# Az Európai Unió C 57/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 57 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. március 10. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 57

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. március 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2006. december 6–7-i, 67. plenáris ülés |
| 2007/C 057/01 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A fenntartható európai borágazat felé | 1 |
| 2007/C 057/02 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye: A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig – és azon túl | 7 |
| 2007/C 057/03 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jelