov, biomasy a veternej energie, s cieľom dosiahnuť energetickú sebestačnosť a navyše ako prostriedok na zvýšenie príjmu obyvateľstva vo vidieckych oblastiach;

| 3.18 | praje si, aby Komisia začala program výmeny osvedčených inovatívnych postupov v rôznych hospodárskych oblastiach medzi vidieckymi obcami EÚ; |
| --- | --- |

3.18

praje si, aby Komisia začala program výmeny osvedčených inovatívnych postupov v rôznych hospodárskych oblastiach medzi vidieckymi obcami EÚ;

| 3.19 | žiada, aby politika Spoločenstva nestanovovala pre remeselníkov a malých podnikateľov nesplniteľné normy v súvislosti s miestnou produkciou typických výrobkov; |
| --- | --- |

3.19

žiada, aby politika Spoločenstva nestanovovala pre remeselníkov a malých podnikateľov nesplniteľné normy v súvislosti s miestnou produkciou typických výrobkov;

| 3.20 | vyzýva Európsku úniu, aby podporovala vytváranie a rozvoj mikropodnikov, ktoré by zveľaďovali tradičné spôsoby výroby, ako aj rovnoprávne postavenie žien a mužov v rámci podnikov a zapájanie mladých ľudí; |
| --- | --- |

3.20

vyzýva Európsku úniu, aby podporovala vytváranie a rozvoj mikropodnikov, ktoré by zveľaďovali tradičné spôsoby výroby, ako aj rovnoprávne postavenie žien a mužov v rámci podnikov a zapájanie mladých ľudí;

| 3.21 | považuje rok 2008 za rozhodujúci pre prijatie rozhodnutí o budúcnosti SPP, najmä tých, ktoré sa týkajú presunu zdrojov z prvého do druhého piliera; nabáda preto Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby zohľadnili potreby vidieckych oblastí pri stanovovaní svojich budúcich návrhov; |
| --- | --- |

3.21

považuje rok 2008 za rozhodujúci pre prijatie rozhodnutí o budúcnosti SPP, najmä tých, ktoré sa týkajú presunu zdrojov z prvého do druhého piliera; nabáda preto Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby zohľadnili potreby vidieckych oblastí pri stanovovaní svojich budúcich návrhov;

| 3.22 | žiada Komisiu, aby prostredníctvom vypracovania príslušných opatrení podporovala vidiecke zóny v ich úsilí o dosiahnutie trvalo udržateľného rastu a rozvoj potenciálu, čo by im umožnilo vytvoriť vlastný autonómny systém rozvoja a vystúpiť tak z tieňa mestských území |
| --- | --- |

3.22

žiada Komisiu, aby prostredníctvom vypracovania príslušných opatrení podporovala vidiecke zóny v ich úsilí o dosiahnutie trvalo udržateľného rastu a rozvoj potenciálu, čo by im umožnilo vytvoriť vlastný autonómny systém rozvoja a vystúpiť tak z tieňa mestských území

| 3.23 | praje si, aby bola budúcnosť vidieckych oblastí plne zohľadnená počas prebiehajúcich diskusií o vypracovaní územného programu Únie, najmä prostredníctvom operatívnej úvahy o partnerstve medzi vidieckym a mestským prostredím, kde by sa uznala úloha malých sídel ako faktorov rovnováhy. |
| --- | --- |

3.23

praje si, aby bola budúcnosť vidieckych oblastí plne zohľadnená počas prebiehajúcich diskusií o vypracovaní územného programu Únie, najmä prostredníctvom operatívnej úvahy o partnerstve medzi vidieckym a mestským prostredím, kde by sa uznala úloha malých sídel ako faktorov rovnováhy.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Florencia, 20.10.2000, ETS č. 176.

2

(3)  PE 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  KOM(2006) 129, konečné znenie.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  KOM(2006) 386, konečné znenie.

7

(8)  Bristolský dohovor o trvalo udržateľných komunitách, Bristol, 12.12.2005.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, s. 4.

10

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/25

---

Stanovisko Výboru regiónov na témy:

| | Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Implementácia Haagskeho programu: ďalšie smerovanie“ |
| --- | --- |

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Implementácia Haagskeho programu: ďalšie smerovanie“

| | Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Hodnotenie politík EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ |
| --- | --- |

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Hodnotenie politík EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“

| | Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Správa o implementácii Haagskeho programu za rok 2005“ |
| --- | --- |

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Správa o implementácii Haagskeho programu za rok 2005“

(2007/C 57/05)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 28. júna 2006„Implementácia Haagskeho programu: ďalšie smerovanie“ (KOM(2006) 331, konečné znenie),

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 28. júna 2006„Hodnotenie politík EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (KOM(2006) 332, konečné znenie),

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 28. júna 2006„Správa o implementácii Haagskeho programu za rok 2005“ (KOM(2006) 333, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 28. júna 2006 požiadať ho v súlade s článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o vypracovanie stanoviska na túto tému,

so zreteľom na rozhodnutie grémia výboru z 25. apríla 2006 poveriť komisiu pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vypracovaním stanoviska v tejto veci,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov. Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (KOM(2005) 184, konečné znenie),

so zreteľom na svoje stanovisko zo 16. februára 2006 ku koherentnému balíku návrhov a opatrení v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (CdR 122/2005) (1),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 234/2006) (spravodajca: pán Opstelten, primátor Rotterdamu (NL/ALDE)), ktorý komisia pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, prijala 17. októbra 2006,

keďže:

| 1. | Úspech politiky EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bude v nadchádzajúcich rokoch rozhodujúci pre vyhodnotenie pridanej hodnoty Európskej únie zo strany občanov EÚ. |
| --- | --- |

1.

Úspech politiky EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bude v nadchádzajúcich rokoch rozhodujúci pre vyhodnotenie pridanej hodnoty Európskej únie zo strany občanov EÚ.

| 2. | Miestne a regionálne samosprávy majú právomoci v oblasti poriadku a bezpečnosti, a preto závisí účinnosť a efektívnosť politiky Európskej únie vo veľkej miere aj od ich zapojenia. |
| --- | --- |

2.

Miestne a regionálne samosprávy majú právomoci v oblasti poriadku a bezpečnosti, a preto závisí účinnosť a efektívnosť politiky Európskej únie vo veľkej miere aj od ich zapojenia.

| 3. | Politika v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa vyvinula na samostatnú politiku – čo vytvára vynikajúcu príležitosť pre zlepšenie zapojenia miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

3.

Politika v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa vyvinula na samostatnú politiku – čo vytvára vynikajúcu príležitosť pre zlepšenie zapojenia miestnych a regionálnych samospráv.

prijal na svojom 67. plenárnom zasadnutí 6. a 7. decembra 2006 (schôdza zo 6. decembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 1.1 | zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu v politike v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a pripomína, že v jednom zo svojich predošlých stanovísk (CdR 122/2005) sformuloval konkrétne odporúčania na zvýšenie účinnosti a efektívnosti tejto politiky EÚ prostredníctvom väčšieho zohľadnenia skúseností miestnych a regionálnych samospráv pri jej príprave, realizácii a vyhodnotení, |
| --- | --- |

1.1

zastáva názor, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu v politike v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a pripomína, že v jednom zo svojich predošlých stanovísk (CdR 122/2005) sformuloval konkrétne odporúčania na zvýšenie účinnosti a efektívnosti tejto politiky EÚ prostredníctvom väčšieho zohľadnenia skúseností miestnych a regionálnych samospráv pri jej príprave, realizácii a vyhodnotení,

| 1.2 | veľmi oceňuje aktivity Komisie v rámci politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; z predloženého oznámenia vyplývajú ambície a elán na dosiahnutie týchto cieľov; v tejto súvislosti upozorňuje na veľké rozdiely medzi členskými štátmi pri realizácii Haagskeho programu, |
| --- | --- |

1.2

veľmi oceňuje aktivity Komisie v rámci politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; z predloženého oznámenia vyplývajú ambície a elán na dosiahnutie týchto cieľov; v tejto súvislosti upozorňuje na veľké rozdiely medzi členskými štátmi pri realizácii Haagskeho programu,

| 1.3 | má vzhľadom na komplexnosť tejto oblasti politiky a časovú tieseň, v ktorej muselo byť oznámenie vypracované, porozumenie pre skutočnosť, že nie je jednoduché bezprostrednejšie zapojiť miestne a regionálne samosprávy; napriek tomu však vyjadruje svoje sklamanie, že zámer Komisie vyvinúť v krátkodobom horizonte pracovný postup, ktorý zohľadní odporúčania výboru, nenašiel odozvu v oznámeniach, |
| --- | --- |

1.3

má vzhľadom na komplexnosť tejto oblasti politiky a časovú tieseň, v ktorej muselo byť oznámenie vypracované, porozumenie pre skutočnosť, že nie je jednoduché bezprostrednejšie zapojiť miestne a regionálne samosprávy; napriek tomu však vyjadruje svoje sklamanie, že zámer Komisie vyvinúť v krátkodobom horizonte pracovný postup, ktorý zohľadní odporúčania výboru, nenašiel odozvu v oznámeniach,

| 1.4 | vychádza z toho, že takýto pracovný postup možno vyvinúť aj dodatočne, o i. na základe diskusií, o ktorých Komisia hovorí v záveroch oznámenia KOM(2006) 331, |
| --- | --- |

1.4

vychádza z toho, že takýto pracovný postup možno vyvinúť aj dodatočne, o i. na základe diskusií, o ktorých Komisia hovorí v záveroch oznámenia KOM(2006) 331,

| 1.5 | súhlasí s výberom oblastí politiky, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť počas doby trvania Haagskeho programu a víta snahu Komisie zjednodušiť a urýchliť v maximálnej miere prijímanie rozhodnutí prostredníctvom právnych konštrukcií na základe existujúcich zmlúv EÚ, |
| --- | --- |

1.5

súhlasí s výberom oblastí politiky, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť počas doby trvania Haagskeho programu a víta snahu Komisie zjednodušiť a urýchliť v maximálnej miere prijímanie rozhodnutí prostredníctvom právnych konštrukcií na základe existujúcich zmlúv EÚ,

| 1.6 | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že momentálne neexistuje dostatočný základ, ktorý by umožnil čo najskôr postupovať skutočne lepším spôsobom, |
| --- | --- |

1.6

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že momentálne neexistuje dostatočný základ, ktorý by umožnil čo najskôr postupovať skutočne lepším spôsobom,

| 1.7 | stotožňuje sa s presvedčením, že je potrebné zlepšiť mechanizmy kontroly a hodnotenia, a konštatuje, že návrhy Komisie zodpovedajú jeho odporúčaniam, čo je krok správnym smerom, t.j. k systematickejšiemu, štruktúrovanejšiemu a integrovanejšiemu postupu. Tak je možné zlepšiť zrozumiteľnosť, vonkajšie pôsobenie a uskutočniteľnosť politiky. Pomocou využívania vedomostí a skúseností členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov možno vyvinúť koherentný súbor indikátorov zameraný na definovaný cieľ, ktorý poskytne cenné informácie a zabráni nadbytočnej duplicitnej práci, |
| --- | --- |

1.7

stotožňuje sa s presvedčením, že je potrebné zlepšiť mechanizmy kontroly a hodnotenia, a konštatuje, že návrhy Komisie zodpovedajú jeho odporúčaniam, čo je krok správnym smerom, t.j. k systematickejšiemu, štruktúrovanejšiemu a integrovanejšiemu postupu. Tak je možné zlepšiť zrozumiteľnosť, vonkajšie pôsobenie a uskutočniteľnosť politiky. Pomocou využívania vedomostí a skúseností členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov možno vyvinúť koherentný súbor indikátorov zameraný na definovaný cieľ, ktorý poskytne cenné informácie a zabráni nadbytočnej duplicitnej práci,

| 1.8 | vyslovuje sa za úzke zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do plánovania a realizácie hodnotenia a podporuje návrh vytvoriť kontaktné miesto pre dialóg s Komisiou aj v inštitúciách EÚ vzhľadom na kvalitu a účinnosť hodnotiacich správ, |
| --- | --- |

1.8

vyslovuje sa za úzke zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do plánovania a realizácie hodnotenia a podporuje návrh vytvoriť kontaktné miesto pre dialóg s Komisiou aj v inštitúciách EÚ vzhľadom na kvalitu a účinnosť hodnotiacich správ,

| 1.9 | zdôrazňuje význam podrobného strategického vyhodnocovania opatrení v niektorých oblastiach politiky a vychádza z toho, že pritom možno venovať viac pozornosti dôsledkom pre prax realizácie na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.9

zdôrazňuje význam podrobného strategického vyhodnocovania opatrení v niektorých oblastiach politiky a vychádza z toho, že pritom možno venovať viac pozornosti dôsledkom pre prax realizácie na regionálnej a miestnej úrovni.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 2.1 | vyslovuje sa za jasné dohody týkajúce sa spolupráce medzi inštitúciami EÚ a miestnymi a regionálnymi samosprávami v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, |
| --- | --- |

2.1

vyslovuje sa za jasné dohody týkajúce sa spolupráce medzi inštitúciami EÚ a miestnymi a regionálnymi samosprávami v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti,

| 2.2 | žiada, aby v blízkej budúcnosti bola predložená správa o tom, ako boli zohľadnené predošlé odporúčania výboru v predložených oznámeniach, |
| --- | --- |

2.2

žiada, aby v blízkej budúcnosti bola predložená správa o tom, ako boli zohľadnené predošlé odporúčania výboru v predložených oznámeniach,

| 2.3 | odporúča Európskej komisii, Európskej rade a Európskemu parlamentu, aby sa urýchlene v krátkodobom horizonte našli praktické, uskutočniteľné a použiteľné riešenia pre zistené nedostatky pri implementácii nástrojov z hlavy VI Zmluvy o EÚ na úrovni členských štátov, |
| --- | --- |

2.3

odporúča Európskej komisii, Európskej rade a Európskemu parlamentu, aby sa urýchlene v krátkodobom horizonte našli praktické, uskutočniteľné a použiteľné riešenia pre zistené nedostatky pri implementácii nástrojov z hlavy VI Zmluvy o EÚ na úrovni členských štátov,

| 2.4 | dôrazne požaduje v súlade so svojim predošlým stanoviskom priamejšie zapojenie miestnych a regionálnych samospráv pri predkladaní každoročnej správy o dosiahnutých výsledkoch, napr. prostredníctvom verejnej diskusie so skupinou expertov. Záujem sa nesmie zameriavať len na realizáciu na papieri, ale predovšetkým na dôsledky pre prax, čo bezprostredne súvisí s vývojom kontrolných a hodnotiacich mechanizmov, |
| --- | --- |

2.4

dôrazne požaduje v súlade so svojim predošlým stanoviskom priamejšie zapojenie miestnych a regionálnych samospráv pri predkladaní každoročnej správy o dosiahnutých výsledkoch, napr. prostredníctvom verejnej diskusie so skupinou expertov. Záujem sa nesmie zameriavať len na realizáciu na papieri, ale predovšetkým na dôsledky pre prax, čo bezprostredne súvisí s vývojom kontrolných a hodnotiacich mechanizmov,

| 2.5 | konštatuje, že v tomto hodnotiacom procese sa prejavuje nedostatočný pokrok v oblasti boja proti nelegálnej imigrácii, preto vyzýva EÚ, aby rázne pristúpila k vypracovaniu spoločnej prisťahovaleckej politiky, ktorá by sa zaoberala rozličnými aspektmi súvisiacimi s ilegálnymi prisťahovalcami, |
| --- | --- |

2.5

konštatuje, že v tomto hodnotiacom procese sa prejavuje nedostatočný pokrok v oblasti boja proti nelegálnej imigrácii, preto vyzýva EÚ, aby rázne pristúpila k vypracovaniu spoločnej prisťahovaleckej politiky, ktorá by sa zaoberala rozličnými aspektmi súvisiacimi s ilegálnymi prisťahovalcami,

| 2.6 | vyslovuje sa za to, aby sa čo najskôr konkrétne sformulovali základné spoločné princípy pre zosúladený európsky integračný rámec, a to vo forme prakticky aplikovateľného súboru nástrojov pre miestne a regionálne samosprávy s cieľom podporiť profesionalizáciu integračného procesu na regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

2.6

vyslovuje sa za to, aby sa čo najskôr konkrétne sformulovali základné spoločné princípy pre zosúladený európsky integračný rámec, a to vo forme prakticky aplikovateľného súboru nástrojov pre miestne a regionálne samosprávy s cieľom podporiť profesionalizáciu integračného procesu na regionálnej a miestnej úrovni,

| 2.7 | navrhuje v zmysle svojho predošlého stanoviska zabezpečiť, aby proces integrácie bol aj na miestnej úrovni súčasťou jednotlivých oblastí verejnej politiky, |
| --- | --- |

2.7

navrhuje v zmysle svojho predošlého stanoviska zabezpečiť, aby proces integrácie bol aj na miestnej úrovni súčasťou jednotlivých oblastí verejnej politiky,

| 2.8 | vyzýva na to, aby boli miestne a regionálne samosprávy zapojené do vypracovania návrhu právneho predpisu na zriadenie signalizačnej a informačnej siete pre kritické infraštruktúry, |
| --- | --- |

2.8

vyzýva na to, aby boli miestne a regionálne samosprávy zapojené do vypracovania návrhu právneho predpisu na zriadenie signalizačnej a informačnej siete pre kritické infraštruktúry,

| 2.9 | odporúča Komisii, aby v rámci debaty o tom, ako možno (výraznejšie) zohľadniť očakávania občanov v súvislosti s politikou EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a ako možno túto politiku účinnejšie presadzovať, brala do úvahy aj priamy dialóg s miestnymi a regionálnymi samosprávami, mimovládnymi organizáciami, podnikmi atď., |
| --- | --- |

2.9

odporúča Komisii, aby v rámci debaty o tom, ako možno (výraznejšie) zohľadniť očakávania občanov v súvislosti s politikou EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a ako možno túto politiku účinnejšie presadzovať, brala do úvahy aj priamy dialóg s miestnymi a regionálnymi samosprávami, mimovládnymi organizáciami, podnikmi atď.,

| 2.10 | odporúča ďalej Komisii, aby venovala pozornosť najmä tomu, aby navrhnuté kontrolné a hodnotiace mechanizmy neboli príliš byrokratické a aby boli zamerané na realizačnú prax, |
| --- | --- |

2.10

odporúča ďalej Komisii, aby venovala pozornosť najmä tomu, aby navrhnuté kontrolné a hodnotiace mechanizmy neboli príliš byrokratické a aby boli zamerané na realizačnú prax,

| 2.11 | navrhuje, aby pri realizácii plánov na informovanie všetkých zúčastnených strán boli využité vedomosti a skúsenosti miestnych a regionálnych samospráv, |
| --- | --- |

2.11

navrhuje, aby pri realizácii plánov na informovanie všetkých zúčastnených strán boli využité vedomosti a skúsenosti miestnych a regionálnych samospráv,

| 2.12 | žiada Komisiu, aby aj pri realizácii návrhov súvisiacich s národnými mechanizmami predkladania správ zohľadnila predošlé odporúčania výboru. V národných správach by malo byť zásadne a výslovne poukázané na to, akým spôsobom boli zapojené miestne a regionálne samosprávy do realizácie opatrení. Jednoduché konštatovanie, že sa viac-menej pravidelne uskutočňovali konzultácie, nie je dostatočné. |
| --- | --- |

2.12

žiada Komisiu, aby aj pri realizácii návrhov súvisiacich s národnými mechanizmami predkladania správ zohľadnila predošlé odporúčania výboru. V národných správach by malo byť zásadne a výslovne poukázané na to, akým spôsobom boli zapojené miestne a regionálne samosprávy do realizácie opatrení. Jednoduché konštatovanie, že sa viac-menej pravidelne uskutočňovali konzultácie, nie je dostatočné.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú.v. EÚ C 192, 16.8.2006.

1

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/27

---

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému „Oznámenie Komisie: Stratégia pre rast a zamestnanosť a reforma európskej kohéznej politiky. Štvrtá správa o pokroku v rámci kohézie“

(2007/C 57/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na„Oznámenie Európskej komisie: Stratégia pre rast a zamestnanosť a reforma európskej kohéznej politiky. Štvrtá správa o pokroku v rámci kohézie“, KOM(2006) 281, SEC(2006) 726,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 17. mája 2005 konzultovať túto problematiku s Výborom regiónov v súlade článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 23. júna 2006 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (CdR 120/2004 fin),

so zreteľom na závery z neformálneho zasadnutia Rady ministrov na tému trvalo udržateľných spoločenstiev 6. – 7. decembra 2005 v Bristole,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Budovanie našej spoločnej budúcnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie v rokoch 2007 – 2013“, KOM(2004) 101, konečné znenie (CdR 162/2004 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh nariadenia Rady stanovujúceho všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde“, KOM(2004) 492, konečné znenie – 2004/0163 (AVC) (CdR 232/2004 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie: Kohézna politika na podporu rastu a zamestnanosti: Strategické usmernenia Spoločenstva na roky 2007 – 2013“, KOM(2005) 299, konečné znenie (CdR 140/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie: Tretia priebežná správa o súdržnosti: Na ceste k novému partnerstvu pre rast, pracovné miesta a súdržnosť“, KOM(2005) 192, konečné znenie (CdR 141/2005 fin),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 249/2006) prijatý 19. októbra 2006 komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca: pán William John Williams (UK/UEN-EA), člen rady grófstva Isle of Anglesey),

keďže regionálna politika je zmenšovanie regionálnych rozdielov, ako sa uvádza v článku 158 zmluvy,

prijal na svojom 67 plenárnom zasadnutí 6. a 7. decembra 2006 (schôdza zo 6. decembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Hospodárske a sociálne rozdiely v rozšírenej EÚ

Výbor regiónov

| 1.1 | poznamenáva, že zatiaľ čo v celej EÚ bola v roku 2005 miera rastu nižšia, uplatňovanie konvergenčných programov v jednotlivých regiónoch bolo pre ne prospešné, pokiaľ ide o vplyv a doplnkovosť týchto programov, |
| --- | --- |

1.1

poznamenáva, že zatiaľ čo v celej EÚ bola v roku 2005 miera rastu nižšia, uplatňovanie konvergenčných programov v jednotlivých regiónoch bolo pre ne prospešné, pokiaľ ide o vplyv a doplnkovosť týchto programov,

| 1.2 | preto v oznámení víta zistenia, podľa ktorých súčasná úroveň rozdielov v EÚ jasne ukazuje potrebu paneurópskej regionálnej politiky, ktorá by podporovala rast a zmenšovala rozdiely v celej Európskej únii, |
| --- | --- |

1.2

preto v oznámení víta zistenia, podľa ktorých súčasná úroveň rozdielov v EÚ jasne ukazuje potrebu paneurópskej regionálnej politiky, ktorá by podporovala rast a zmenšovala rozdiely v celej Európskej únii,

| 1.3 | zdôrazňuje, že vzhľadom na dôležitosť, ktorú má viacročné plánovanie EÚ v štrukturálnych fondoch pri zachovávaní plánovanej úrovne verejných investícií v obdobiach hospodárskeho poklesu v členských štátoch, zohráva kohézna politika kľúčovú úlohu vo všetkých regiónoch EÚ. Okrem toho financovanie z prostriedkov EÚ umožňuje stabilné plánovanie, poskytuje vonkajšie stimuly a predstavuje prínos, ktorý je rozhodujúci pre trvalo udržateľný regionálny rozvoj, |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje, že vzhľadom na dôležitosť, ktorú má viacročné plánovanie EÚ v štrukturálnych fondoch pri zachovávaní plánovanej úrovne verejných investícií v obdobiach hospodárskeho poklesu v členských štátoch, zohráva kohézna politika kľúčovú úlohu vo všetkých regiónoch EÚ. Okrem toho financovanie z prostriedkov EÚ umožňuje stabilné plánovanie, poskytuje vonkajšie stimuly a predstavuje prínos, ktorý je rozhodujúci pre trvalo udržateľný regionálny rozvoj,

| 1.4 | víta skutočnosť, že konečné nariadenia umožňujú súkromnému financovaniu spolufinancovať výdavky štrukturálnych fondov, aby sa zabránilo väčšiemu tlaku na regionálne a miestne rozpočty. |
| --- | --- |

1.4

víta skutočnosť, že konečné nariadenia umožňujú súkromnému financovaniu spolufinancovať výdavky štrukturálnych fondov, aby sa zabránilo väčšiemu tlaku na regionálne a miestne rozpočty.

2.   Najnovší vývoj v kohéznej politike EÚ

Výbor regiónov

| 2.1 | víta, ako Európska komisia zvládla plnenie rozpočtu v roku 2005, |
| --- | --- |

2.1

víta, ako Európska komisia zvládla plnenie rozpočtu v roku 2005,

| 2.2 | podporuje strategickejší prístup, ktorý Európska komisia dosiahla prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva, |
| --- | --- |

2.2

podporuje strategickejší prístup, ktorý Európska komisia dosiahla prostredníctvom strategických usmernení Spoločenstva,

| 2.3 | podčiarkuje, že národné strategické referenčné rámce a vypracovávanie operačných programov by sa malo riadiť partnerským prístupom tak, ako je definovaný vo všeobecnom nariadení o štrukturálnych fondoch, a že zásada partnerstva je neodmysliteľná, pokiaľ ide o účinnosť a úspešnosť kohéznej politiky, |
| --- | --- |

2.3

podčiarkuje, že národné strategické referenčné rámce a vypracovávanie operačných programov by sa malo riadiť partnerským prístupom tak, ako je definovaný vo všeobecnom nariadení o štrukturálnych fondoch, a že zásada partnerstva je neodmysliteľná, pokiaľ ide o účinnosť a úspešnosť kohéznej politiky,

| 2.4 | znova zdôrazňuje dôležitosť zapájania regionálnej a národnej úrovne do vypracovávania národných strategických referenčných rámcov a operačných programov, pričom tento proces by sa mal riadiť osvedčenou zásadou viacúrovňového riadenia kohéznej politiky so zapájaním miestnych a regionálnych orgánov, ako aj hospodárskych a spoločenských záujmových skupín, |
| --- | --- |

2.4

znova zdôrazňuje dôležitosť zapájania regionálnej a národnej úrovne do vypracovávania národných strategických referenčných rámcov a operačných programov, pričom tento proces by sa mal riadiť osvedčenou zásadou viacúrovňového riadenia kohéznej politiky so zapájaním miestnych a regionálnych orgánov, ako aj hospodárskych a spoločenských záujmových skupín,

| 2.5 | sa nazdáva, že na zvládnutie značných rozdielov v miere rastu medzi regiónmi je potrebné dať v správe územnej spolupráci ako novému cieľu väčší priestor, a to vzhľadom na prínos, ktorý môže mať výmena osvedčených postupov medzi prosperujúcimi regiónmi a regiónmi s nižšou mierou rastu pre kohéznu politiku EÚ ako celok, |
| --- | --- |

2.5

sa nazdáva, že na zvládnutie značných rozdielov v miere rastu medzi regiónmi je potrebné dať v správe územnej spolupráci ako novému cieľu väčší priestor, a to vzhľadom na prínos, ktorý môže mať výmena osvedčených postupov medzi prosperujúcimi regiónmi a regiónmi s nižšou mierou rastu pre kohéznu politiku EÚ ako celok,

| 2.6 | naďalej sa obáva, že cieľ 24 miliónov nových pracovných miest potrebných v EÚ na dosiahnutie 70-percentnej úrovne zamestnanosti do roku 2010 v zmysle Lisabonskej stratégie zostane nedosiahnuteľný, ak členské štáty nevynaložia značné úsilie na dosiahnutie rastu súvisiaceho s vytváraním pracovných miest, |
| --- | --- |

2.6

naďalej sa obáva, že cieľ 24 miliónov nových pracovných miest potrebných v EÚ na dosiahnutie 70-percentnej úrovne zamestnanosti do roku 2010 v zmysle Lisabonskej stratégie zostane nedosiahnuteľný, ak členské štáty nevynaložia značné úsilie na dosiahnutie rastu súvisiaceho s vytváraním pracovných miest,

| 2.7 | uznáva, že je potrebné, aby kohézna politika zabezpečila zvýšenie rastu a zamestnanosti prostredníctvom „účelového viazania“. Výbor regiónov víta konečný úplný zoznam, ktorý umožňuje širší okruh základných činností, ako je doprava, telekomunikácie, sociálne začleňovanie, týkajúcich sa miestnych a regionálnych orgánov, ktorých prvoradým záujmom je zmenšiť regionálne rozdiely, |
| --- | --- |

2.7

uznáva, že je potrebné, aby kohézna politika zabezpečila zvýšenie rastu a zamestnanosti prostredníctvom „účelového viazania“. Výbor regiónov víta konečný úplný zoznam, ktorý umožňuje širší okruh základných činností, ako je doprava, telekomunikácie, sociálne začleňovanie, týkajúcich sa miestnych a regionálnych orgánov, ktorých prvoradým záujmom je zmenšiť regionálne rozdiely,

| 2.8 | upozorňuje, že proces účelového viazania prostriedkov prinesie so sebou podstatné zmeny pre všetky regióny v krajinách EÚ 15, v ktorých je účelové viazanie prostriedkov povinné. Tento proces účelového viazania prostriedkov preto musí zohľadňovať špecifické potreby a situácie regiónov EÚ, |
| --- | --- |

2.8

upozorňuje, že proces účelového viazania prostriedkov prinesie so sebou podstatné zmeny pre všetky regióny v krajinách EÚ 15, v ktorých je účelové viazanie prostriedkov povinné. Tento proces účelového viazania prostriedkov preto musí zohľadňovať špecifické potreby a situácie regiónov EÚ,

| 2.9 | zastáva názor, že stratégie rastu a zamestnanosti podporované štrukturálnymi fondmi sa jednoznačne musia vypracovávať s väčším príspevkom miestnych a regionálnych orgánov. Úspešná príprava národných reformných programov a novej generácie programov kohéznej politiky na roky 2007 – 2013 veľmi závisí od kvality koordinácie medzi členskými štátmi a miestnou a regionálnou úrovňou, |
| --- | --- |

2.9

zastáva názor, že stratégie rastu a zamestnanosti podporované štrukturálnymi fondmi sa jednoznačne musia vypracovávať s väčším príspevkom miestnych a regionálnych orgánov. Úspešná príprava národných reformných programov a novej generácie programov kohéznej politiky na roky 2007 – 2013 veľmi závisí od kvality koordinácie medzi členskými štátmi a miestnou a regionálnou úrovňou,

| 2.10 | vyzdvihuje politiku opísanú vo výročnej správe o pokroku v rámci Lisabonskej stratégie, podľa ktorej sa majú vytvoriť rozhodnejšie a systematickejšie koordinačné mechanizmy medzi tými, ktorí sú zodpovední za národné reformné programy a tými, ktorí pripravujú programy kohéznej politiky na roky 2007 – 2013, |
| --- | --- |

2.10

vyzdvihuje politiku opísanú vo výročnej správe o pokroku v rámci Lisabonskej stratégie, podľa ktorej sa majú vytvoriť rozhodnejšie a systematickejšie koordinačné mechanizmy medzi tými, ktorí sú zodpovední za národné reformné programy a tými, ktorí pripravujú programy kohéznej politiky na roky 2007 – 2013,

| 2.11 | zdôrazňuje, aký dôležitý môže byť príspevok miestnych a regionálnych orgánov k lisabonskému procesu prostredníctvom ich vzdelávacích a školiacich programov vzhľadom na dôležitosť zvýšenia úrovne odbornej pripravenosti ako súčasti hospodárskeho rozvoja, |
| --- | --- |

2.11

zdôrazňuje, aký dôležitý môže byť príspevok miestnych a regionálnych orgánov k lisabonskému procesu prostredníctvom ich vzdelávacích a školiacich programov vzhľadom na dôležitosť zvýšenia úrovne odbornej pripravenosti ako súčasti hospodárskeho rozvoja,

| 2.12 | si uvedomuje, aký prospech môže mať kombinácia regionálneho financovania EÚ a domácich fondov, pokiaľ ide o vplyv a účinnosť, ale vyzýva Európsku komisiu, aby bola napriek novej definícii doplnkovosti opatrná, aby sa zabezpečilo, že pôsobenie štrukturálnych fondov zostane na miestnej a regionálnej úrovni viditeľné, |
| --- | --- |

2.12

si uvedomuje, aký prospech môže mať kombinácia regionálneho financovania EÚ a domácich fondov, pokiaľ ide o vplyv a účinnosť, ale vyzýva Európsku komisiu, aby bola napriek novej definícii doplnkovosti opatrná, aby sa zabezpečilo, že pôsobenie štrukturálnych fondov zostane na miestnej a regionálnej úrovni viditeľné,

| 2.13 | víta iniciatívy Európskej komisie v spolupráci s Európskou investičnou bankou v prospech inovácií a trvalej udržateľnosti v regionálnej politike vrátane inovačných foriem finančného inžinierstva v regiónoch, napríklad JESSICA (Spoločná európska podpora udržateľných investícií v mestských oblastiach) a JEREMIE (podpora malých a stredných podnikov v oblasti finančného inžinierstva), |
| --- | --- |

2.13

víta iniciatívy Európskej komisie v spolupráci s Európskou investičnou bankou v prospech inovácií a trvalej udržateľnosti v regionálnej politike vrátane inovačných foriem finančného inžinierstva v regiónoch, napríklad JESSICA (Spoločná európska podpora udržateľných investícií v mestských oblastiach) a JEREMIE (podpora malých a stredných podnikov v oblasti finančného inžinierstva),

| 2.14 | vyzýva, aby miestne a regionálne orgány spolu s Európskou komisiou zistili a stanovili potrebu vytvárania doplnkovej kapacity na miestnej a regionálnej úrovni a pritom zohľadnili pokrok dosiahnutý vďaka predchádzajúcim programom, |
| --- | --- |

2.14

vyzýva, aby miestne a regionálne orgány spolu s Európskou komisiou zistili a stanovili potrebu vytvárania doplnkovej kapacity na miestnej a regionálnej úrovni a pritom zohľadnili pokrok dosiahnutý vďaka predchádzajúcim programom,

| 2.15 | vyzdvihuje neodmysliteľné vzájomné vzťahy medzi mestskými a vidieckymi oblasťami v Európskej únii a má obavy z pokračujúceho nedostatku vzájomného prepojenia a vymedzenia vznikajúcich programov rozvoja štruktúry, vidieka a rybného hospodárstva na obdobie rokov 2007 až 2013, |
| --- | --- |

2.15

vyzdvihuje neodmysliteľné vzájomné vzťahy medzi mestskými a vidieckymi oblasťami v Európskej únii a má obavy z pokračujúceho nedostatku vzájomného prepojenia a vymedzenia vznikajúcich programov rozvoja štruktúry, vidieka a rybného hospodárstva na obdobie rokov 2007 až 2013,

| 2.16 | ako orgán zastupujúci miestne a regionálne samosprávy sa teší na plodný dialóg s Európskou komisiou k štvrtej správe o pokroku v rámci kohézie, ktorej predloženie sa očakáva na jar roku 2007. |
| --- | --- |

2.16

ako orgán zastupujúci miestne a regionálne samosprávy sa teší na plodný dialóg s Európskou komisiou k štvrtej správe o pokroku v rámci kohézie, ktorej predloženie sa očakáva na jar roku 2007.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 231, 20.9.2005, s. 1.

2

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/29

---

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010“

(2007/C 57/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010“, KOM(2006) 92, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 1. marca 2006 požiadať podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Výbor regiónov o konzultáciu v tejto veci,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 25. apríla 2006 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Ženy a chudoba v Európskej únii“ (CdR 151/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Modernizácia sociálnej ochrany pre viaceré a lepšie pracovné miesta – komplexný prístup prispievajúci k tomu, aby bola práca zaplatená“ (CdR 94/2004 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu“ (CdR 19/2004 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Proces vypracovávania Charty základných práv Európskej únie“ (CdR 327/1999 fin),

so zreteľom na vyjadrené želanie Európskej komisie urobiť pokroky v oblasti rodovej rovnosti na základe Plánu uplatňovania rodovej rovnosti a želanie VR dať hodnotám a cieľom tohto plánu skutočný význam, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že rok 2007 bol vyhlásený za Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 138/2006 rev. 2 prijatý 20. októbra 2006 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (Spravodajkyňa: pani Claudette Abela Baldacchino, zástupkyňa starostu, miestne zastupiteľstvo Qrendi, MT/SES),

jednohlasne prijal na svojom 67. plenárnom zasadnutí 6. – 7. decembra 2006 (schôdza zo 6. decembra 2006) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Priority Výboru regiónov

| 1.1 | Výbor regiónov stanovil otázku rodovej rovnosti za jednu zo svojich hlavných priorít roku 2006. Predstavenie plánu uplatňovania rodovej rovnosti sa týka základov európskeho sociálneho modelu. Podpora rovnakých príležitostí a boj proti všetkým formám diskriminácie sú jednými z kľúčových priorít politiky VR. |
| --- | --- |

1.1

Výbor regiónov stanovil otázku rodovej rovnosti za jednu zo svojich hlavných priorít roku 2006. Predstavenie plánu uplatňovania rodovej rovnosti sa týka základov európskeho sociálneho modelu. Podpora rovnakých príležitostí a boj proti všetkým formám diskriminácie sú jednými z kľúčových priorít politiky VR.

| 1.2 | V súčasnosti by mali byť vypracované konkrétne návrhy spôsobov, ako dosiahnuť rodovú rovnosť a zlepšiť situáciu predovšetkým žien v členských štátoch, najmä v súvislosti s rokom rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). Dohoda o rodovej rovnosti, ktorú odsúhlasili vládni predstavitelia niekoľkých členských štátov, rovnako ako plán uplatňovania rodovej rovnosti stanovuje viacero zámerov a cieľov, no momentálne sú naliehavo potrebné konkrétne návrhy, týkajúce sa spôsobov uplatňovania predmetných politík. Opatrenia by však mali byť svojou povahou a účinkom trvalé a v súvislosti s použitím pre plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010 musia byť stanovené na dlhšie časové obdobie. |
| --- | --- |

1.2

V súčasnosti by mali byť vypracované konkrétne návrhy spôsobov, ako dosiahnuť rodovú rovnosť a zlepšiť situáciu predovšetkým žien v členských štátoch, najmä v súvislosti s rokom rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). Dohoda o rodovej rovnosti, ktorú odsúhlasili vládni predstavitelia niekoľkých členských štátov, rovnako ako plán uplatňovania rodovej rovnosti stanovuje viacero zámerov a cieľov, no momentálne sú naliehavo potrebné konkrétne návrhy, týkajúce sa spôsobov uplatňovania predmetných politík. Opatrenia by však mali byť svojou povahou a účinkom trvalé a v súvislosti s použitím pre plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010 musia byť stanovené na dlhšie časové obdobie.

Ciele Výboru regiónov

| 1.3 | Rodová rovnosť musí mať všeobecnú podporu ako želateľný cieľ občanov, využívajúcich služby, ktoré poskytujú miestne a regionálne orgány, a ako hlavný pilier politiky na úrovni vlád a všetkých politikov bez ohľadu na ich politickú príslušnosť. Miestne a regionálne orgány zohrávajú v tomto smere kľúčovú úlohu, pretože sú najbližšie k občanom a problémom, ktoré sa ich týkajú. Z tohto dôvodu musia prispieť k vytvoreniu kladného príkladu v otázke nediskriminácie, predovšetkým vzhľadom na ich úlohu významných zamestnávateľov v EÚ a kľúčových poskytovateľov služieb, ktorí majú priamy vplyv na rodovú rovnosť (pozri nižšie). |
| --- | --- |

1.3

Rodová rovnosť musí mať všeobecnú podporu ako želateľný cieľ občanov, využívajúcich služby, ktoré poskytujú miestne a regionálne orgány, a ako hlavný pilier politiky na úrovni vlád a všetkých politikov bez ohľadu na ich politickú príslušnosť. Miestne a regionálne orgány zohrávajú v tomto smere kľúčovú úlohu, pretože sú najbližšie k občanom a problémom, ktoré sa ich týkajú. Z tohto dôvodu musia prispieť k vytvoreniu kladného príkladu v otázke nediskriminácie, predovšetkým vzhľadom na ich úlohu významných zamestnávateľov v EÚ a kľúčových poskytovateľov služieb, ktorí majú priamy vplyv na rodovú rovnosť (pozri nižšie).

| 1.4 | Miestne a regionálne orgány by preto mali slúžiť ako katalyzátor, ako ustanovizne, ktoré tento trend podporujú a uľahčujú. Ich hlavným cieľom je vytvoriť rovnováhu medzi mužmi a ženami. Z tohto dôvodu by mali byť všetkým, ktorí to potrebujú, poskytnuté nevyhnutné prostriedky na posilnenie ich postavenia v spoločnosti a získanie prístupu na pracovný trh. |
| --- | --- |

1.4

Miestne a regionálne orgány by preto mali slúžiť ako katalyzátor, ako ustanovizne, ktoré tento trend podporujú a uľahčujú. Ich hlavným cieľom je vytvoriť rovnováhu medzi mužmi a ženami. Z tohto dôvodu by mali byť všetkým, ktorí to potrebujú, poskytnuté nevyhnutné prostriedky na posilnenie ich postavenia v spoločnosti a získanie prístupu na pracovný trh.

| 1.5 | Pre splnenie vytýčených cieľov musí VR zabezpečiť prítomnosť politických záväzkov týkajúcich sa:






  1. | decentralizácie cieľov plánu uplatňovania; |
| --- | --- | --- |

1.5

Pre splnenie vytýčených cieľov musí VR zabezpečiť prítomnosť politických záväzkov týkajúcich sa:

1.

decentralizácie cieľov plánu uplatňovania;

| 2. | vytvorenia podmienok pre zosúladenie rodinných a pracovných záväzkov; |
| --- | --- |

2.

vytvorenia podmienok pre zosúladenie rodinných a pracovných záväzkov;

| 3. | pevného a vymáhateľného právneho rámca; |
| --- | --- |

3.

pevného a vymáhateľného právneho rámca;

| 4. | rodovej rovnosti v rozhodovacom procese; |
| --- | --- |

4.

rodovej rovnosti v rozhodovacom procese;

| 5. | zmeny kultúrnych noriem – rovnosti. |
| --- | --- |

5.

zmeny kultúrnych noriem – rovnosti.

Výbor regiónov a miestne a regionálne orgány, ktoré zastupuje, sú pripravené prispieť svojim dielom k realizácii týchto cieľov prostredníctvom konkrétnych činov. Deje sa tak s ohľadom na rok rovnakých príležitostí pre všetkých (2007), opatrenia by však mali byť svojou povahou a účinkom trvalé a v súvislosti s použitím pre plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006-2010 musia byť stanovené na dlhšie časové obdobie.

Všeobecné pripomienky k šiestim prioritám Plánu uplatňovania rodovej rovnosti

| 1.6 | VR víta iniciatívu Európskej komisie spustiť plán uplatňovania rodovej rovnosti, ktorý nadväzuje na rad iných dokumentov stanovujúcich všeobecné ciele európskej politiky na dosiahnutie rodovej rovnosti. V predchádzajúcom stanovisku (1) VR vyjadril potrebu vypracovania zrozumiteľnej a inkluzívnej stratégie na boj proti rodovej nerovnosti v celej Európskej únii. Rodová rovnosť je základným právom a spoločnou hodnotou a nie je predmetom žiadneho vyjednávania či obmedzení. Avšak vyžaduje konkrétnu politickú činnosť na všetkých úrovniach riadenia. |
| --- | --- |

1.6

VR víta iniciatívu Európskej komisie spustiť plán uplatňovania rodovej rovnosti, ktorý nadväzuje na rad iných dokumentov stanovujúcich všeobecné ciele európskej politiky na dosiahnutie rodovej rovnosti. V predchádzajúcom stanovisku (1) VR vyjadril potrebu vypracovania zrozumiteľnej a inkluzívnej stratégie na boj proti rodovej nerovnosti v celej Európskej únii. Rodová rovnosť je základným právom a spoločnou hodnotou a nie je predmetom žiadneho vyjednávania či obmedzení. Avšak vyžaduje konkrétnu politickú činnosť na všetkých úrovniach riadenia.

| 1.7 | Európske inštitúcie sa vo všeobecnosti zhodujú v názore, že úspech európskeho projektu závisí od schopnosti EÚ a jej inštitúcií venovať sa problémom ľudí na „úrovni najbližšej občanom“. Takže úspech predmetného plánu uplatňovania do veľkej miery závisí od schopnosti inštitúcií EÚ využiť pri jeho implementácii podrobné odborné vedomosti a zdroje, ktorými disponujú regionálne a miestne samosprávy. Existuje množstvo pozitívnych príkladov úspešných iniciatív na uplatňovanie rovnosti mužov a žien na miestnej a regionálnej úrovni, ktorých propagácia by bola vhodná. Zdá sa, že súčasný plán uplatňovania sa o tejto skutočnosti nezmieňuje. |
| --- | --- |

1.7

Európske inštitúcie sa vo všeobecnosti zhodujú v názore, že úspech európskeho projektu závisí od schopnosti EÚ a jej inštitúcií venovať sa problémom ľudí na „úrovni najbližšej občanom“. Takže úspech predmetného plánu uplatňovania do veľkej miery závisí od schopnosti inštitúcií EÚ využiť pri jeho implementácii podrobné odborné vedomosti a zdroje, ktorými disponujú regionálne a miestne samosprávy. Existuje množstvo pozitívnych príkladov úspešných iniciatív na uplatňovanie rovnosti mužov a žien na miestnej a regionálnej úrovni, ktorých propagácia by bola vhodná. Zdá sa, že súčasný plán uplatňovania sa o tejto skutočnosti nezmieňuje.

Zlepšenie riadenia so zreteľom na rodovú rovnosť

| 1.8 | VR víta víziu plánu uplatňovania zameranú na podporu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť. VR má záujem sledovať diskusie o presnom mandáte tejto novej agentúry a o spôsoboch, akými by mala transformovať všeobecné politické ciele do konkrétnych činov. Výbor regiónov zdôrazňuje, že sú potrebné spoľahlivé a porovnateľné odborné údaje o situácii v oblasti rodovej rovnosti na jednotlivých úrovniach riadenia a je presvedčený o nesmiernom význame Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť ako nástroja na vytváranie sietí pre zhromažďovanie a výmenu relevantných údajov. Taktiež sa nazdáva, že ďalšou dôležitou funkciou inštitútu by bolo monitorovanie uplatňovania rodového hľadiska v oblasti vzdelávania v celej EÚ a vypracovanie odporúčaní a návrhov na zlepšenie. |
| --- | --- |

1.8

VR víta víziu plánu uplatňovania zameranú na podporu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť. VR má záujem sledovať diskusie o presnom mandáte tejto novej agentúry a o spôsoboch, akými by mala transformovať všeobecné politické ciele do konkrétnych činov. Výbor regiónov zdôrazňuje, že sú potrebné spoľahlivé a porovnateľné odborné údaje o situácii v oblasti rodovej rovnosti na jednotlivých úrovniach riadenia a je presvedčený o nesmiernom význame Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť ako nástroja na vytváranie sietí pre zhromažďovanie a výmenu relevantných údajov. Taktiež sa nazdáva, že ďalšou dôležitou funkciou inštitútu by bolo monitorovanie uplatňovania rodového hľadiska v oblasti vzdelávania v celej EÚ a vypracovanie odporúčaní a návrhov na zlepšenie.

| 1.9 | VR dôrazne žiada, aby sa v rámci týchto činností kládol dôraz na zapojenie miestnej a regionálnej úrovne. Monitorovanie vývoja na úrovni najbližšej občanom a výmena osvedčených postupov sú kľúčom k maximalizovaniu vplyvu inštitútu. Z tohto dôvodu by mal Európsky inštitút pre rodovú rovnosť preskúmať možnosti decentralizácie svojej činnosti a mali by mu na to byť vyčlenené potrebné prostriedky. |
| --- | --- |

1.9

VR dôrazne žiada, aby sa v rámci týchto činností kládol dôraz na zapojenie miestnej a regionálnej úrovne. Monitorovanie vývoja na úrovni najbližšej občanom a výmena osvedčených postupov sú kľúčom k maximalizovaniu vplyvu inštitútu. Z tohto dôvodu by mal Európsky inštitút pre rodovú rovnosť preskúmať možnosti decentralizácie svojej činnosti a mali by mu na to byť vyčlenené potrebné prostriedky.

| 1.10 | Ďalším kľúčovým aspektom zlepšenia politiky rodovej rovnosti na úrovni EÚ je potreba zlepšenia riadenia inštitúcií EÚ, ktoré sa venujú tejto oblasti. Týka sa to najmä zlepšenia koordinácie medzi jednotlivými útvarmi Komisie, aby sa podporilo uplatňovanie presadzovania rodového hľadiska v jednotlivých oblastiach politiky. To si tiež vyžaduje úsilie na zlepšenie vzdelávania a odbornej prípravy úradníkov, ako aj inštruktorov a pedagógov na všetkých úrovniach s cieľom zvýšiť citlivosť v otázke rodovej rovnosti. Tento aspekt by sa mal vo všetkých dokumentoch odraziť aj po jazykovej stránke, konkrétne tam, kde sa o ženách hovorí ako o menšine, v dôsledku čoho by tieto materiály mali byť vo väčšej miere rodovo neutrálne. |
| --- | --- |

1.10

Ďalším kľúčovým aspektom zlepšenia politiky rodovej rovnosti na úrovni EÚ je potreba zlepšenia riadenia inštitúcií EÚ, ktoré sa venujú tejto oblasti. Týka sa to najmä zlepšenia koordinácie medzi jednotlivými útvarmi Komisie, aby sa podporilo uplatňovanie presadzovania rodového hľadiska v jednotlivých oblastiach politiky. To si tiež vyžaduje úsilie na zlepšenie vzdelávania a odbornej prípravy úradníkov, ako aj inštruktorov a pedagógov na všetkých úrovniach s cieľom zvýšiť citlivosť v otázke rodovej rovnosti. Tento aspekt by sa mal vo všetkých dokumentoch odraziť aj po jazykovej stránke, konkrétne tam, kde sa o ženách hovorí ako o menšine, v dôsledku čoho by tieto materiály mali byť vo väčšej miere rodovo neutrálne.

Decentralizácia cieľov Plánu uplatňovania rodovej rovnosti

| 1.11 | Je potrebné zvážiť opätovné preskúmanie hierarchie prioritných oblastí, ktoré stanovila Komisia. Pri riešení očividných nerovností, ktoré v súčasnosti stále existujú v zapájaní sa žien a mužov do procesu rozhodovania a politického života všeobecne by sa efektívny plán uplatňovania mal zamerať tak na ekonomickú, ako aj na sociálnu rovnosť. V celej Európe je čoraz rozšírenejšie presvedčenie, že rodová rovnosť je nevyhnutná nielen pre európsky hospodársky blahobyt, ale je dôležitým cieľom aj sama osebe. Napríklad, napriek skutočnosti, že Európa sa dnes môže pochváliť životnou úrovňou, ktorá je vzorom pre zvyšok sveta, je tiež pravdou, že nie všade v EÚ hospodársky blahobyt viedol k rodovej rovnosti alebo k väčšiemu blahobytu žien. Z tohto dôvodu je dôležité zdôrazniť, že hospodársky blahobyt nemusí mať automaticky za následok rodovú rovnosť. Ak chce Európa dosiahnuť rodovú rovnosť, musí si zvoliť priamu cestu a použiť potrebné prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

1.11

Je potrebné zvážiť opätovné preskúmanie hierarchie prioritných oblastí, ktoré stanovila Komisia. Pri riešení očividných nerovností, ktoré v súčasnosti stále existujú v zapájaní sa žien a mužov do procesu rozhodovania a politického života všeobecne by sa efektívny plán uplatňovania mal zamerať tak na ekonomickú, ako aj na sociálnu rovnosť. V celej Európe je čoraz rozšírenejšie presvedčenie, že rodová rovnosť je nevyhnutná nielen pre európsky hospodársky blahobyt, ale je dôležitým cieľom aj sama osebe. Napríklad, napriek skutočnosti, že Európa sa dnes môže pochváliť životnou úrovňou, ktorá je vzorom pre zvyšok sveta, je tiež pravdou, že nie všade v EÚ hospodársky blahobyt viedol k rodovej rovnosti alebo k väčšiemu blahobytu žien. Z tohto dôvodu je dôležité zdôrazniť, že hospodársky blahobyt nemusí mať automaticky za následok rodovú rovnosť. Ak chce Európa dosiahnuť rodovú rovnosť, musí si zvoliť priamu cestu a použiť potrebné prostriedky na dosiahnutie tohto cieľa.

| 1.12 | Regionálne a miestne orgány, keďže sú k občanom najbližšie a majú na starosti väčšinu dôležitých sociálnych, vzdelávacích a hospodárskych aspektov ich každodenného života, dokážu pretransformovať hodnoty a štruktúry obsiahnuté v tomto pláne do reálnej podoby. To uznáva aj Európska komisia, ktorá schválila Európsku chartu rovnosti mužov a žien vypracovanú Radou európskych obcí a regiónov (CEMR) v rámci piateho akčného programu Spoločenstva. Hodnoty uvedené v pláne uplatňovania sa musia stať neoddeliteľnou súčasťou politík uvádzaných do praxe na miestnej a regionálnej úrovni. Cieľ eliminovať rodové stereotypy vo vzdelávaní, odbornej príprave a kultúre a posilniť riadenie v oblasti rodovej rovnosti je možné dosiahnuť najskôr na tejto úrovni, rovnako ako aj účinné monitorovanie tohto procesu. |
| --- | --- |

1.12

Regionálne a miestne orgány, keďže sú k občanom najbližšie a majú na starosti väčšinu dôležitých sociálnych, vzdelávacích a hospodárskych aspektov ich každodenného života, dokážu pretransformovať hodnoty a štruktúry obsiahnuté v tomto pláne do reálnej podoby. To uznáva aj Európska komisia, ktorá schválila Európsku chartu rovnosti mužov a žien vypracovanú Radou európskych obcí a regiónov (CEMR) v rámci piateho akčného programu Spoločenstva. Hodnoty uvedené v pláne uplatňovania sa musia stať neoddeliteľnou súčasťou politík uvádzaných do praxe na miestnej a regionálnej úrovni. Cieľ eliminovať rodové stereotypy vo vzdelávaní, odbornej príprave a kultúre a posilniť riadenie v oblasti rodovej rovnosti je možné dosiahnuť najskôr na tejto úrovni, rovnako ako aj účinné monitorovanie tohto procesu.

| 1.13 | V inštitúciách EÚ, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni sa vyskytuje tendencia diskutovať o rodových otázkach čisto zo štatistického hľadiska. Hoci štatistika môže byť veľmi užitočná pre pochopenie súčasnej situácie, existuje riziko, že sa bude využívať na obhajobu politík zameraných len na efekt. Preto je nevyhnutné zabezpečiť náležitú interpretáciu štatistických údajov, aby ich bolo možné pretransformovať do patričnej konkrétnej činnosti. Členenie štatistík podľa rodovej príslušnosti by malo umožniť lepšie vyhodnotenie získaných údajov a súčasného vplyvu, resp. nedostatočného vplyvu opatrení v oblasti rodovej rovnosti, ktoré by sa uplatňovali v celej EÚ, ako aj na úrovni regionálnych a miestnych orgánov. |
| --- | --- |

1.13

V inštitúciách EÚ, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni sa vyskytuje tendencia diskutovať o rodových otázkach čisto zo štatistického hľadiska. Hoci štatistika môže byť veľmi užitočná pre pochopenie súčasnej situácie, existuje riziko, že sa bude využívať na obhajobu politík zameraných len na efekt. Preto je nevyhnutné zabezpečiť náležitú interpretáciu štatistických údajov, aby ich bolo možné pretransformovať do patričnej konkrétnej činnosti. Členenie štatistík podľa rodovej príslušnosti by malo umožniť lepšie vyhodnotenie získaných údajov a súčasného vplyvu, resp. nedostatočného vplyvu opatrení v oblasti rodovej rovnosti, ktoré by sa uplatňovali v celej EÚ, ako aj na úrovni regionálnych a miestnych orgánov.

Vytvorenie podmienok pre zosúladenie rodinných a pracovných záväzkov

| 1.14 | Zdá sa, že na regionálnej a miestnej úrovni by bolo možné účinne využívať nové fondy a ďalšie iniciatívy zamerané na implementáciu hodnôt a poskytnutie nevyhnutných štruktúr pre uskutočnenie predmetného plánu. Rozvoj sociálnych komunitných plánov môže byť nástrojom riadenia, ktorý umožní regionálnym a miestnym samosprávam posúdiť potreby miestnej komunity a na základe vedeckého výskumu riešiť potreby cieľových znevýhodnených skupín. |
| --- | --- |

1.14

Zdá sa, že na regionálnej a miestnej úrovni by bolo možné účinne využívať nové fondy a ďalšie iniciatívy zamerané na implementáciu hodnôt a poskytnutie nevyhnutných štruktúr pre uskutočnenie predmetného plánu. Rozvoj sociálnych komunitných plánov môže byť nástrojom riadenia, ktorý umožní regionálnym a miestnym samosprávam posúdiť potreby miestnej komunity a na základe vedeckého výskumu riešiť potreby cieľových znevýhodnených skupín.

| 1.15 | Je jasné, že dosiahnutie lisabonských cieľov si vyžaduje prínos zo strany oboch pohlaví, predovšetkým zo strany žien. To sa týka ich účasti na trhu práce, väčšej participácie mužov na rodinných povinnostiach a možnosti zosúladenia rodinných a pracovných záväzkov, pre mužov i pre ženy, čo bude mať pravdepodobne rozhodujúci vplyv na ďalší demografický vývoj v EÚ. |
| --- | --- |

1.15

Je jasné, že dosiahnutie lisabonských cieľov si vyžaduje prínos zo strany oboch pohlaví, predovšetkým zo strany žien. To sa týka ich účasti na trhu práce, väčšej participácie mužov na rodinných povinnostiach a možnosti zosúladenia rodinných a pracovných záväzkov, pre mužov i pre ženy, čo bude mať pravdepodobne rozhodujúci vplyv na ďalší demografický vývoj v EÚ.

| 1.16 | Jedným z kľúčových aspektov v tejto oblasti je nevyhnutnosť vypracovania účinných opatrení, ktoré by povzbudili mužov k väčšej participácii na rodinných povinnostiach a tiež vybudovania väčšieho počtu a kvalitnejších zariadení starostlivosti o deti, ktoré by boli prístupné, aj cenovo, ľuďom, ktorí ich potrebujú využívať. Viaceré členské štáty EÚ musia vynaložiť viac úsilia, aby v tejto otázke dosiahli barcelonské ciele z roku 2002, kvôli čomu by mali užšie spolupracovať z miestnymi a regionálnymi orgánmi. |
| --- | --- |

1.16

Jedným z kľúčových aspektov v tejto oblasti je nevyhnutnosť vypracovania účinných opatrení, ktoré by povzbudili mužov k väčšej participácii na rodinných povinnostiach a tiež vybudovania väčšieho počtu a kvalitnejších zariadení starostlivosti o deti, ktoré by boli prístupné, aj cenovo, ľuďom, ktorí ich potrebujú využívať. Viaceré členské štáty EÚ musia vynaložiť viac úsilia, aby v tejto otázke dosiahli barcelonské ciele z roku 2002, kvôli čomu by mali užšie spolupracovať z miestnymi a regionálnymi orgánmi.

| 1.17 | Hodnota dlhodobých politických cieľov bude závisieť od vypracovania konkrétnych politík s náležitým financovaním, ktoré by pre každého člena komunity znamenali uznanie a prínos. Zároveň musia byť podporované nové iniciatívy, ktoré by eliminovali stereotypy rozdelenia rolí podľa rodovej príslušnosti v pracovnom, súkromnom a politickom živote. |
| --- | --- |

1.17

Hodnota dlhodobých politických cieľov bude závisieť od vypracovania konkrétnych politík s náležitým financovaním, ktoré by pre každého člena komunity znamenali uznanie a prínos. Zároveň musia byť podporované nové iniciatívy, ktoré by eliminovali stereotypy rozdelenia rolí podľa rodovej príslušnosti v pracovnom, súkromnom a politickom živote.

| 1.18 | VR sa domnieva, že základnou úlohou je zabezpečiť prítomnosť konkrétnych príležitostí, vďaka ktorým by sa rodová rovnosť stala skutočnosťou. Rozhodujúcou je práve prítomnosť príležitostí. Trh sa zaoberá ziskom a cenovou politikou, ale aj kvalitou poskytovaných služieb. Rodovú rovnosť bude možné dosiahnuť len vtedy, keď budú základné služby, t. j. kvalitné služby, dostupné všetkým občanom. Sociálna agenda EÚ by mala tieto aspekty vziať do úvahy. |
| --- | --- |

1.18

VR sa domnieva, že základnou úlohou je zabezpečiť prítomnosť konkrétnych príležitostí, vďaka ktorým by sa rodová rovnosť stala skutočnosťou. Rozhodujúcou je práve prítomnosť príležitostí. Trh sa zaoberá ziskom a cenovou politikou, ale aj kvalitou poskytovaných služieb. Rodovú rovnosť bude možné dosiahnuť len vtedy, keď budú základné služby, t. j. kvalitné služby, dostupné všetkým občanom. Sociálna agenda EÚ by mala tieto aspekty vziať do úvahy.

Pevný a vymáhateľný právny rámec

| 1.19 | Pred niekoľkými desaťročiami Európa schválila právne predpisy o rovnakom odmeňovaní. K rovnosti však máme stále veľmi ďaleko (2). Inštitúcie EÚ musia vyjadriť rozhodný politický záväzok na presadenie platných právnych predpisov/smerníc aj do takej miery, že podniknú právne kroky voči členským štátom, ktoré naďalej ignorujú súčasné a budúce právne predpisy/smernice. EÚ musí vziať na vedomie súčasné okolnosti a snažiť sa o to, aby členské štáty Únie prijali v otázke rodovej rovnosti jednoznačný záväzok. Rodová rovnosť sa musí stať skutočnou prioritou vo všetkých členských štátoch. Zlepšilo by to tiež pozíciu EÚ pri rozoberaní otázok rodovej problematiky na medzinárodných fórach. |
| --- | --- |

1.19

Pred niekoľkými desaťročiami Európa schválila právne predpisy o rovnakom odmeňovaní. K rovnosti však máme stále veľmi ďaleko (2). Inštitúcie EÚ musia vyjadriť rozhodný politický záväzok na presadenie platných právnych predpisov/smerníc aj do takej miery, že podniknú právne kroky voči členským štátom, ktoré naďalej ignorujú súčasné a budúce právne predpisy/smernice. EÚ musí vziať na vedomie súčasné okolnosti a snažiť sa o to, aby členské štáty Únie prijali v otázke rodovej rovnosti jednoznačný záväzok. Rodová rovnosť sa musí stať skutočnou prioritou vo všetkých členských štátoch. Zlepšilo by to tiež pozíciu EÚ pri rozoberaní otázok rodovej problematiky na medzinárodných fórach.

| 1.20 | To isté sa týka naliehavej potreby ráznejšie zakročiť proti násiliu, ako aj obchodu s ľuďmi. Regionálnym a miestnym orgánom je treba pomôcť pri potláčaní obchodovania s ľuďmi a hospodárskeho vykorisťovania nelegálnych prisťahovalcov. Obchodovanie s ľuďmi sa stalo problémom značných rozmerov, ktorému sa musí čo najskôr venovať pozornosť. Takisto sa musí zabezpečiť, aby sa rešpektovala dôstojnosť a práva zadržiavaných ilegálnych prisťahovalcov, ale najmä žien a detí. Výbor regiónov si dáva za cieľ podporovať a zvýšiť spoluprácu medzi svojimi členmi v boji proti tomuto zneužívaniu. Tým sa zvýši účinnosť spolupráce v EÚ v boji proti týmto strašným zločinom, ktoré spôsobujú nesmierne utrpenie a útrapy a sú urážkou ľudskej dôstojnosti. Vytvorí tiež pevnejší základ pre medzinárodnú spoluprácu na všetkých úrovniach riadenia, ktorú je potrebné zvyšovať. |
| --- | --- |

1.20

To isté sa týka naliehavej potreby ráznejšie zakročiť proti násiliu, ako aj obchodu s ľuďmi. Regionálnym a miestnym orgánom je treba pomôcť pri potláčaní obchodovania s ľuďmi a hospodárskeho vykorisťovania nelegálnych prisťahovalcov. Obchodovanie s ľuďmi sa stalo problémom značných rozmerov, ktorému sa musí čo najskôr venovať pozornosť. Takisto sa musí zabezpečiť, aby sa rešpektovala dôstojnosť a práva zadržiavaných ilegálnych prisťahovalcov, ale najmä žien a detí. Výbor regiónov si dáva za cieľ podporovať a zvýšiť spoluprácu medzi svojimi členmi v boji proti tomuto zneužívaniu. Tým sa zvýši účinnosť spolupráce v EÚ v boji proti týmto strašným zločinom, ktoré spôsobujú nesmierne utrpenie a útrapy a sú urážkou ľudskej dôstojnosti. Vytvorí tiež pevnejší základ pre medzinárodnú spoluprácu na všetkých úrovniach riadenia, ktorú je potrebné zvyšovať.

| 1.21 | Násilie medzi mužmi a ženami je predovšetkým násilie mužov voči ženám. Toto je vážnym spoločenským problémom a ohrozuje zdravie, blaho a život žien a detí. Takéto násilie je zločinom predstavujúcim porušenie základného práva na vlastný život, bezpečnosť, slobodu, dôstojnosť a telesnú a duševnú nedotknuteľnosť. Hlavnými preventívnymi opatreniami sú väčšie šírenie osvetových informácií a aktívna snaha o zmenu hodnôt a postoja k tejto otázke. Zasadzovaním sa za lepšiu rovnoprávnosť môžeme vytvoriť spoločnosť, v ktorej budú mať dievčatá a chlapci rovnaké príležitosti a práva, spoločnosť, v ktorej nebudú ženy a dievčatá ohrozované násilím zo strany mužov. Miestne a regionálne orgány, ktoré sú najbližšie občanom, majú v tejto oblasti veľkú zodpovednosť a majú tiež mnoho skúseností, modelov overených v praxi a programov, ktoré by sa venovali ako obetiam, tak aj páchateľom. |
| --- | --- |

1.21

Násilie medzi mužmi a ženami je predovšetkým násilie mužov voči ženám. Toto je vážnym spoločenským problémom a ohrozuje zdravie, blaho a život žien a detí. Takéto násilie je zločinom predstavujúcim porušenie základného práva na vlastný život, bezpečnosť, slobodu, dôstojnosť a telesnú a duševnú nedotknuteľnosť. Hlavnými preventívnymi opatreniami sú väčšie šírenie osvetových informácií a aktívna snaha o zmenu hodnôt a postoja k tejto otázke. Zasadzovaním sa za lepšiu rovnoprávnosť môžeme vytvoriť spoločnosť, v ktorej budú mať dievčatá a chlapci rovnaké príležitosti a práva, spoločnosť, v ktorej nebudú ženy a dievčatá ohrozované násilím zo strany mužov. Miestne a regionálne orgány, ktoré sú najbližšie občanom, majú v tejto oblasti veľkú zodpovednosť a majú tiež mnoho skúseností, modelov overených v praxi a programov, ktoré by sa venovali ako obetiam, tak aj páchateľom.

Rodová rovnosť v rozhodovacom procese

| 1.22 | Pre dosiahnutie skutočnej rodovej rovnosti je nevyhnutné vyriešiť problém nedostatočného zastúpenia žien v politickom a hospodárskom rozhodovacom procese. Miestne a regionálne orgány zohrávajú v tomto procese kľúčovú úlohu, pretože rodová rovnosť týkajúca sa účasti na politickom a hospodárskom živote by sa mala budovať zdola nahor. V tejto súvislosti VR navrhuje, aby bola na jednotlivých úrovniach riadenia prorokovaná myšlienka zavedenia systému kvót. Kvóty však samé osebe nemôžu vyriešiť problém nerovnosti a diskriminácie, no môžu byť jedným z prvkov širšej a integrovanejšej stratégie, ktorá má rozložiť existujúce štruktúry, ktoré v súčasnosti vylučujú ženy z rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

1.22

Pre dosiahnutie skutočnej rodovej rovnosti je nevyhnutné vyriešiť problém nedostatočného zastúpenia žien v politickom a hospodárskom rozhodovacom procese. Miestne a regionálne orgány zohrávajú v tomto procese kľúčovú úlohu, pretože rodová rovnosť týkajúca sa účasti na politickom a hospodárskom živote by sa mala budovať zdola nahor. V tejto súvislosti VR navrhuje, aby bola na jednotlivých úrovniach riadenia prorokovaná myšlienka zavedenia systému kvót. Kvóty však samé osebe nemôžu vyriešiť problém nerovnosti a diskriminácie, no môžu byť jedným z prvkov širšej a integrovanejšej stratégie, ktorá má rozložiť existujúce štruktúry, ktoré v súčasnosti vylučujú ženy z rozhodovacieho procesu.

| 1.23 | Vzhľadom na skutočnosť, že budúci rok bude venovaný „rovnakým príležitostiam pre všetkých“, VR musí členským štátom zdôrazniť záväzok týkajúci sa zabezpečenia paritného zastúpenia v národných delegáciách vo VR. |
| --- | --- |

1.23

Vzhľadom na skutočnosť, že budúci rok bude venovaný „rovnakým príležitostiam pre všetkých“, VR musí členským štátom zdôrazniť záväzok týkajúci sa zabezpečenia paritného zastúpenia v národných delegáciách vo VR.

| 1.24 | Politické skupiny vo VR sú podnecované, aby sa aktívne zapájali do diskusie o rodovej rovnosti. Ako súčasť svojho záväzku k „roku“ by mal VR vypracovať stratégiu, kde podrobne uvedie, ako chce v spolupráci s národnými delegáciami a politickými skupinami riešiť otázku rodovej nerovnováhy medzi členmi VR. |
| --- | --- |

1.24

Politické skupiny vo VR sú podnecované, aby sa aktívne zapájali do diskusie o rodovej rovnosti. Ako súčasť svojho záväzku k „roku“ by mal VR vypracovať stratégiu, kde podrobne uvedie, ako chce v spolupráci s národnými delegáciami a politickými skupinami riešiť otázku rodovej nerovnováhy medzi členmi VR.

| 1.25 | VR by sa mal prostredníctvom svojich komisií zaviazať, že zabezpečí, aby jeho budúce stanoviská boli založené na rovnakých príspevkoch a účasti žien a mužov, a aby sa dosiahnutie paritného zastúpenia vo všetkých činnostiach Výboru regiónov stalo jeho cieľom. |
| --- | --- |

1.25

VR by sa mal prostredníctvom svojich komisií zaviazať, že zabezpečí, aby jeho budúce stanoviská boli založené na rovnakých príspevkoch a účasti žien a mužov, a aby sa dosiahnutie paritného zastúpenia vo všetkých činnostiach Výboru regiónov stalo jeho cieľom.

Zmena kultúrnych noriem – rovnosť z hľadiska rodovej neutrálnosti

| 1.26 | Miestne a regionálne orgány v jednotlivých členských štátoch a tretích krajinách sa navzájom líšia svojou veľkosťou a dĺžkou pôsobenia, no nie však svojím poslaním či zásadami. Predovšetkým sú tieto orgány hybnou silou zmien, pretože poznajú miestne a regionálne potreby a vďaka svojmu kľúčovému postaveniu môžu zabezpečiť, aby poskytované služby boli navrhované v súlade s potrebami na zlepšenie blahobytu ich komunít. |
| --- | --- |

1.26

Miestne a regionálne orgány v jednotlivých členských štátoch a tretích krajinách sa navzájom líšia svojou veľkosťou a dĺžkou pôsobenia, no nie však svojím poslaním či zásadami. Predovšetkým sú tieto orgány hybnou silou zmien, pretože poznajú miestne a regionálne potreby a vďaka svojmu kľúčovému postaveniu môžu zabezpečiť, aby poskytované služby boli navrhované v súlade s potrebami na zlepšenie blahobytu ich komunít.

| 1.27 | Kľúčovou výzvou je nastolenie otvorenej diskusie v rámci širokej verejnosti, pretože táto problematika sa týka rovnako žien, ako mužov, a podniknutie konkrétnych krokov smerom k rodovej rovnosti. |
| --- | --- |

1.27

Kľúčovou výzvou je nastolenie otvorenej diskusie v rámci širokej verejnosti, pretože táto problematika sa týka rovnako žien, ako mužov, a podniknutie konkrétnych krokov smerom k rodovej rovnosti.

| 1.28 | Samotné miestne a regionálne orgány by sa mali usilovať o presadzovanie rovnosti medzi ženami a mužmi prostredníctvom projektov financovaných buď zo svojich vlastných zdrojov alebo z dostupných fondov EÚ, a to už na prvom stupni základných škôl. Jednou z možností je vzájomné informovanie sa o dosiahnutých úspechoch medzi jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

1.28

Samotné miestne a regionálne orgány by sa mali usilovať o presadzovanie rovnosti medzi ženami a mužmi prostredníctvom projektov financovaných buď zo svojich vlastných zdrojov alebo z dostupných fondov EÚ, a to už na prvom stupni základných škôl. Jednou z možností je vzájomné informovanie sa o dosiahnutých úspechoch medzi jednotlivými krajinami.

| 1.29 | Politickí predstavitelia na všetkých úrovniach majú potenciál zmeniť dominantný diskurz, a tým aj kultúrne normy. To je možné dosiahnuť pomocou stratégií, ktoré by boli za pomoci pedagógov, zamestnávateľov a zamestnancov, národných a medzinárodných inštitúcií a najmä všetkých médií zamerané na komunitu s cieľom účinného uplatňovania rodovej rovnosti. Pre miestne, regionálne, ale aj národné a európske inštitúcie to znamená, že rodová rovnosť by sa mala stať súčasťou ich celkovej vlastnej komunikácie s občanmi. To si zase vyžaduje príslušné vzdelanie a odbornú prípravu kompetentných ľudí v rámci inštitúcií, ale tiež novinárov s cieľom zvýšiť ich citlivosť na rodové otázky. V súvislosti s prebiehajúcou diskusiou o budúcnosti Európy podľa Komisiou vypracovaného Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, ku ktorému by Výbor regiónov chcel pridať štvrté „D“ pre decentralizáciu, by mali byť otázky rodovej rovnosti zaradené medzi kľúčové prvky, ktoré pomôžu priblížiť Európu jej občanom. |
| --- | --- |

1.29

Politickí predstavitelia na všetkých úrovniach majú potenciál zmeniť dominantný diskurz, a tým aj kultúrne normy. To je možné dosiahnuť pomocou stratégií, ktoré by boli za pomoci pedagógov, zamestnávateľov a zamestnancov, národných a medzinárodných inštitúcií a najmä všetkých médií zamerané na komunitu s cieľom účinného uplatňovania rodovej rovnosti. Pre miestne, regionálne, ale aj národné a európske inštitúcie to znamená, že rodová rovnosť by sa mala stať súčasťou ich celkovej vlastnej komunikácie s občanmi. To si zase vyžaduje príslušné vzdelanie a odbornú prípravu kompetentných ľudí v rámci inštitúcií, ale tiež novinárov s cieľom zvýšiť ich citlivosť na rodové otázky. V súvislosti s prebiehajúcou diskusiou o budúcnosti Európy podľa Komisiou vypracovaného Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, ku ktorému by Výbor regiónov chcel pridať štvrté „D“ pre decentralizáciu, by mali byť otázky rodovej rovnosti zaradené medzi kľúčové prvky, ktoré pomôžu priblížiť Európu jej občanom.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

| 2.1 | Okrem prieskumu vzdelávacích, ekonomických a sociálnych faktorov, by EÚ mala úzko spolupracovať s médiami a ukázať, že je sama ochotná zaviesť kódexy správania, ktoré síce nebudú zasahovať do zavedených slobôd a kreativity, no odstránia prvky, ktoré odporujú prioritám stanoveným v Pláne uplatňovania rovnosti žien a mužov. Média môžu byť prostriedkom šírenia hodnôt tohto plánu, ale zakorenené zvláštne záujmy mu môžu nepriamo klásť prekážky. Preto plnenie cieľov plánu môže byť nakoniec testom schopnosti EÚ vytvoriť európsku spoločnosť, ktorá v otázke rodovej rovnosti robí viac, než ju len podporuje slovami. |
| --- | --- |

2.1

Okrem prieskumu vzdelávacích, ekonomických a sociálnych faktorov, by EÚ mala úzko spolupracovať s médiami a ukázať, že je sama ochotná zaviesť kódexy správania, ktoré síce nebudú zasahovať do zavedených slobôd a kreativity, no odstránia prvky, ktoré odporujú prioritám stanoveným v Pláne uplatňovania rovnosti žien a mužov. Média môžu byť prostriedkom šírenia hodnôt tohto plánu, ale zakorenené zvláštne záujmy mu môžu nepriamo klásť prekážky. Preto plnenie cieľov plánu môže byť nakoniec testom schopnosti EÚ vytvoriť európsku spoločnosť, ktorá v otázke rodovej rovnosti robí viac, než ju len podporuje slovami.

| 2.2 | Ak má byť demokracia efektívna a zmysluplná, musí zabezpečiť možnosť plnej účasti občanov pri záverečnom prijímaní záväzných rozhodnutí, ktoré sa týkajú ich každodenného života. Kým bude pretrvávať rodová nerovnosť v rozhodovacom procese, nebude demokracia v rámci EÚ ani naďalej plne dosiahnuteľná. VR a inštitúcie EÚ sa musia spoločne angažovať v otázke urýchlenia reformy demokratických procesov v členských štátoch a navrhnúť etické normy politického riadenia pre čoraz globalizovanejší svet. Jednou z týchto noriem je rodová rovnosť. |
| --- | --- |

2.2

Ak má byť demokracia efektívna a zmysluplná, musí zabezpečiť možnosť plnej účasti občanov pri záverečnom prijímaní záväzných rozhodnutí, ktoré sa týkajú ich každodenného života. Kým bude pretrvávať rodová nerovnosť v rozhodovacom procese, nebude demokracia v rámci EÚ ani naďalej plne dosiahnuteľná. VR a inštitúcie EÚ sa musia spoločne angažovať v otázke urýchlenia reformy demokratických procesov v členských štátoch a navrhnúť etické normy politického riadenia pre čoraz globalizovanejší svet. Jednou z týchto noriem je rodová rovnosť.

| 2.3 | Otázkou domáceho násilia a najmä mužov voči ženám je potrebné sa zaoberať tiež na úrovni Európskej komisie v snahe, že väčšia spolupráca členov uľahčí stíhanie osôb obvinených z domáceho násilia, aj keby zmenili krajinu svojho trvalého bydliska |
| --- | --- |

2.3

Otázkou domáceho násilia a najmä mužov voči ženám je potrebné sa zaoberať tiež na úrovni Európskej komisie v snahe, že väčšia spolupráca členov uľahčí stíhanie osôb obvinených z domáceho násilia, aj keby zmenili krajinu svojho trvalého bydliska

| 2.4 | Kým služby, ktoré umožňujú ženám zaujať svoje oprávnené miesto v rozhodovacích štruktúrach nebudú široko prístupné, bude ťažké dosiahnuť rodovú rovnosť. Naplnenie cieľov predmetného plánu zvýši príležitosti žien, aby na vstúpili na trh práce a zlepší ich šance na dosiahnutie ekonomickej nezávislosti. |
| --- | --- |

2.4

Kým služby, ktoré umožňujú ženám zaujať svoje oprávnené miesto v rozhodovacích štruktúrach nebudú široko prístupné, bude ťažké dosiahnuť rodovú rovnosť. Naplnenie cieľov predmetného plánu zvýši príležitosti žien, aby na vstúpili na trh práce a zlepší ich šance na dosiahnutie ekonomickej nezávislosti.

| 2.5 | Stanovením vysokých noriem v oblasti rodovej rovnosti by regionálne a miestne orgány ako dôležití zamestnávatelia mali mať v tomto smere vedúce postavenie. Jedným zo spôsobov na dosiahnutie uvedeného by v mnohých prípadoch mohlo byť zabezpečenie rodovej rovnosti vo výberových komisiách. Tento aspekt sa ako kľúčový prvok rozhodovacieho procesu veľmi často ignoruje. |
| --- | --- |

2.5

Stanovením vysokých noriem v oblasti rodovej rovnosti by regionálne a miestne orgány ako dôležití zamestnávatelia mali mať v tomto smere vedúce postavenie. Jedným zo spôsobov na dosiahnutie uvedeného by v mnohých prípadoch mohlo byť zabezpečenie rodovej rovnosti vo výberových komisiách. Tento aspekt sa ako kľúčový prvok rozhodovacieho procesu veľmi často ignoruje.

| 2.6 | Ďalším krokom v tomto smere by malo byť úsilie, aby VR slúžil ako vzor miestnym, regionálnym, národným a európskym inštitúciám. Ide o zabezpečenie, aby v požiadavkách výberových konaní bola plne zahrnutá uvedomelosť uchádzačov o zamestnanie v oblasti rodovej problematiky, a tiež o zvýšenie citlivosti súčasných zamestnancov prostredníctvom školení a rekvalifikačných kurzov. |
| --- | --- |

2.6

Ďalším krokom v tomto smere by malo byť úsilie, aby VR slúžil ako vzor miestnym, regionálnym, národným a európskym inštitúciám. Ide o zabezpečenie, aby v požiadavkách výberových konaní bola plne zahrnutá uvedomelosť uchádzačov o zamestnanie v oblasti rodovej problematiky, a tiež o zvýšenie citlivosti súčasných zamestnancov prostredníctvom školení a rekvalifikačných kurzov.

| 2.7 | Členská základňa VR nie je rodovo vyvážená, a preto nemôže slúžiť ako vzor osvedčených postupov pre miestne a regionálne orgány v EÚ. Rok 2007 – „Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých“ by mal výbor využiť ako katalyzátor na spoluprácu s národnými delegáciami a politickými skupinami, ktoré sú zastúpené vo VR pri vypracovaní stratégie na stanovenie postupu zameraného na dosiahnutie rodovej parity. Túto stratégiu by mal uverejniť v roku 2007. |
| --- | --- |

2.7

Členská základňa VR nie je rodovo vyvážená, a preto nemôže slúžiť ako vzor osvedčených postupov pre miestne a regionálne orgány v EÚ. Rok 2007 – „Európsky rok rovnakých príležitostí pre všetkých“ by mal výbor využiť ako katalyzátor na spoluprácu s národnými delegáciami a politickými skupinami, ktoré sú zastúpené vo VR pri vypracovaní stratégie na stanovenie postupu zameraného na dosiahnutie rodovej parity. Túto stratégiu by mal uverejniť v roku 2007.

| 2.8 | Je nevyhnutné vážne sa zaoberať aj ďalšími oblasťami, kde rodové nerovnosti majú negatívny vplyv na dosahovanie stanovených cieľov, a to svojou tendenciou odďaľovať plnú a rovnocennú účasť žien vo všetkých sférach alebo jej brániť. Jasné príklady možno nájsť v mnohých oblastiach sociálnej politiky, vrátane zdravotníctva, školstva, sociálneho zabezpečenia, bytovej politiky, atď., ktoré nie sú v dostatočnej miere citlivé voči rozdielom na základe rodovej príslušnosti. |
| --- | --- |

2.8

Je nevyhnutné vážne sa zaoberať aj ďalšími oblasťami, kde rodové nerovnosti majú negatívny vplyv na dosahovanie stanovených cieľov, a to svojou tendenciou odďaľovať plnú a rovnocennú účasť žien vo všetkých sférach alebo jej brániť. Jasné príklady možno nájsť v mnohých oblastiach sociálnej politiky, vrátane zdravotníctva, školstva, sociálneho zabezpečenia, bytovej politiky, atď., ktoré nie sú v dostatočnej miere citlivé voči rozdielom na základe rodovej príslušnosti.

| 2.9 | V rámci opatrení na podporu rodín, ktoré by zabezpečili rovnaký prístup žien a mužov k platenému zamestnaniu a službám by sa miestne a regionálne orgány mohli snažiť o spustenie partnerských iniciatív za účasti súkromných a verejných subjektov zameraných na podporu lepšieho prístupu k zariadeniam starostlivosti o deti. Tieto by mohli byť financované aj prostredníctvom štrukturálnych fondov a/alebo nového programu Progress. Výbor regiónov by mal ísť príkladom vzhľadom na svoje politické štruktúry ako aj zamestnancov. Musí prevziať vedúcu úlohu pri poskytovaní zariadení starostlivosti o deti, keďže jeho budovy trvale využívajú jeho zamestnanci, rôzne združenia, ako aj politici. |
| --- | --- |

2.9

V rámci opatrení na podporu rodín, ktoré by zabezpečili rovnaký prístup žien a mužov k platenému zamestnaniu a službám by sa miestne a regionálne orgány mohli snažiť o spustenie partnerských iniciatív za účasti súkromných a verejných subjektov zameraných na podporu lepšieho prístupu k zariadeniam starostlivosti o deti. Tieto by mohli byť financované aj prostredníctvom štrukturálnych fondov a/alebo nového programu Progress. Výbor regiónov by mal ísť príkladom vzhľadom na svoje politické štruktúry ako aj zamestnancov. Musí prevziať vedúcu úlohu pri poskytovaní zariadení starostlivosti o deti, keďže jeho budovy trvale využívajú jeho zamestnanci, rôzne združenia, ako aj politici.

| 2.10 | Z týchto dôvodov by sa mal dôkladne zvážiť potenciál miestnych a regionálnych orgánov, pretože majú lepšiu pozíciu na uskutočnenie predmetného plánu, pričom môžu plne sledovať kultúrne a sociálno-hospodárske podmienky, za akých sa má tento plán realizovať. Toto stanovisko zastáva názor, že ciele plánu nebude možné dosiahnuť, ak sa proces uplatňovania rodovej rovnosti nebude realizovať zdola nahor za plnej účasti občanov na regionálnej a miestnej úrovni. V tejto súvislosti sa veľmi užitočným odkazom pre všetky miestne a regionálne orgány zdá byť Európska charta rovnosti žien a mužov v miestnom živote prijatá Radou európskych obcí a regiónov (CEMR), ktorá prenáša do praxe ciele obsiahnuté v pláne v súlade s právomocami miestnych a regionálnych orgánov. Regionálne a miestne samosprávy by skutočne nemali byť len priamo zapojené prostredníctvom decentralizovaného plánu uplatňovania. VR a jeho členovia musia propagovať a podporovať rodovú rovnosť a konať ako jej ochrancovia. |
| --- | --- |

2.10

Z týchto dôvodov by sa mal dôkladne zvážiť potenciál miestnych a regionálnych orgánov, pretože majú lepšiu pozíciu na uskutočnenie predmetného plánu, pričom môžu plne sledovať kultúrne a sociálno-hospodárske podmienky, za akých sa má tento plán realizovať. Toto stanovisko zastáva názor, že ciele plánu nebude možné dosiahnuť, ak sa proces uplatňovania rodovej rovnosti nebude realizovať zdola nahor za plnej účasti občanov na regionálnej a miestnej úrovni. V tejto súvislosti sa veľmi užitočným odkazom pre všetky miestne a regionálne orgány zdá byť Európska charta rovnosti žien a mužov v miestnom živote prijatá Radou európskych obcí a regiónov (CEMR), ktorá prenáša do praxe ciele obsiahnuté v pláne v súlade s právomocami miestnych a regionálnych orgánov. Regionálne a miestne samosprávy by skutočne nemali byť len priamo zapojené prostredníctvom decentralizovaného plánu uplatňovania. VR a jeho členovia musia propagovať a podporovať rodovú rovnosť a konať ako jej ochrancovia.

| 2.11 | V prípade súhlasu zo strany rozpočtových orgánov VR by mal výbor každoročne usporiadať fórum rovnosti, ktorého cieľom by bolo poskytnúť miestnym a regionálnym, verejným, súkromným a mienkotvorným aktérom príležitosť na výmenu metód, poznatkov a skúsenosti. V zmysle širokej účasti by bolo vhodné zvoliť efektívnu formu čo do nákladov. |
| --- | --- |

2.11

V prípade súhlasu zo strany rozpočtových orgánov VR by mal výbor každoročne usporiadať fórum rovnosti, ktorého cieľom by bolo poskytnúť miestnym a regionálnym, verejným, súkromným a mienkotvorným aktérom príležitosť na výmenu metód, poznatkov a skúsenosti. V zmysle širokej účasti by bolo vhodné zvoliť efektívnu formu čo do nákladov.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin, stanovisko na tému „Ženy a chudoba v Európskej únii“.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Roadmap has no fast lane. Vyhlásenie SES.

2

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/34

---

Stanovisko Výboru regiónov zo 6. decembra 2006 na tému Oznámenie Európskej komisie „Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii“

(2007/C 57/08)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie „Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Verejnoprospešné sociálne služby v Európskej únii“, KOM(2006) 177, konečné znenie,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 26. apríla 2006 konzultovať s výborom túto tému v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie grémia z 13. júna 2006 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

SO ZRETEĽOM NA článok 16 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o verejnoprospešných službách ako aj na články 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 a 295 ES,

SO ZRETEĽOM NA článok 36 Charty základných práv Európskej únie o prístupe k všeobecne prospešným službám,

SO ZRETEĽOM NA článok III-122 Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorú 29. októbra 2004 v Ríme podpísali hlavy štátov a predsedovia vlád,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Zelená kniha o službách verejného záujmu“ (CdR 149/2003 fin) (1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie na tému služby verejného záujmu v Európe“ (CdR 470/2000 fin) (2),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Návrhu Rozhodnutia Komisie týkajúceho sa uplatňovania ustanovení článku 86 Zmluvy ES na štátnu pomoc v podobe kompenzácií za poskytovanie verejných služieb ako aj o Návrhu Smernice, ktorou sa mení a dopĺňa Smernica Komisie 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a poskytovateľmi verejných služieb a k Návrhu právneho rámca Spoločenstva pre systém štátnej pomoci v podobe kompenzácie verejných služieb“ (CdR 155/2004 fin) (3),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o službách na vnútornom trhu“ (CdR 154/2004 fin) (4),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Zelená kniha o verejno-súkromných partnerstvách a komunitárnom práve o verejnom obstarávaní a koncesiách“ (CdR 239/2004 fin) (5),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Biela kniha o službách verejného záujmu“ (CdR 327/2004 fin) (6),

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 181/2006 rev. 1) prijatý 20. októbra 2006 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (Spravodajca: pán Jean Louis Destans, Predseda generálnej rady départementu Eure (FR/SES),

keďže:

| 1. | Verejnoprospešné sociálne služby (ďalej ako „sociálne služby verejného záujmu“, SSVZ) predstavujú napriek rozdielnemu vývoju v jednotlivých členských štátoch základný prvok európskeho sociálneho modelu (7). |
| --- | --- |

1.

Verejnoprospešné sociálne služby (ďalej ako „sociálne služby verejného záujmu“, SSVZ) predstavujú napriek rozdielnemu vývoju v jednotlivých členských štátoch základný prvok európskeho sociálneho modelu (7).

| 2. | Z toho dôvodu je potrebné zabezpečiť na úrovni Spoločenstva stabilný a transparentný právny rámec pre rozvoj SSVZ pri prísnom zachovaní princípu subsidiarity a najmä právomocí miestnych a regionálnych samospráv pri určovaní úloh a spôsobu riadenia a financovania uvedených služieb. |
| --- | --- |

2.

Z toho dôvodu je potrebné zabezpečiť na úrovni Spoločenstva stabilný a transparentný právny rámec pre rozvoj SSVZ pri prísnom zachovaní princípu subsidiarity a najmä právomocí miestnych a regionálnych samospráv pri určovaní úloh a spôsobu riadenia a financovania uvedených služieb.

| 3. | V tejto súvislosti treba opätovne potvrdiť slobodu miestnej správy a zásadu slobodnej voľby pri definovaní úloh a organizácie SSVZ členskými štátmi, a to tým väčšmi, keďže miestne orgány sú najčastejšie prvými orgánmi, ktoré majú na starosti riadenie týchto služieb, nakoľko sú aktérmi solidarity v oblastiach každodenného života. |
| --- | --- |

3.

V tejto súvislosti treba opätovne potvrdiť slobodu miestnej správy a zásadu slobodnej voľby pri definovaní úloh a organizácie SSVZ členskými štátmi, a to tým väčšmi, keďže miestne orgány sú najčastejšie prvými orgánmi, ktoré majú na starosti riadenie týchto služieb, nakoľko sú aktérmi solidarity v oblastiach každodenného života.

| 4. | Je potrebné pripomenúť, že SSVZ sú neoddeliteľnou súčasťou skupiny služieb verejného záujmu (SVZ) a z toho dôvodu zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní solidarity a ľudskej a sociálnej štruktúry na celom území Európskej únie. |
| --- | --- |

4.

Je potrebné pripomenúť, že SSVZ sú neoddeliteľnou súčasťou skupiny služieb verejného záujmu (SVZ) a z toho dôvodu zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní solidarity a ľudskej a sociálnej štruktúry na celom území Európskej únie.

| 5. | Preto je nevyhnutné odvolať sa na článok 16 Zmluvy ES, ktorý kladie dôraz na význam služieb verejného hospodárskeho záujmu pri „podpore sociálnej a územnej súdržnosti Únie“, a preto je nutné uznať a zabezpečiť právo občanov na prístup k sociálnym službám verejného záujmu ako základné právo prístupu k službám verejného hospodárskeho záujmu uznané v článku 36 Charty základných práv EÚ. |
| --- | --- |

5.

Preto je nevyhnutné odvolať sa na článok 16 Zmluvy ES, ktorý kladie dôraz na význam služieb verejného hospodárskeho záujmu pri „podpore sociálnej a územnej súdržnosti Únie“, a preto je nutné uznať a zabezpečiť právo občanov na prístup k sociálnym službám verejného záujmu ako základné právo prístupu k službám verejného hospodárskeho záujmu uznané v článku 36 Charty základných práv EÚ.

| 6. | Okrem toho SSVZ predstavujú, rovnako ako služby verejného záujmu a služby verejného hospodárskeho záujmu, účinný nástroj na realizáciu Lisabonskej stratégie v mene hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti oblastí EÚ. |
| --- | --- |

6.

Okrem toho SSVZ predstavujú, rovnako ako služby verejného záujmu a služby verejného hospodárskeho záujmu, účinný nástroj na realizáciu Lisabonskej stratégie v mene hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti oblastí EÚ.

| 7. | V tomto ohľade je vhodnejšie rozlišovať medzi službami verejného záujmu a službami verejného hospodárskeho záujmu, keďže toto rozlíšenie umožňuje lepšie poukázať na osobitosti sociálnych služieb verejného záujmu. |
| --- | --- |

7.

V tomto ohľade je vhodnejšie rozlišovať medzi službami verejného záujmu a službami verejného hospodárskeho záujmu, keďže toto rozlíšenie umožňuje lepšie poukázať na osobitosti sociálnych služieb verejného záujmu.

| 8. | Pri tomto vymedzovaní pojmov ide predovšetkým o to, poukázať na právne dôsledky týchto dvoch pojmov a poskytnúť miestnym aktérom optimálnu právnu a finančnú istotu pri uplatňovaní práva Spoločenstva v oblasti SSVZ a vytvoriť im viac priestoru na konanie. Tým by sa malo Únii umožniť ešte väčšmi posilniť poslanie miestnych aktérov v prospech SSVZ. |
| --- | --- |

8.

Pri tomto vymedzovaní pojmov ide predovšetkým o to, poukázať na právne dôsledky týchto dvoch pojmov a poskytnúť miestnym aktérom optimálnu právnu a finančnú istotu pri uplatňovaní práva Spoločenstva v oblasti SSVZ a vytvoriť im viac priestoru na konanie. Tým by sa malo Únii umožniť ešte väčšmi posilniť poslanie miestnych aktérov v prospech SSVZ.

| 9. | V tomto duchu by mala Komisia konať tak, aby podporovala existujúce právo vzťahujúce sa na SSVZ s cieľom vniesť väčšiu jasnosť do problematiky SSVZ a predísť právnej neistote v platnej legislatíve EÚ v tejto oblasti. |
| --- | --- |

9.

V tomto duchu by mala Komisia konať tak, aby podporovala existujúce právo vzťahujúce sa na SSVZ s cieľom vniesť väčšiu jasnosť do problematiky SSVZ a predísť právnej neistote v platnej legislatíve EÚ v tejto oblasti.

| 10. | Nakoniec sa treba výhľadovo usilovať o súlad medzi názormi Európskej únie a jej predpisov v oblasti SSVZ a predpismi, ktoré EÚ prijíma alebo prijme pri rokovaniach v rámci Svetovej obchodnej organizácie, najmä predpisov týkajúcich sa časti Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) o „sociálnych a zdravotníckych službách“, |
| --- | --- |

10.

Nakoniec sa treba výhľadovo usilovať o súlad medzi názormi Európskej únie a jej predpisov v oblasti SSVZ a predpismi, ktoré EÚ prijíma alebo prijme pri rokovaniach v rámci Svetovej obchodnej organizácie, najmä predpisov týkajúcich sa časti Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) o „sociálnych a zdravotníckych službách“,

prijal na svojom 67. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 6. a 7. decembra 2006 (zasadnutie zo 6. decembra) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov:

| 1.1 | Víta iniciatívu Komisie, ktorá je súčasťou uplatňovania Bielej knihy o verejnoprospešných službách, v ktorej sa oznamoval systematickejší prístup zameraný na „špecifické charakteristiky verejnoprospešných sociálnych a zdravotníckych služieb“ s cieľom „vyjasniť rámec, v ktorom fungujú“. |
| --- | --- |

1.1

Víta iniciatívu Komisie, ktorá je súčasťou uplatňovania Bielej knihy o verejnoprospešných službách, v ktorej sa oznamoval systematickejší prístup zameraný na „špecifické charakteristiky verejnoprospešných sociálnych a zdravotníckych služieb“ s cieľom „vyjasniť rámec, v ktorom fungujú“.

| 1.2 | Vyjadruje súhlas so skutočnosťou, že tento osobitný prístup je súčasťou rámca realizácie cieľov Lisabonskej stratégie a sociálnej agendy, nakoľko sociálne služby verejného záujmu (SSVZ), rovnako ako služby verejného hospodárskeho záujmu (SVHZ) sú jednak zdrojom solidarity a konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a zároveň možným zdrojom pracovných miest v blízkosti občanom a prvkom európskeho sociálneho modelu a národných systémov sociálnej ochrany a sociálneho začleňovania. |
| --- | --- |

1.2

Vyjadruje súhlas so skutočnosťou, že tento osobitný prístup je súčasťou rámca realizácie cieľov Lisabonskej stratégie a sociálnej agendy, nakoľko sociálne služby verejného záujmu (SSVZ), rovnako ako služby verejného hospodárskeho záujmu (SVHZ) sú jednak zdrojom solidarity a konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a zároveň možným zdrojom pracovných miest v blízkosti občanom a prvkom európskeho sociálneho modelu a národných systémov sociálnej ochrany a sociálneho začleňovania.

| 1.3 | Podporuje komunikačný prístup, ktorý uznáva verejný záujem sociálnych služieb. Tieto životne dôležité služby majú totiž za úlohu poskytovať sociálnu ochranu a vytvárať solidaritu. Miestne a regionálne samosprávy ich poskytujú priamo alebo ich poskytovaním poverujú osobitných aktérov. Podliehajú teda regulačnému procesu členských štátov v oblasti cieľov verejnej politiky v sociálnej oblasti. A priori sa na ne musí vzťahovať požiadavka riadneho vykonávania úloh podľa definície v článkoch 16 a 86 ods. 2 Zmluvy. |
| --- | --- |

1.3

Podporuje komunikačný prístup, ktorý uznáva verejný záujem sociálnych služieb. Tieto životne dôležité služby majú totiž za úlohu poskytovať sociálnu ochranu a vytvárať solidaritu. Miestne a regionálne samosprávy ich poskytujú priamo alebo ich poskytovaním poverujú osobitných aktérov. Podliehajú teda regulačnému procesu členských štátov v oblasti cieľov verejnej politiky v sociálnej oblasti. A priori sa na ne musí vzťahovať požiadavka riadneho vykonávania úloh podľa definície v článkoch 16 a 86 ods. 2 Zmluvy.

| 1.4 | Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že služby verejného hospodárskeho záujmu nemožno považovať za pozostatok služieb obyvateľstvu. Naopak, majú za cieľ zabezpečiť univerzálny prístup všetkých občanov ku kvalitným sociálnym službám. |
| --- | --- |

1.4

Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že služby verejného hospodárskeho záujmu nemožno považovať za pozostatok služieb obyvateľstvu. Naopak, majú za cieľ zabezpečiť univerzálny prístup všetkých občanov ku kvalitným sociálnym službám.

| 1.5 | Pripomína, že SSVZ majú za úlohu zabezpečiť realizáciu cieľov sociálnej politiky (ktorá je v právomoci členských krajín) ako sú napr. sociálna ochrana, uspokojovanie základných sociálnych potrieb, najmä v oblasti zdravia, bývania, vzdelávania, starostlivosti o starých ľudí a ľudí s postihnutím a ich opatery, školstva a zamestnanosti, ako aj solidarity v prospech zraniteľných a nesamostatných osôb, ktoré sú na sociálne služby odkázané. |
| --- | --- |

1.5

Pripomína, že SSVZ majú za úlohu zabezpečiť realizáciu cieľov sociálnej politiky (ktorá je v právomoci členských krajín) ako sú napr. sociálna ochrana, uspokojovanie základných sociálnych potrieb, najmä v oblasti zdravia, bývania, vzdelávania, starostlivosti o starých ľudí a ľudí s postihnutím a ich opatery, školstva a zamestnanosti, ako aj solidarity v prospech zraniteľných a nesamostatných osôb, ktoré sú na sociálne služby odkázané.

| 1.6 | Pripomína, že SSVZ sa aktívne podieľajú na účinnom uplatňovaní ľudských práv a rešpektovaní ľudskej dôstojnosti, ktoré definuje Charta základných práv Európskej únie a ktoré sú plodom spoločnej ústavnej tradície členských štátov a ich medzinárodných záväzkov zakotvených najmä v revidovanej Európskej sociálnej charte Rady Európy a v Univerzálnej deklarácii ľudských práv. |
| --- | --- |

1.6

Pripomína, že SSVZ sa aktívne podieľajú na účinnom uplatňovaní ľudských práv a rešpektovaní ľudskej dôstojnosti, ktoré definuje Charta základných práv Európskej únie a ktoré sú plodom spoločnej ústavnej tradície členských štátov a ich medzinárodných záväzkov zakotvených najmä v revidovanej Európskej sociálnej charte Rady Európy a v Univerzálnej deklarácii ľudských práv.

| 1.7 | Nazdáva sa, že SSVZ prispievajú k realizácii cieľov Spoločenstva definovaných v článkoch 2 a 3 Zmluvy, najmä čo sa týka vysokej úrovne sociálnej ochrany, zvyšovania kvality života, dosahovania vysokej úrovne ochrany zdravia a posilňovania hospodárskej a sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.7

Nazdáva sa, že SSVZ prispievajú k realizácii cieľov Spoločenstva definovaných v článkoch 2 a 3 Zmluvy, najmä čo sa týka vysokej úrovne sociálnej ochrany, zvyšovania kvality života, dosahovania vysokej úrovne ochrany zdravia a posilňovania hospodárskej a sociálnej súdržnosti.

| 1.8 | Zastáva názor, že je v záujme Spoločenstva, aby sa SSVZ rozvíjali a modernizovali v stabilnom hospodárskom a právnom prostredí a aby podliehali regulácii zo strany príslušných verejných orgánov na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.8

Zastáva názor, že je v záujme Spoločenstva, aby sa SSVZ rozvíjali a modernizovali v stabilnom hospodárskom a právnom prostredí a aby podliehali regulácii zo strany príslušných verejných orgánov na miestnej a regionálnej úrovni.

| 1.9 | Priaznivo prijíma postup Komisie zameraný na stanovenie charakteristiky SSVZ a modernizačných opatrení potrebných na zabezpečenie sociálnych potrieb v súčasnosti a v budúcnosti, najmä v súvislosti so starnutím obyvateľstva a s požiadavkami sociálnej súdržnosti a sociálneho začleňovania v jednotlivých oblastiach života na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

1.9

Priaznivo prijíma postup Komisie zameraný na stanovenie charakteristiky SSVZ a modernizačných opatrení potrebných na zabezpečenie sociálnych potrieb v súčasnosti a v budúcnosti, najmä v súvislosti so starnutím obyvateľstva a s požiadavkami sociálnej súdržnosti a sociálneho začleňovania v jednotlivých oblastiach života na miestnej a regionálnej úrovni.

| 1.10 | Vyjadruje súhlas s analýzou Komisie pokiaľ ide o charakteristiky týchto služieb, najmä čo sa týka ich fungovania podľa zásad solidarity a zohľadnenia požiadaviek každého občana. Na tieto osobitosti treba brať ohľad pri uplatňovaní práva Spoločenstva v oblasti vnútorného trhu a voľnej súťaže, vzhľadom na ich nízky vplyv na hospodárske kontakty v rámci Spoločenstva a význam ich rozvoja pre Spoločenstvo. |
| --- | --- |

1.10

Vyjadruje súhlas s analýzou Komisie pokiaľ ide o charakteristiky týchto služieb, najmä čo sa týka ich fungovania podľa zásad solidarity a zohľadnenia požiadaviek každého občana. Na tieto osobitosti treba brať ohľad pri uplatňovaní práva Spoločenstva v oblasti vnútorného trhu a voľnej súťaže, vzhľadom na ich nízky vplyv na hospodárske kontakty v rámci Spoločenstva a význam ich rozvoja pre Spoločenstvo.

| 1.11 | Je presvedčený, že je potrebné zmierniť súčasný nedostatok právnej istoty v oblasti uplatňovania práva Spoločenstva na podmienky realizácie SSVZ. Pri absencii právnej istoty v oblasti SSVZ sa na tieto služby zvyknú nadmerne uplatňovať všeobecné podmienky hospodárskej súťaže a vnútorného trhu, a to by mohlo neprospievať osobitnému poslaniu, ktoré majú plniť, najmä úlohám, ktoré im zverili miestne a regionálne orgány. Na otázku uvedenej právnej neistoty sa jasne poukázalo aj počas diskusie o tom, či by tieto služby mali byť zahrnuté do návrhu smernice o službách na vnútornom trhu a viedla k ich vylúčeniu z rozsahu uplatňovania smernice. |
| --- | --- |

1.11

Je presvedčený, že je potrebné zmierniť súčasný nedostatok právnej istoty v oblasti uplatňovania práva Spoločenstva na podmienky realizácie SSVZ. Pri absencii právnej istoty v oblasti SSVZ sa na tieto služby zvyknú nadmerne uplatňovať všeobecné podmienky hospodárskej súťaže a vnútorného trhu, a to by mohlo neprospievať osobitnému poslaniu, ktoré majú plniť, najmä úlohám, ktoré im zverili miestne a regionálne orgány. Na otázku uvedenej právnej neistoty sa jasne poukázalo aj počas diskusie o tom, či by tieto služby mali byť zahrnuté do návrhu smernice o službách na vnútornom trhu a viedla k ich vylúčeniu z rozsahu uplatňovania smernice.

| 1.12 | S potešením víta predovšetkým odkaz na dodržiavanie princípu subsidiarity, ktorý členským štátom a ich územným samosprávam priznáva výlučnú právomoc definovať rozsah a zásady organizácie SSVZ ako aj spôsob ich financovania a regulácie. |
| --- | --- |

1.12

S potešením víta predovšetkým odkaz na dodržiavanie princípu subsidiarity, ktorý členským štátom a ich územným samosprávam priznáva výlučnú právomoc definovať rozsah a zásady organizácie SSVZ ako aj spôsob ich financovania a regulácie.

| 1.13 | Nazdáva sa, že SSVZ by principiálne mali byť vykonávané najvhodnejším prevádzkovateľom. Samotný trh nedokáže zabezpečiť ich univerzálnosť, dostupnosť, kvalitu a požadované územné rozvrhnutie, a preto si vyžadujú systémový zásah verejných orgánov, najmä v oblasti systému ponuky a tarifikácie zo strany miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú najbližšie občanom. |
| --- | --- |

1.13

Nazdáva sa, že SSVZ by principiálne mali byť vykonávané najvhodnejším prevádzkovateľom. Samotný trh nedokáže zabezpečiť ich univerzálnosť, dostupnosť, kvalitu a požadované územné rozvrhnutie, a preto si vyžadujú systémový zásah verejných orgánov, najmä v oblasti systému ponuky a tarifikácie zo strany miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú najbližšie občanom.

| 1.14 | Nazdáva sa, že existenčná povaha potrieb, ktoré tieto služby zabezpečujú (bývanie, zdravotná starostlivosť, zamestnanosť), ako aj informačná nerovnováha medzi poskytovateľmi a užívateľmi SSVZ a zraniteľnosť veľkej časti ich užívateľov si vyžaduje a odôvodňuje uvedené zastrešenie ponuky, ktorá sa vymyká „bežným“ vzťahom medzi dodávateľmi a spotrebiteľmi. |
| --- | --- |

1.14

Nazdáva sa, že existenčná povaha potrieb, ktoré tieto služby zabezpečujú (bývanie, zdravotná starostlivosť, zamestnanosť), ako aj informačná nerovnováha medzi poskytovateľmi a užívateľmi SSVZ a zraniteľnosť veľkej časti ich užívateľov si vyžaduje a odôvodňuje uvedené zastrešenie ponuky, ktorá sa vymyká „bežným“ vzťahom medzi dodávateľmi a spotrebiteľmi.

| 1.15 | Nazdáva sa, že cieľom nie je nastoliť protiklad medzi základnými slobodami vnútorného trhu a uplatňovaním základných práv Európskej únie či dokonca požiadavkou riadneho plnenia úloh vo verejnom záujme, ale naopak, navzájom ich prostredníctvom rámca Spoločenstva prispôsobeného osobitostiam týchto služieb zosúladiť so zvláštnymi úlohami, ktorými boli poverení aktéri z verejnej aj súkromnej sféry. Pri tom treba prihliadať na všeobecne nízky vplyv týchto služieb občanom na hospodárske kontakty v rámci Spoločenstva. Takýto zmierlivý duch by sa mal uplatniť na vnútornom trhu ako aj vo vonkajšej politike Európskej únie, najmä pri rokovaniach o svetovom obchode so službami (GATS), konkrétne v časti o sociálnych a zdravotníckych službách. |
| --- | --- |

1.15

Nazdáva sa, že cieľom nie je nastoliť protiklad medzi základnými slobodami vnútorného trhu a uplatňovaním základných práv Európskej únie či dokonca požiadavkou riadneho plnenia úloh vo verejnom záujme, ale naopak, navzájom ich prostredníctvom rámca Spoločenstva prispôsobeného osobitostiam týchto služieb zosúladiť so zvláštnymi úlohami, ktorými boli poverení aktéri z verejnej aj súkromnej sféry. Pri tom treba prihliadať na všeobecne nízky vplyv týchto služieb občanom na hospodárske kontakty v rámci Spoločenstva. Takýto zmierlivý duch by sa mal uplatniť na vnútornom trhu ako aj vo vonkajšej politike Európskej únie, najmä pri rokovaniach o svetovom obchode so službami (GATS), konkrétne v časti o sociálnych a zdravotníckych službách.

| 1.16 | Výbor regiónov vychádza z toho, že regulácia týchto služieb zostáva vo výlučnej právomoci členských krajín a v rámci nich v právomoci príslušných verejných orgánov. Podľa názoru výboru sa musí vyjasniť uplatňovanie práva Spoločenstva na konkrétne podmienky realizácie SSVZ, najmä čo sa týka nasledujúcich otázok:






  — | podmienok uplatňovaných pri poverovaní poskytovateľov služieb v oblasti kategorizácie služieb verejného záujmu a apriorných podmienok kompatibility pomoci vo forme náhrad s pravidlami vnútorného trhu, |
| --- | --- | --- |

1.16

Výbor regiónov vychádza z toho, že regulácia týchto služieb zostáva vo výlučnej právomoci členských krajín a v rámci nich v právomoci príslušných verejných orgánov. Podľa názoru výboru sa musí vyjasniť uplatňovanie práva Spoločenstva na konkrétne podmienky realizácie SSVZ, najmä čo sa týka nasledujúcich otázok:

—

podmienok uplatňovaných pri poverovaní poskytovateľov služieb v oblasti kategorizácie služieb verejného záujmu a apriorných podmienok kompatibility pomoci vo forme náhrad s pravidlami vnútorného trhu,

| — | udeľovania osobitných a výhradných práv, najmä neziskovým a dobročinným organizáciám, |
| --- | --- |

—

udeľovania osobitných a výhradných práv, najmä neziskovým a dobročinným organizáciám,

| — | jasného a transparentného definovania režimov udeľovania povolení zameraných najmä na externých poskytovateľov, s cieľom napraviť informačnú nerovnováhu medzi užívateľmi a poskytovateľmi služieb, |
| --- | --- |

—

jasného a transparentného definovania režimov udeľovania povolení zameraných najmä na externých poskytovateľov, s cieľom napraviť informačnú nerovnováhu medzi užívateľmi a poskytovateľmi služieb,

| — | solidárneho financovania týchto služieb, najmä čo sa týka súladu ustanovení Zmlúv so systémami financovania a verejných dotácií poskytovaných príslušnými verejnými orgánmi poskytovateľom služieb, s cieľom zabezpečiť nepretržitú ponuku sociálnych a zdravotníckych služieb v jednotlivých oblastiach života a rozvoj nových služieb, ak sa vyskytnú nové potreby. |
| --- | --- |

—

solidárneho financovania týchto služieb, najmä čo sa týka súladu ustanovení Zmlúv so systémami financovania a verejných dotácií poskytovaných príslušnými verejnými orgánmi poskytovateľom služieb, s cieľom zabezpečiť nepretržitú ponuku sociálnych a zdravotníckych služieb v jednotlivých oblastiach života a rozvoj nových služieb, ak sa vyskytnú nové potreby.

Výbor regiónov zároveň pripomína, že plneniu úloh SSVZ by nemalo brániť uplatňovanie pravidiel stanovených v Zmluve.

| 1.17 | Zdôrazňuje, že pri uplatňovaní zásad a podmienok riadenia SSVZ musia členské krajiny a ich samosprávy dodržiavať všeobecné zásady Zmluvy o ES, medzi iným aj zásady rovnakého zaobchádzania, voľného pohybu, voľnej hospodárskej súťaže a transparentnosti. |
| --- | --- |

1.17

Zdôrazňuje, že pri uplatňovaní zásad a podmienok riadenia SSVZ musia členské krajiny a ich samosprávy dodržiavať všeobecné zásady Zmluvy o ES, medzi iným aj zásady rovnakého zaobchádzania, voľného pohybu, voľnej hospodárskej súťaže a transparentnosti.

| 1.18 | Podotýka zároveň, že dodržiavanie princípu subsidiarity nesmie brániť ES vo vykonávaní právomocí, o ktoré sa delí s členskými krajinami, a síce dozerania na správne fungovanie SSVZ v súlade s článkom 16 Zmluvy. |
| --- | --- |

1.18

Podotýka zároveň, že dodržiavanie princípu subsidiarity nesmie brániť ES vo vykonávaní právomocí, o ktoré sa delí s členskými krajinami, a síce dozerania na správne fungovanie SSVZ v súlade s článkom 16 Zmluvy.

| 1.19 | Kladie si otázku, či bolo vhodné, že Komisia do svojho oznámenia nezačlenila oblasť zdravotníckych služieb, hoci berie na vedomie zámer Komisie venovať sa týmto službám v osobitnej iniciatíve. Už teraz požaduje, aby Komisia v budúcnosti predložila jasnú a odlíšiteľnú definíciu pojmov sociálne služby a zdravotnícke služby. |
| --- | --- |

1.19

Kladie si otázku, či bolo vhodné, že Komisia do svojho oznámenia nezačlenila oblasť zdravotníckych služieb, hoci berie na vedomie zámer Komisie venovať sa týmto službám v osobitnej iniciatíve. Už teraz požaduje, aby Komisia v budúcnosti predložila jasnú a odlíšiteľnú definíciu pojmov sociálne služby a zdravotnícke služby.

| 1.20 | Vyjadruje poľutovanie, že sa Komisia uspokojila len s vypracovaním zoznamu organizačných charakteristík SSVZ a nevyužila túto možnosť na presnejšie definovanie príslušných konceptov, najmä čo sa týka politických smerovaní spojených s definíciou týchto služieb v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.20

Vyjadruje poľutovanie, že sa Komisia uspokojila len s vypracovaním zoznamu organizačných charakteristík SSVZ a nevyužila túto možnosť na presnejšie definovanie príslušných konceptov, najmä čo sa týka politických smerovaní spojených s definíciou týchto služieb v jednotlivých členských štátoch.

| 1.21 | Konštatuje, že tento zoznam organizačných charakteristík nemožno v žiadnom prípade považovať za vyčerpávajúci alebo uzatvorený, keďže treba rešpektovať možnosť voľby členských krajín a ich miestnych orgánov pri definovaní organizácie SSVZ. |
| --- | --- |

1.21

Konštatuje, že tento zoznam organizačných charakteristík nemožno v žiadnom prípade považovať za vyčerpávajúci alebo uzatvorený, keďže treba rešpektovať možnosť voľby členských krajín a ich miestnych orgánov pri definovaní organizácie SSVZ.

| 1.22 | Súhlasí so všeobecnou podmienkou Komisie na modernizáciu a kvalitu SSVZ, ku ktorej prispieva aj neustály proces decentralizácie organizácie týchto služieb smerom k regionálnej a miestnej úrovni. Osobitne s ohľadom na kvalitu treba aj v budúcnosti zabezpečiť, aby poskytovatelia sociálnych služieb podliehali kvalitatívnym normám a právnym rámcovým podmienkam členského štátu, v ktorom služby poskytujú. |
| --- | --- |

1.22

Súhlasí so všeobecnou podmienkou Komisie na modernizáciu a kvalitu SSVZ, ku ktorej prispieva aj neustály proces decentralizácie organizácie týchto služieb smerom k regionálnej a miestnej úrovni. Osobitne s ohľadom na kvalitu treba aj v budúcnosti zabezpečiť, aby poskytovatelia sociálnych služieb podliehali kvalitatívnym normám a právnym rámcovým podmienkam členského štátu, v ktorom služby poskytujú.

| 1.23 | Podporuje zámer Komisie vykonať prieskum situácie v oblasti SSVZ v EÚ a prejavuje záujem plne sa doň zapojiť. |
| --- | --- |

1.23

Podporuje zámer Komisie vykonať prieskum situácie v oblasti SSVZ v EÚ a prejavuje záujem plne sa doň zapojiť.

| 1.24 | Víta súvis, ktorý si Komisia všíma medzi SSVZ a hodnotením národných akčných plánov pre sociálne začlenenie vzhľadom na miestny rozmer tohto cieľa (8), no napriek tomu vyzýva Komisiu, aby sa presnejšie vyjadrila k použitiu otvorenej metódy koordinácie, ktorú zamýšľa použiť pri monitorovaní svojho oznámenia, a najmä aby uviedla, čo očakáva od jednotlivých strán zapojených do tohto procesu. |
| --- | --- |

1.24

Víta súvis, ktorý si Komisia všíma medzi SSVZ a hodnotením národných akčných plánov pre sociálne začlenenie vzhľadom na miestny rozmer tohto cieľa (8), no napriek tomu vyzýva Komisiu, aby sa presnejšie vyjadrila k použitiu otvorenej metódy koordinácie, ktorú zamýšľa použiť pri monitorovaní svojho oznámenia, a najmä aby uviedla, čo očakáva od jednotlivých strán zapojených do tohto procesu.

| 1.25 | Podporuje záväzok Komisie uvažovať „o potrebe a právnej možnosti legislatívneho návrhu“ v oblasti SSVZ, keďže sa zhoduje so zámerom širšieho postoja Výboru regiónov v prospech „návrhu právneho rámca, ktorý by umožnil definovanie spoločných princípov“ pre všetky služby verejného hospodárskeho záujmu (9) a zároveň potvrdzuje, že uvedené dve iniciatívy by sa mali dopĺňať a neprotirečiť si. |
| --- | --- |

1.25

Podporuje záväzok Komisie uvažovať „o potrebe a právnej možnosti legislatívneho návrhu“ v oblasti SSVZ, keďže sa zhoduje so zámerom širšieho postoja Výboru regiónov v prospech „návrhu právneho rámca, ktorý by umožnil definovanie spoločných princípov“ pre všetky služby verejného hospodárskeho záujmu (9) a zároveň potvrdzuje, že uvedené dve iniciatívy by sa mali dopĺňať a neprotirečiť si.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov:

| 2.1 | Vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie vyjasnila povahu legislatívnych návrhov v oblasti SSVZ a zabezpečila priebeh dôležitého monitorovacieho procesu a dialógu ako aj vypracovanie navrhnutých dvojročných správ. |
| --- | --- |

2.1

Vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie vyjasnila povahu legislatívnych návrhov v oblasti SSVZ a zabezpečila priebeh dôležitého monitorovacieho procesu a dialógu ako aj vypracovanie navrhnutých dvojročných správ.

| 2.2 | Vyzýva Komisiu, aby splnila svoj záväzok uvažovať o potrebe a právnej možnosti legislatívneho návrhu v oblasti SSVZ v rámci otvoreného konzultačného procesu. |
| --- | --- |

2.2

Vyzýva Komisiu, aby splnila svoj záväzok uvažovať o potrebe a právnej možnosti legislatívneho návrhu v oblasti SSVZ v rámci otvoreného konzultačného procesu.

| 2.3 | Vyzýva opätovne Komisiu (10), aby navrhla právnu úpravu, ktorá by stanovila niektoré pozitívne zásady spoločné pre všetky SSVZ a ktorá by bola „strešnou“ iniciatívou pre ostatné doplňujúce legislatívne návrhy, najmä v oblasti SSVZ, vzhľadom na ich osobitosti, s cieľom dosiahnuť vyššiu právnu istotu pre miestne a regionálne samosprávy a poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

2.3

Vyzýva opätovne Komisiu (10), aby navrhla právnu úpravu, ktorá by stanovila niektoré pozitívne zásady spoločné pre všetky SSVZ a ktorá by bola „strešnou“ iniciatívou pre ostatné doplňujúce legislatívne návrhy, najmä v oblasti SSVZ, vzhľadom na ich osobitosti, s cieľom dosiahnuť vyššiu právnu istotu pre miestne a regionálne samosprávy a poskytovateľov služieb.

| 2.4 | Vyzýva Komisiu, aby postupovala jasnejšie a náročnejšie pri klasifikácii (kategorizácii) a definovaní (stanovení konceptu) dotknutých SSVZ a aby zohľadnila požiadavky verejného záujmu, ktoré si stanovili členské krajiny a aby ich uznala za plnohodnotné prvky definície uvedených služieb. |
| --- | --- |

2.4

Vyzýva Komisiu, aby postupovala jasnejšie a náročnejšie pri klasifikácii (kategorizácii) a definovaní (stanovení konceptu) dotknutých SSVZ a aby zohľadnila požiadavky verejného záujmu, ktoré si stanovili členské krajiny a aby ich uznala za plnohodnotné prvky definície uvedených služieb.

| 2.5 | Z tohto dôvodu žiada Komisiu, aby neuzatvárala zoznam jednotlivých koncepcií, úloh a organizačných charakteristík SSVZ, v zmysle rešpektovania princípu subsidiarity a slobodnej voľby členských krajín definovať zásady, úlohy, spôsob financovania a organizácie SSVZ. |
| --- | --- |

2.5

Z tohto dôvodu žiada Komisiu, aby neuzatvárala zoznam jednotlivých koncepcií, úloh a organizačných charakteristík SSVZ, v zmysle rešpektovania princípu subsidiarity a slobodnej voľby členských krajín definovať zásady, úlohy, spôsob financovania a organizácie SSVZ.

| 2.6 | Navrhuje Komisii, aby zapojila Výbor regiónov do stáleho monitorovania a hodnotenia SSVZ (najmä čo sa týka dodržiavania práva prístupu všetkých občanov k týmto službám, finančnej životaschopnosti ponúkaných služieb a dosahovaných výkonov vo vzťahu k stanoveným cieľom). |
| --- | --- |

2.6

Navrhuje Komisii, aby zapojila Výbor regiónov do stáleho monitorovania a hodnotenia SSVZ (najmä čo sa týka dodržiavania práva prístupu všetkých občanov k týmto službám, finančnej životaschopnosti ponúkaných služieb a dosahovaných výkonov vo vzťahu k stanoveným cieľom).

| 2.7 | Schvaľuje záväzok Komisie predložiť do polovice roka 2007 prvú dvojročnú správu o SSVZ vo forme výsledkov jej vlastnej štúdie o fungovaní odvetvia, jeho socio-ekonomickom význame a dôsledkoch uplatňovania práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.7

Schvaľuje záväzok Komisie predložiť do polovice roka 2007 prvú dvojročnú správu o SSVZ vo forme výsledkov jej vlastnej štúdie o fungovaní odvetvia, jeho socio-ekonomickom význame a dôsledkoch uplatňovania práva Spoločenstva.

| 2.8 | Na záver vyzýva k zosúladeniu zamerania oznámenia a vonkajšej politiky Európskej únie, najmä pri rokovaniach o svetovom obchode so službami (GATS), konkrétne časti o sociálnych a zdravotníckych službách. |
| --- | --- |

2.8

Na záver vyzýva k zosúladeniu zamerania oznámenia a vonkajšej politiky Európskej únie, najmä pri rokovaniach o svetovom obchode so službami (GATS), konkrétne časti o sociálnych a zdravotníckych službách.

V Bruseli 6. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---

(1)  Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004.

1

(2)  Ú. v. ES C 19, 22.1.2002.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 71, 22.3.2005.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005.

6

(7)  Návrh správy Európskeho parlamentu z 13.7.2006 o európskom sociálnom modeli v budúcnosti, konkrétne body 23 a 24.

7

(8)  Stanovisko VR č. ECOS-027 z 22.4.2004 k spoločnej správe o sociálnom začlenení, ktorá zhŕňa výsledky hodnotenia národných akčných plánov pre sociálne začlenenie, konkrétne body 2.5 a 2.6.

8

(9)  Stanovisko VR č. ECOS/040 z 23.2.2005 na tému Biela kniha Komisie o službách verejného záujmu, konkrétne bod 1.18.

9

(10)  Stanovisko VR č. ECOS/040 z 23.2.2005 na tému Biela kniha Komisie o službách verejného záujmu, konkrétne bod 1.18.

10

---

| 10.3.2007 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 57/39

---

Uznesenie Výboru regiónov na tému legislatívny a pracovný program európskej Komisie a priority Výboru regiónov na rok 2007

(2007/C 57/09)

VÝBOR REGIÓNOV

SO ZRETEĽOM NA legislatívny a pracovný program Komisie na rok 2007 (KOM(2006) 629, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA strategické ciele na obdobie 2005 – 2009 (KOM(2005) 12, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Výboru regiónov o prioritách na obdobie 2006-2008 (CdR 11/2006 final),

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie na tému „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (KOM(2005) 494, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA oznámenie „Agenda občanov – výsledky pre Európu“ (KOM(2006) 211, konečné znenie),

SO ZRETEĽOM NA protokol o postupoch spolupráce medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov (R/CdR 197/2005 bod 11),

prijal na svojom 67. plenárnom zasadnutí 6. a 7. decembra 2006 (schôdza zo 7. decembra) nasledujúce uznesenie.

Výbor regiónov:

Víta vstup Rumunska a Bulharska do EÚ k 1. januáru 2007 ako ďalší krok k politickej stabilite a prosperite Európy.

1.   Pokračovanie ústavotvorného procesu

| 1.1. | Využíva oslavy 50. výročia podpísania Rímskych zmlúv, ktoré prebehnú v hlavnom meste Talianska 22. a 23. marca 2007 ako príležitosť na pripomenutie potreby oživiť ústavotvorný proces. |
| --- | --- |

1.1.

Využíva oslavy 50. výročia podpísania Rímskych zmlúv, ktoré prebehnú v hlavnom meste Talianska 22. a 23. marca 2007 ako príležitosť na pripomenutie potreby oživiť ústavotvorný proces.

| 1.2. | Očakáva od inštitucionálneho usporiadania, že budú zachované výdobytky Zmluvy o Ústave, ktorú podpísali hlavy štátov a predsedovia vlád 29. októbra 2004, najmä pokiaľ ide o územný rozmer Európskej únie. |
| --- | --- |

1.2.

Očakáva od inštitucionálneho usporiadania, že budú zachované výdobytky Zmluvy o Ústave, ktorú podpísali hlavy štátov a predsedovia vlád 29. októbra 2004, najmä pokiaľ ide o územný rozmer Európskej únie.

| 1.3. | Zdôrazňuje, že si želá zapojiť sa spolu s Európskym parlamentom, Európskou komisiou, národnými parlamentmi a nemeckým predsedníctvom Rady EÚ do prípravy berlínskeho uznesenia, ktoré bude prijaté v marci 2007, v rámci ktorého chce vyjadriť svoju podporu obnovenému záväzku v prospech rozšírenej, trvalo udržateľnej, otvorenej a konkurencieschopnej Európy. |
| --- | --- |

1.3.

Zdôrazňuje, že si želá zapojiť sa spolu s Európskym parlamentom, Európskou komisiou, národnými parlamentmi a nemeckým predsedníctvom Rady EÚ do prípravy berlínskeho uznesenia, ktoré bude prijaté v marci 2007, v rámci ktorého chce vyjadriť svoju podporu obnovenému záväzku v prospech rozšírenej, trvalo udržateľnej, otvorenej a konkurencieschopnej Európy.

| 1.4. | Je si vedomý významu tejto zásadnej fázy a zodpovednosti, ktorá pripadá aj na miestne a regionálne orgány. Podieľa sa na realizácii Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, najmä v oblasti decentralizácie, s cieľom rozvinúť v mestách a regiónoch EÚ otvorený a priamy dialóg s občanmi o budúcnosti Európskej únie a zdôrazňuje spoločné záväzky súvisiace s vytvorením decentralizovanej komunikačnej politiky, ktoré na seba prevezme Výbor regiónov a Európska komisia. |
| --- | --- |

1.4.

Je si vedomý významu tejto zásadnej fázy a zodpovednosti, ktorá pripadá aj na miestne a regionálne orgány. Podieľa sa na realizácii Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, najmä v oblasti decentralizácie, s cieľom rozvinúť v mestách a regiónoch EÚ otvorený a priamy dialóg s občanmi o budúcnosti Európskej únie a zdôrazňuje spoločné záväzky súvisiace s vytvorením decentralizovanej komunikačnej politiky, ktoré na seba prevezme Výbor regiónov a Európska komisia.

| 1.5. | Zastáva názor, že analýza nákladov neprijatia Zmluvy o Ústave je dôležitá pre napredovanie diskusie a na to, aby sa občanom preukázali prínosy návrhu jej textu a je ochotný prispieť k uvedenej analýze vyhodnotením nákladov z hľadiska miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

1.5.

Zastáva názor, že analýza nákladov neprijatia Zmluvy o Ústave je dôležitá pre napredovanie diskusie a na to, aby sa občanom preukázali prínosy návrhu jej textu a je ochotný prispieť k uvedenej analýze vyhodnotením nákladov z hľadiska miestnych a regionálnych orgánov.

2.   Európske riadenie

| 2.1. | Víta novú stratégiu Európskej komisie pre občanov EÚ, ktorá vychádza z princípu subsidiarity a proporcionality a usiluje sa upevniť metódu Spoločenstva podporou tzv. „Európy projektov a výsledkov“, najmä s cieľom dosiahnuť plné vybudovanie otvoreného a účinného jednotného trhu, posilnenie solidarity, realizáciu stratégie trvalo udržateľného rozvoja a posilnenie bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.1.

Víta novú stratégiu Európskej komisie pre občanov EÚ, ktorá vychádza z princípu subsidiarity a proporcionality a usiluje sa upevniť metódu Spoločenstva podporou tzv. „Európy projektov a výsledkov“, najmä s cieľom dosiahnuť plné vybudovanie otvoreného a účinného jednotného trhu, posilnenie solidarity, realizáciu stratégie trvalo udržateľného rozvoja a posilnenie bezpečnosti.

| 2.2. | Vyzýva Komisiu, aby v plnom rozsahu vykonávala svoju funkciu hnacej sily procesu európskej integrácie a strážkyne zmlúv o EÚ a pripomína, že dlhodobá koherentná politická vízia prenesená do konkrétnych politických opatrení je základným predpokladom pre „lepšiu právnu úpravu“ a „lepšiu tvorbu predpisov“. |
| --- | --- |

2.2.

Vyzýva Komisiu, aby v plnom rozsahu vykonávala svoju funkciu hnacej sily procesu európskej integrácie a strážkyne zmlúv o EÚ a pripomína, že dlhodobá koherentná politická vízia prenesená do konkrétnych politických opatrení je základným predpokladom pre „lepšiu právnu úpravu“ a „lepšiu tvorbu predpisov“.

| 2.3. | Víta záväzok Komisie pravidelne viesť dialóg s mládežou. EÚ musí posmeliť mladých ľudí, aby sa podieľali na formovaní budúcnosti Európy. Podpora budovania Európy občanov a začlenenie mládeže do spoločnosti sú aj naďalej prioritami VR. |
| --- | --- |

2.3.

Víta záväzok Komisie pravidelne viesť dialóg s mládežou. EÚ musí posmeliť mladých ľudí, aby sa podieľali na formovaní budúcnosti Európy. Podpora budovania Európy občanov a začlenenie mládeže do spoločnosti sú aj naďalej prioritami VR.

| 2.4. | Žiada podporu pre vytvorenie európskych územných dohôd, ktoré v mene „zásady partnerstva“ umožnia zlepšiť územnú súdržnosť a pružnosť jednotlivých politík so silným územným dosahom, a to vďaka štruktúrovanej spolupráci medzi jednotlivými úrovňami správy. Vyzýva preto Komisiu, aby sa zaviazala opätovne začať uplatňovať tento nástroj v pokusnej fáze. |
| --- | --- |

2.4.

Žiada podporu pre vytvorenie európskych územných dohôd, ktoré v mene „zásady partnerstva“ umožnia zlepšiť územnú súdržnosť a pružnosť jednotlivých politík so silným územným dosahom, a to vďaka štruktúrovanej spolupráci medzi jednotlivými úrovňami správy. Vyzýva preto Komisiu, aby sa zaviazala opätovne začať uplatňovať tento nástroj v pokusnej fáze.

| 2.5. | Zasadzuje sa o intenzívnejšie zapojenie Výboru regiónov do všetkých fáz prijímania rozhodnutí Spoločenstva, najmä do hodnotenia územného dosahu závažných politík Spoločenstva. Zdôrazňuje taktiež rozhodujúcu úlohu, ktorú môžu miestne a regionálne orgány náležite zapojené do tvorby právnych predpisov zohrávať pri ich transpozícii a uplatňovaní. |
| --- | --- |

2.5.

Zasadzuje sa o intenzívnejšie zapojenie Výboru regiónov do všetkých fáz prijímania rozhodnutí Spoločenstva, najmä do hodnotenia územného dosahu závažných politík Spoločenstva. Zdôrazňuje taktiež rozhodujúcu úlohu, ktorú môžu miestne a regionálne orgány náležite zapojené do tvorby právnych predpisov zohrávať pri ich transpozícii a uplatňovaní.

| 2.6. | Zdôrazňuje potenciál nového nariadenia na tému Európskeho zoskupenia pre územnú spoluprácu, ktoré predstavuje novátorský právny mechanizmus na rozvoj územnej spolupráce a vyjadruje ochotu prispieť k jeho realizácii v praxi prostredníctvom konkrétnych iniciatív, najmä v rámci dohody o spolupráci s Európskou komisiou. |
| --- | --- |

2.6.

Zdôrazňuje potenciál nového nariadenia na tému Európskeho zoskupenia pre územnú spoluprácu, ktoré predstavuje novátorský právny mechanizmus na rozvoj územnej spolupráce a vyjadruje ochotu prispieť k jeho realizácii v praxi prostredníctvom konkrétnych iniciatív, najmä v rámci dohody o spolupráci s Európskou komisiou.

| 2.7. | Verí, že by sa malo neustále monitorovať správne uplatňovanie noriem a zásad EÚ v kandidátskych krajinách a štátoch, ktoré sa usilujú o získanie postavenia kandidátskych krajín a zdôrazňuje, že by sa mala venovať pozornosť skutočnej decentralizácii a mal by sa brať ohľad na kultúrnu a jazykovú rôznorodosť a vytváranie modernej verejnej správy. |
| --- | --- |

2.7.

Verí, že by sa malo neustále monitorovať správne uplatňovanie noriem a zásad EÚ v kandidátskych krajinách a štátoch, ktoré sa usilujú o získanie postavenia kandidátskych krajín a zdôrazňuje, že by sa mala venovať pozornosť skutočnej decentralizácii a mal by sa brať ohľad na kultúrnu a jazykovú rôznorodosť a vytváranie modernej verejnej správy.

3.   Revízia rozpočtu

| 3.1. | Potvrdzuje svoj záväzok prispieť k revízii rozpočtového rámca EÚ a oznamuje, že v rámci grémia Výboru regiónov bola vytvorená pracovná skupina na tento účel. |
| --- | --- |

3.1.

Potvrdzuje svoj záväzok prispieť k revízii rozpočtového rámca EÚ a oznamuje, že v rámci grémia Výboru regiónov bola vytvorená pracovná skupina na tento účel.

4.   Prosperita

| 4.1. | Podčiarkuje potrebu neustálej modernizácie európskeho hospodárstva a európskeho sociálneho modelu prostredníctvom obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

4.1.

Podčiarkuje potrebu neustálej modernizácie európskeho hospodárstva a európskeho sociálneho modelu prostredníctvom obnovenej Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

| 4.2. | Zdôrazňuje, že z výsledkov Lisabonskej monitorovacej platformy (ktorú VR vytvoril v roku 2006) vyplýva, že lisabonský cyklus riadenia by mal nabádať k viditeľnejšiemu osvojeniu si záväzku plniť úlohy na všetkých úrovniach, ako aj k intenzívnejšiemu zapojeniu miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

4.2.

Zdôrazňuje, že z výsledkov Lisabonskej monitorovacej platformy (ktorú VR vytvoril v roku 2006) vyplýva, že lisabonský cyklus riadenia by mal nabádať k viditeľnejšiemu osvojeniu si záväzku plniť úlohy na všetkých úrovniach, ako aj k intenzívnejšiemu zapojeniu miestnych a regionálnych samospráv.

| 4.3. | Preto vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby sa väčšmi spolupracovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi, keďže Lisabonskú stratégiu je možné úspešne naplniť len vtedy, ak budú všetci zainteresovaní aktéri plne zapojení do prijímania rozhodnutí, do ich plnenia a monitorovania a vyzýva Európsku radu, Európsku komisiu a členské štáty, aby sa zúčastnili na územnom dialógu 2007, ktorý sa zameria na príspevok miest a regiónov k úspešnému uplatňovaniu stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

4.3.

Preto vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby sa väčšmi spolupracovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi, keďže Lisabonskú stratégiu je možné úspešne naplniť len vtedy, ak budú všetci zainteresovaní aktéri plne zapojení do prijímania rozhodnutí, do ich plnenia a monitorovania a vyzýva Európsku radu, Európsku komisiu a členské štáty, aby sa zúčastnili na územnom dialógu 2007, ktorý sa zameria na príspevok miest a regiónov k úspešnému uplatňovaniu stratégie pre rast a zamestnanosť.

| 4.4. | Opätovne prízvukuje úlohu služieb všeobecného záujmu v regionálnom a miestnom rozmere pri plnení cieľov Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

4.4.

Opätovne prízvukuje úlohu služieb všeobecného záujmu v regionálnom a miestnom rozmere pri plnení cieľov Lisabonskej stratégie.

| 4.5. | Prostredníctvom výsledkov Lisabonskej monitorovacej platformy zdôrazňuje nedoceniteľný význam kohéznej politiky pre financovanie aktivít spojených s Lisabonskou stratégiou prebiehajúcich na miestnej a regionálnej úrovni. Štúdia, ktorá bola vypracovaná v súvislosti s výhľadovým stanoviskom na tému „Pákový účinok európskej kohéznej politiky, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom štrukturálnych fondov“, ktoré bude Výbor regiónov schvaľovať na plenárnom zasadnutí vo februári 2007, ukazuje, že v dôsledku špecifických charakteristických prvkov (partnerstvo, doplnkový charakter, strategické plánovanie a viacročné financovanie), kohézna politika EÚ má niektoré významné dôsledky a pákové účinky, ktoré sa prejavujú na miestnej a regionálnej úrovni. Je zreteľná a európski občania ju vnímajú ako integračný prvok vďaka konkrétnemu príspevku k zlepšeniu kvality života. |
| --- | --- |

4.5.

Prostredníctvom výsledkov Lisabonskej monitorovacej platformy zdôrazňuje nedoceniteľný význam kohéznej politiky pre financovanie aktivít spojených s Lisabonskou stratégiou prebiehajúcich na miestnej a regionálnej úrovni. Štúdia, ktorá bola vypracovaná v súvislosti s výhľadovým stanoviskom na tému „Pákový účinok európskej kohéznej politiky, ktorá sa uskutočňuje prostredníctvom štrukturálnych fondov“, ktoré bude Výbor regiónov schvaľovať na plenárnom zasadnutí vo februári 2007, ukazuje, že v dôsledku špecifických charakteristických prvkov (partnerstvo, doplnkový charakter, strategické plánovanie a viacročné financovanie), kohézna politika EÚ má niektoré významné dôsledky a pákové účinky, ktoré sa prejavujú na miestnej a regionálnej úrovni. Je zreteľná a európski občania ju vnímajú ako integračný prvok vďaka konkrétnemu príspevku k zlepšeniu kvality života.

| 4.6. | Víta plánovanú iniciatívu „Regióny za hospodársku zmenu“ a vidí v nej príležitosť na výmenu skúseností medzi regiónmi, na prepojenie územnej spolupráce s hlavnými programami regionálneho rozvoja a na nastolenie užšej spolupráce medzi Európskou komisiou, členskými krajinami a mestami a regiónmi. Vyzýva Komisiu, aby aktívne zapájala miestne a regionálne orgány do výberu prioritných oblastí tejto iniciatívy a očakáva, že sa bude môcť plne zúčastniť na jej rozvoji. |
| --- | --- |

4.6.

Víta plánovanú iniciatívu „Regióny za hospodársku zmenu“ a vidí v nej príležitosť na výmenu skúseností medzi regiónmi, na prepojenie územnej spolupráce s hlavnými programami regionálneho rozvoja a na nastolenie užšej spolupráce medzi Európskou komisiou, členskými krajinami a mestami a regiónmi. Vyzýva Komisiu, aby aktívne zapájala miestne a regionálne orgány do výberu prioritných oblastí tejto iniciatívy a očakáva, že sa bude môcť plne zúčastniť na jej rozvoji.

| 4.7. | Víta návrh Európskej komisie „zinventarizovať“ európsku spoločnosť a vykonať hodnotenie jednotného trhu, na ktorom sa Výbor regiónov bude podieľať schválením výhľadového stanoviska. Súhlasí so zámerom odstrániť prekážky voči príležitostiam, ktoré ponúka európsky jednotný jednotný európsky trh a dosiahnuť, aby občania mohli tieto príležitosti skutočne využívať, avšak zdôrazňuje, že solidarita a sociálna ako aj územná súdržnosť musia aj naďalej zostať jadrom európskych politík. |
| --- | --- |

4.7.

Víta návrh Európskej komisie „zinventarizovať“ európsku spoločnosť a vykonať hodnotenie jednotného trhu, na ktorom sa Výbor regiónov bude podieľať schválením výhľadového stanoviska. Súhlasí so zámerom odstrániť prekážky voči príležitostiam, ktoré ponúka európsky jednotný jednotný európsky trh a dosiahnuť, aby občania mohli tieto príležitosti skutočne využívať, avšak zdôrazňuje, že solidarita a sociálna ako aj územná súdržnosť musia aj naďalej zostať jadrom európskych politík.

| 4.8. | Víta cieľ Európskej komisie podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie európskeho výskumného priestoru a poukazuje na skutočnosť, že výskumný a inovačný potenciál Európy závisí od kapacít a špecializácie každého európskeho regiónu. Bude aj naďalej pozorne sledovať vznik Európskeho technologického inštitútu a zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri vytváraní zoskupení prostredníctvom podpory spolupráce medzi univerzitami a podnikmi, najmä malými a strednými podnikmi a opakuje, že jednou z podmienok pre dosiahnutie úspešnej a inovatívnej Európy je zavedenie patentu Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.8.

Víta cieľ Európskej komisie podniknúť ďalšie kroky na zlepšenie európskeho výskumného priestoru a poukazuje na skutočnosť, že výskumný a inovačný potenciál Európy závisí od kapacít a špecializácie každého európskeho regiónu. Bude aj naďalej pozorne sledovať vznik Európskeho technologického inštitútu a zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri vytváraní zoskupení prostredníctvom podpory spolupráce medzi univerzitami a podnikmi, najmä malými a strednými podnikmi a opakuje, že jednou z podmienok pre dosiahnutie úspešnej a inovatívnej Európy je zavedenie patentu Spoločenstva.

| 4.9. | Prízvukuje, že vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie sú nevyhnutné na vyrovnanie sa s výzvami, ktoré prináša globalizácia, najmä pokiaľ ide o podporu vysoko kvalifikovaných pracovníkov schopných reagovať na neustále sa meniace požiadavky pracovného trhu v spoločnosti založenej na vedomostiach. Zdôrazňuje potrebu uznať kľúčové schopnosti miestnych a regionálnych orgánov v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

4.9.

Prízvukuje, že vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie sú nevyhnutné na vyrovnanie sa s výzvami, ktoré prináša globalizácia, najmä pokiaľ ide o podporu vysoko kvalifikovaných pracovníkov schopných reagovať na neustále sa meniace požiadavky pracovného trhu v spoločnosti založenej na vedomostiach. Zdôrazňuje potrebu uznať kľúčové schopnosti miestnych a regionálnych orgánov v týchto oblastiach.

| 4.10. | Zastáva názor, že Európa takisto potrebuje silnú podnikovú kultúru a bude aj naďalej posmeľovať miestne a regionálne orgány pri aktivitách na školách zameraných na zvyšovanie povedomia o podnikaní, ktoré predstavuje cennú profesijnú orientáciu prispievajúcu k prosperite Európy a vyzýva EK, aby oživila svoj program pre mladých podnikateľov. |
| --- | --- |

4.10.

Zastáva názor, že Európa takisto potrebuje silnú podnikovú kultúru a bude aj naďalej posmeľovať miestne a regionálne orgány pri aktivitách na školách zameraných na zvyšovanie povedomia o podnikaní, ktoré predstavuje cennú profesijnú orientáciu prispievajúcu k prosperite Európy a vyzýva EK, aby oživila svoj program pre mladých podnikateľov.

| 4.11. | Opätovne zdôrazňuje význam podpory informačných a komunikačných technológií, ktoré napomáhajú rozvoju regionálne a sociálne spravodlivej informačnej spoločnosti zahŕňajúcej všetkých občanov a poskytujúcej im zručnosti potrebné na život a prácu v spoločnosti založenej na vedomostiach. Bude aj naďalej dbať na to, aby bol regionálny a miestny rozmer v popredí záujmu aj v rámci iniciatívy i2010 pre rast a zamestnanosť v informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.11.

Opätovne zdôrazňuje význam podpory informačných a komunikačných technológií, ktoré napomáhajú rozvoju regionálne a sociálne spravodlivej informačnej spoločnosti zahŕňajúcej všetkých občanov a poskytujúcej im zručnosti potrebné na život a prácu v spoločnosti založenej na vedomostiach. Bude aj naďalej dbať na to, aby bol regionálny a miestny rozmer v popredí záujmu aj v rámci iniciatívy i2010 pre rast a zamestnanosť v informačnej spoločnosti.

| 4.12. | Kladne hodnotí návrh Európskej komisie pokračovať v rámci prípravy budúcej námornej politiky Európskej únie v rozvoji integrovaného prístupu, so zohľadnením všetkých politík vplývajúcich na morské prostredie, vrátane nevyhnutných opatrení, ktoré zabezpečia udržateľnosť európskeho odvetvia rybolovu, a najmä oznámenia o prístavnej politike Európskej únie. Opätovne potvrdzuje svoj záujem zapojiť sa do prípravy tejto integrovanej politiky a do jej uplatňovania. |
| --- | --- |

4.12.

Kladne hodnotí návrh Európskej komisie pokračovať v rámci prípravy budúcej námornej politiky Európskej únie v rozvoji integrovaného prístupu, so zohľadnením všetkých politík vplývajúcich na morské prostredie, vrátane nevyhnutných opatrení, ktoré zabezpečia udržateľnosť európskeho odvetvia rybolovu, a najmä oznámenia o prístavnej politike Európskej únie. Opätovne potvrdzuje svoj záujem zapojiť sa do prípravy tejto integrovanej politiky a do jej uplatňovania.

| 4.13. | Zdôrazňuje význam strednodobého hodnotenia dopravnej politiky EÚ a vyjadruje svoj úmysel poukázať na záväzky, ktoré EÚ už má v tejto oblasti, s tým cieľom, aby sa plne realizovali, a želanie prispieť k diskusii o iniciatívach Európskej komisie v oblasti mestskej dopravy, prístavnej politiky, leteckej dopravy a transeurópskych dopravných sietí na obdobie 2007-2013. |
| --- | --- |

4.13.

Zdôrazňuje význam strednodobého hodnotenia dopravnej politiky EÚ a vyjadruje svoj úmysel poukázať na záväzky, ktoré EÚ už má v tejto oblasti, s tým cieľom, aby sa plne realizovali, a želanie prispieť k diskusii o iniciatívach Európskej komisie v oblasti mestskej dopravy, prístavnej politiky, leteckej dopravy a transeurópskych dopravných sietí na obdobie 2007-2013.

| 4.14. | Nazdáva sa, že by bolo vhodné čo najskôr iniciovať hĺbkové zamyslenie sa nad kvalitnou spoločnou poľnohospodárskou politikou a nad úlohou silnejšej politiky rozvoja vidieka po roku 2013 a žiada, aby bol hneď na úvod nového plánovacieho obdobia v roku 2007 začatý konzultačný proces zameraný na trvalo udržateľný rozvoj, konkurencieschopnosť a inovácie, do ktorého by sa zapojili aj územné samosprávy. |
| --- | --- |

4.14.

Nazdáva sa, že by bolo vhodné čo najskôr iniciovať hĺbkové zamyslenie sa nad kvalitnou spoločnou poľnohospodárskou politikou a nad úlohou silnejšej politiky rozvoja vidieka po roku 2013 a žiada, aby bol hneď na úvod nového plánovacieho obdobia v roku 2007 začatý konzultačný proces zameraný na trvalo udržateľný rozvoj, konkurencieschopnosť a inovácie, do ktorého by sa zapojili aj územné samosprávy.

| 4.15. | Nazdáva sa, že koordinácia medzi politikou rozvoja vidieka a regionálnou politikou na regionálnej a miestnej úrovni je nevyhnutná na optimálne využívanie pridelených finančných zdrojov a pripomína v tejto súvislosti význam, ktorý pripisuje účasti územných samospráv na všetkých fázach prípravy a uplatňovania programov rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

4.15.

Nazdáva sa, že koordinácia medzi politikou rozvoja vidieka a regionálnou politikou na regionálnej a miestnej úrovni je nevyhnutná na optimálne využívanie pridelených finančných zdrojov a pripomína v tejto súvislosti význam, ktorý pripisuje účasti územných samospráv na všetkých fázach prípravy a uplatňovania programov rozvoja vidieka.

| 4.16. | Nabáda Komisiu, aby podnietila otvorenú diskusiu o koexistencii geneticky modifikovaných kultúr a konvenčných a biologických kultúr a aby pri zohľadnení možností, pre ktoré sa rozhodli územné samosprávy a s ohľadom na ich právomoci, podporovala transparentné riešenia, ktoré skĺbia záujmy spotrebiteľov so záujmami poľnohospodárov, ochranou životného prostredia a zdravia, ako aj s podporou výskumu a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

4.16.

Nabáda Komisiu, aby podnietila otvorenú diskusiu o koexistencii geneticky modifikovaných kultúr a konvenčných a biologických kultúr a aby pri zohľadnení možností, pre ktoré sa rozhodli územné samosprávy a s ohľadom na ich právomoci, podporovala transparentné riešenia, ktoré skĺbia záujmy spotrebiteľov so záujmami poľnohospodárov, ochranou životného prostredia a zdravia, ako aj s podporou výskumu a konkurencieschopnosti.

5.   Solidarita

| 5.1. | Uznáva, že starnutie obyvateľstva je jedným z hlavných problémov, ktoré bude musieť Európska únia riešiť v nasledujúcich rokoch. Podčiarkuje význam zohľadnenia otázky starnutia obyvateľstva vo všetkých oblastiach politík a poukazuje na skutočnosť, že tu treba vyvinúť postupy prispôsobené jednotlivým regiónom, nakoľko sa medzi územnými oblasťami objavujú významné rozdiely v schémach starnutia. |
| --- | --- |

5.1.

Uznáva, že starnutie obyvateľstva je jedným z hlavných problémov, ktoré bude musieť Európska únia riešiť v nasledujúcich rokoch. Podčiarkuje význam zohľadnenia otázky starnutia obyvateľstva vo všetkých oblastiach politík a poukazuje na skutočnosť, že tu treba vyvinúť postupy prispôsobené jednotlivým regiónom, nakoľko sa medzi územnými oblasťami objavujú významné rozdiely v schémach starnutia.

| 5.2. | Víta iniciatívu Európskej komisie rozvíjať európsky rámec pre hospodárskych imigrantov, pri ktorom sa bude osobitná pozornosť venovať vysoko kvalifikovaným migrantom a ktorý bude predstavovať jednu z reakcií na zvyšujúce sa demografické tlaky bez toho, aby podkopával rozvoj tretích krajín. |
| --- | --- |

5.2.

Víta iniciatívu Európskej komisie rozvíjať európsky rámec pre hospodárskych imigrantov, pri ktorom sa bude osobitná pozornosť venovať vysoko kvalifikovaným migrantom a ktorý bude predstavovať jednu z reakcií na zvyšujúce sa demografické tlaky bez toho, aby podkopával rozvoj tretích krajín.

| 5.3. | Apeluje na Komisiu, aby vydala oznámenie, v ktorom načrtne spoločné zásady definovania a podstatu tzv. „flexicurity“, najmä pokiaľ ide o to, ako tento prístup dokáže spojiť flexibilitu pracovného trhu a rozvoj zručností so silnou sociálnou ochranou a zároveň prihliadnuť na špecifiká jednotlivých členských krajín a regiónov. |
| --- | --- |

5.3.

Apeluje na Komisiu, aby vydala oznámenie, v ktorom načrtne spoločné zásady definovania a podstatu tzv. „flexicurity“, najmä pokiaľ ide o to, ako tento prístup dokáže spojiť flexibilitu pracovného trhu a rozvoj zručností so silnou sociálnou ochranou a zároveň prihliadnuť na špecifiká jednotlivých členských krajín a regiónov.

| 5.4. | Víta vyhlásenie roka 2007 za Európsky rok rovnakých príležitostí ako aj zámer Európskej komisie zmonitorovať sociálnu situáciu v Európskej únii, s osobitným dôrazom na otázky prístupu a príležitostí, s výhľadom dosiahnutia nového konsenzu v otázke sociálnych otázok, s ktorými sa Európa vyrovnáva. Opakuje, že je potrebné brať vážne boj proti diskriminácii na základe veku, pohlavia, etnického pôvodu, postihnutia, sexuálnej orientácie, náboženstva a presvedčenia. |
| --- | --- |

5.4.

Víta vyhlásenie roka 2007 za Európsky rok rovnakých príležitostí ako aj zámer Európskej komisie zmonitorovať sociálnu situáciu v Európskej únii, s osobitným dôrazom na otázky prístupu a príležitostí, s výhľadom dosiahnutia nového konsenzu v otázke sociálnych otázok, s ktorými sa Európa vyrovnáva. Opakuje, že je potrebné brať vážne boj proti diskriminácii na základe veku, pohlavia, etnického pôvodu, postihnutia, sexuálnej orientácie, náboženstva a presvedčenia.

| 5.5. | S potešením víta nadchádzajúcu štvrtú správu o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, v ktorej sa hovorí o pokroku smerom k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a o príspevku európskych a národných politík ako aj štrukturálnych fondov, kohézneho fondu, ďalších finančných nástrojov a Európskej investičnej banky k dosahovaniu súdržnosti a podčiarkuje významné miesto politiky súdržnosti v nadchádzajúcom strednodobom hodnotení rozpočtu Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.5.

S potešením víta nadchádzajúcu štvrtú správu o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, v ktorej sa hovorí o pokroku smerom k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a o príspevku európskych a národných politík ako aj štrukturálnych fondov, kohézneho fondu, ďalších finančných nástrojov a Európskej investičnej banky k dosahovaniu súdržnosti a podčiarkuje významné miesto politiky súdržnosti v nadchádzajúcom strednodobom hodnotení rozpočtu Spoločenstva.

6.   Energetika a klimatické zmeny

| 6.1. | Očakáva, že strategické prehodnotenie európskej energetickej politiky dodá nový impulz spoločnému prístupu pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, bezpečnosť zásobovania energiou a vyrovnávanie sa s klimatickými zmenami. Tento prístup musí vychádzať z inovatívnosti a využívania nových technológií, obnoviteľnej energie a z energetickej účinnosti a musí byť zameraný na zníženie závislosti voči dodávkam energie z krajín mimo EÚ a na dobudovanie vnútorného trhu s plynom a elektrinou. Žiada preto posilnenie dialógu medzi Európskou komisiou a miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktoré sa plne zapájajú do realizácie projektov na širšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a na zvýšenie energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

6.1.

Očakáva, že strategické prehodnotenie európskej energetickej politiky dodá nový impulz spoločnému prístupu pokiaľ ide o konkurencieschopnosť, bezpečnosť zásobovania energiou a vyrovnávanie sa s klimatickými zmenami. Tento prístup musí vychádzať z inovatívnosti a využívania nových technológií, obnoviteľnej energie a z energetickej účinnosti a musí byť zameraný na zníženie závislosti voči dodávkam energie z krajín mimo EÚ a na dobudovanie vnútorného trhu s plynom a elektrinou. Žiada preto posilnenie dialógu medzi Európskou komisiou a miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktoré sa plne zapájajú do realizácie projektov na širšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a na zvýšenie energetickej účinnosti.

| 6.2. | Opätovne vyjadruje podporu Európskej komisii pokiaľ ide o jej záväzok voči klimatickým zmenám a považuje za nevyhnutné, aby pri medzinárodných rokovaniach podporovala náročné ciele na obdobie po roku 2012 týkajúce sa jednak hlavných krajín, ktoré produkujú skleníkové plyny, ako aj hlavných priemyselných sektorov nesúcich zodpovednosť za klimatické zmeny. V priebehu roka 2007 prispeje svojimi myšlienkami v oblasti cieľov na obdobie po roku 2012. |
| --- | --- |

6.2.

Opätovne vyjadruje podporu Európskej komisii pokiaľ ide o jej záväzok voči klimatickým zmenám a považuje za nevyhnutné, aby pri medzinárodných rokovaniach podporovala náročné ciele na obdobie po roku 2012 týkajúce sa jednak hlavných krajín, ktoré produkujú skleníkové plyny, ako aj hlavných priemyselných sektorov nesúcich zodpovednosť za klimatické zmeny. V priebehu roka 2007 prispeje svojimi myšlienkami v oblasti cieľov na obdobie po roku 2012.

| 6.3. | Kladne hodnotí nový dôraz Európskej komisie na prispôsobovanie sa klimatickým zmenám, keďže niektoré účinky klimatických zmien už nie je možné odvrátiť a zdôrazňuje, nakoľko je dôležité posudzovať politiky Spoločenstva z hľadiska uvedených zmien. Považuje za prioritné posilniť výskum v oblasti hospodárskych, ekologických a sociálnych vplyvov klimatických zmien v jednotlivých regiónoch a informovať občanov o týchto vplyvoch a nákladoch. Žiada Európsku komisiu, aby podporovala výmenu overených postupov v tejto oblasti, a tak umožnila miestnym a regionálnym samosprávam vyvinúť si metódy na prispôsobenie sa situácii, ktoré bude možné uplatniť v rozličných podmienkach európskych miest a regiónov. |
| --- | --- |

6.3.

Kladne hodnotí nový dôraz Európskej komisie na prispôsobovanie sa klimatickým zmenám, keďže niektoré účinky klimatických zmien už nie je možné odvrátiť a zdôrazňuje, nakoľko je dôležité posudzovať politiky Spoločenstva z hľadiska uvedených zmien. Považuje za prioritné posilniť výskum v oblasti hospodárskych, ekologických a sociálnych vplyvov klimatických zmien v jednotlivých regiónoch a informovať občanov o týchto vplyvoch a nákladoch. Žiada Európsku komisiu, aby podporovala výmenu overených postupov v tejto oblasti, a tak umožnila miestnym a regionálnym samosprávam vyvinúť si metódy na prispôsobenie sa situácii, ktoré bude možné uplatniť v rozličných podmienkach európskych miest a regiónov.

7.   Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

| 7.1. | Odporúča uznať spoločnú európsku prisťahovaleckú a azylovú politiku zameranú na päť aspektov: intenzívnejšia spolupráca medzi členskými krajinami EÚ a nečlenskými krajinami, zabezpečenie vonkajších hraníc a boj proti obchodu s ľuďmi; vytvorenie koherentných a účinných opatrení na ochranu maloletých osôb, politika návratu a začlenenie migrantov do spoločnosti. Táto politika musí prihliadať na právomoci územných samospráv pri realizácii priorít Haagskeho programu, najmä pokiaľ ide o integračnú politiku zameranú na lepší prístup k zamestnaniu, právo na vzdelávanie a na odbornú prípravu, prístup k sociálnym a zdravotníckym službám, účasť prisťahovalcov na spoločenskom, kultúrnom a politickom živote a prístup k možnostiam na štúdium úradných jazykov prijímajúcej krajiny. |
| --- | --- |

7.1.

Odporúča uznať spoločnú európsku prisťahovaleckú a azylovú politiku zameranú na päť aspektov: intenzívnejšia spolupráca medzi členskými krajinami EÚ a nečlenskými krajinami, zabezpečenie vonkajších hraníc a boj proti obchodu s ľuďmi; vytvorenie koherentných a účinných opatrení na ochranu maloletých osôb, politika návratu a začlenenie migrantov do spoločnosti. Táto politika musí prihliadať na právomoci územných samospráv pri realizácii priorít Haagskeho programu, najmä pokiaľ ide o integračnú politiku zameranú na lepší prístup k zamestnaniu, právo na vzdelávanie a na odbornú prípravu, prístup k sociálnym a zdravotníckym službám, účasť prisťahovalcov na spoločenskom, kultúrnom a politickom živote a prístup k možnostiam na štúdium úradných jazykov prijímajúcej krajiny.

| 7.2. | Víta novú iniciatívu Európskej komisie usporiadať výročnú konferenciu na tému integrujúcich miest, pričom prvá konferencia sa uskutočnila v októbri 2006 v Rotterdame. Potvrdzuje svoj záväzok zohrávať aj naďalej významnú úlohu pri jej ďalších ročníkoch, počínajúc konferenciou, ktorá prebehne v roku 2007 v Miláne. |
| --- | --- |

7.2.

Víta novú iniciatívu Európskej komisie usporiadať výročnú konferenciu na tému integrujúcich miest, pričom prvá konferencia sa uskutočnila v októbri 2006 v Rotterdame. Potvrdzuje svoj záväzok zohrávať aj naďalej významnú úlohu pri jej ďalších ročníkoch, počínajúc konferenciou, ktorá prebehne v roku 2007 v Miláne.

| 7.3. | Žiada preto, aby bol so zámerom vytvoriť systematické a štruktúrované inštitucionálne partnerstvo, zapojený jednak do konzultačnej fázy v oblasti prisťahovalectva, ktorú Európska komisia začne v prvých mesiacoch roka 2007, ako aj do novej hodnotiacej metódy realizácie Haagskeho programu, ktorú Komisia predstavila v júni 2006. |
| --- | --- |

7.3.

Žiada preto, aby bol so zámerom vytvoriť systematické a štruktúrované inštitucionálne partnerstvo, zapojený jednak do konzultačnej fázy v oblasti prisťahovalectva, ktorú Európska komisia začne v prvých mesiacoch roka 2007, ako aj do novej hodnotiacej metódy realizácie Haagskeho programu, ktorú Komisia predstavila v júni 2006.

| 7.4. | Víta iniciatívu Európskej komisie vydať príručku o imigrácii a integrácii počas roku 2007, zdôrazňuje, že Výbor regiónov môže byť prostredníctvom svojich členov cenným zdrojom informácií a osvedčených postupov v tejto oblasti, a preto vyzýva Európsku komisiu, aby čo najužšie zapájala Výbor regiónov do prípravy uvedenej príručky. |
| --- | --- |

7.4.

Víta iniciatívu Európskej komisie vydať príručku o imigrácii a integrácii počas roku 2007, zdôrazňuje, že Výbor regiónov môže byť prostredníctvom svojich členov cenným zdrojom informácií a osvedčených postupov v tejto oblasti, a preto vyzýva Európsku komisiu, aby čo najužšie zapájala Výbor regiónov do prípravy uvedenej príručky.

| 7.5. | Zdôrazňuje, že niektoré regióny a mestá sú zvlášť postihnuté prílevom prisťahovalcov a trpia nedostatkom prostriedkov potrebných na to, aby s primeranou humanitárnou starostlivosťou zvládali veľké množstvo imigrantov. Žiada preto, aby Frontex zohrával stále dôležitejšiu úlohu v koordinácii pomoci postihnutým regiónom. |
| --- | --- |

7.5.

Zdôrazňuje, že niektoré regióny a mestá sú zvlášť postihnuté prílevom prisťahovalcov a trpia nedostatkom prostriedkov potrebných na to, aby s primeranou humanitárnou starostlivosťou zvládali veľké množstvo imigrantov. Žiada preto, aby Frontex zohrával stále dôležitejšiu úlohu v koordinácii pomoci postihnutým regiónom.

| 7.6. | Pripomína potrebu dôsledne hľadať rovnováhu medzi potrebou bezpečnosti v globalizovanom svete a základnými ľudskými právami a slobodami. |
| --- | --- |

7.6.

Pripomína potrebu dôsledne hľadať rovnováhu medzi potrebou bezpečnosti v globalizovanom svete a základnými ľudskými právami a slobodami.

8.   Rozšírenie

| 8.1. | Podporuje Komisiu, aby v spolupráci s ostatnými inštitúciami, vrátane VR, vyhodnotila integračnú schopnosť EÚ. Uznáva, že prebieha verejná diskusia o budúcich rozšíreniach a víta túto diskusiu. |
| --- | --- |

8.1.

Podporuje Komisiu, aby v spolupráci s ostatnými inštitúciami, vrátane VR, vyhodnotila integračnú schopnosť EÚ. Uznáva, že prebieha verejná diskusia o budúcich rozšíreniach a víta túto diskusiu.

| 8.2. | Podporuje proces rozšírenia EÚ o Chorvátsko, Turecko a krajiny západného Balkánu a zaväzuje sa rozvíjať dialóg s regionálnymi a miestnymi samosprávami EÚ a kandidátskych krajín, ako aj krajín, ktoré sú možnými kandidátmi na vstup do EÚ. Nazdáva sa, že bez ohľadu na budúce postavenie Turecka v rámci Európskej únie je v záujme EÚ aj naďalej nabádať Turecko v pokračovaní reforiem. Plánuje pokračovať v priamych kontaktoch s tureckými miestnymi a regionálnymi orgánmi a vytvoriť čo najskôr zmiešaný poradný výbor. |
| --- | --- |

8.2.

Podporuje proces rozšírenia EÚ o Chorvátsko, Turecko a krajiny západného Balkánu a zaväzuje sa rozvíjať dialóg s regionálnymi a miestnymi samosprávami EÚ a kandidátskych krajín, ako aj krajín, ktoré sú možnými kandidátmi na vstup do EÚ. Nazdáva sa, že bez ohľadu na budúce postavenie Turecka v rámci Európskej únie je v záujme EÚ aj naďalej nabádať Turecko v pokračovaní reforiem. Plánuje pokračovať v priamych kontaktoch s tureckými miestnymi a regionálnymi orgánmi a vytvoriť čo najskôr zmiešaný poradný výbor.

9.   Silnejší hlas európy vo svete

| 9.1. | Zamýšľa prispieť k upevneniu demokracie v susedských krajinách a v krajinách západného Balkánu, a to prostredníctvom účasti na pozorovacích misiách počas regionálnych a miestnych volieb a rozvíjania príslušnej medziinštitucionálnej spolupráce na úrovni Spoločenstva a na európskej úrovni. |
| --- | --- |

9.1.

Zamýšľa prispieť k upevneniu demokracie v susedských krajinách a v krajinách západného Balkánu, a to prostredníctvom účasti na pozorovacích misiách počas regionálnych a miestnych volieb a rozvíjania príslušnej medziinštitucionálnej spolupráce na úrovni Spoločenstva a na európskej úrovni.

| 9.2. | Jednoznačne podporuje usporiadanie regionálnej konferencie Euromed Barcelona + 10 a pripomína význam inštitucionálneho dialógu medzi územnými samosprávami Európskej únie a partnerskými krajinami ležiacimi pri Stredozemnom mori, s cieľom uľahčiť výmenu overených postupov v oblasti regionálneho partnerstva, decentralizovanej spolupráce, procesu decentralizácie a dobrej správy spoločnosti v euro-stredomorskej zóne. V tejto súvislosti vyzýva na vytvorenie fóra pre dialóg medzi regionálnymi a územnými samosprávami EÚ a krajín Stredomoria. |
| --- | --- |

9.2.

Jednoznačne podporuje usporiadanie regionálnej konferencie Euromed Barcelona + 10 a pripomína význam inštitucionálneho dialógu medzi územnými samosprávami Európskej únie a partnerskými krajinami ležiacimi pri Stredozemnom mori, s cieľom uľahčiť výmenu overených postupov v oblasti regionálneho partnerstva, decentralizovanej spolupráce, procesu decentralizácie a dobrej správy spoločnosti v euro-stredomorskej zóne. V tejto súvislosti vyzýva na vytvorenie fóra pre dialóg medzi regionálnymi a územnými samosprávami EÚ a krajín Stredomoria.

| 9.3. | Zdôrazňuje potrebu rozvíjať konštruktívne vzťahy s krajinami susediacimi s EÚ na miestnej a regionálnej úrovni, najmä pozdĺž novej východnej hranice Európskej únie. |
| --- | --- |

9.3.

Zdôrazňuje potrebu rozvíjať konštruktívne vzťahy s krajinami susediacimi s EÚ na miestnej a regionálnej úrovni, najmä pozdĺž novej východnej hranice Európskej únie.

| 9.4. | Podčiarkuje, že by sa mali rozvíjať a posilňovať vzťahy s Ruskom a krajinami zahrnutými do politiky severnej dimenzie až po vytvorenie strategického partnerstva. |
| --- | --- |

9.4.

Podčiarkuje, že by sa mali rozvíjať a posilňovať vzťahy s Ruskom a krajinami zahrnutými do politiky severnej dimenzie až po vytvorenie strategického partnerstva.

| 9.5. | Podčiarkuje význam dobrého riadenia spoločnosti pre dosiahnutie európskeho konsenzu v oblasti rozvoja a nazdáva sa, že uplatňovanie princípu subsidiarity v rámci decentralizovanej spolupráce predstavuje kľúčový prvok dobrého riadenia spoločnosti a európskej rozvojovej politiky. |
| --- | --- |

9.5.

Podčiarkuje význam dobrého riadenia spoločnosti pre dosiahnutie európskeho konsenzu v oblasti rozvoja a nazdáva sa, že uplatňovanie princípu subsidiarity v rámci decentralizovanej spolupráce predstavuje kľúčový prvok dobrého riadenia spoločnosti a európskej rozvojovej politiky.

| 10. | Poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade a predsedníctvam Rady Európskej únie v roku 2007, t. j. nemeckému a portugalskému predsedníctvu. |
| --- | --- |

10.

Poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, Rade a predsedníctvam Rady Európskej únie v roku 2007, t. j. nemeckému a portugalskému predsedníctvu.

V Bruseli 7. decembra 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

---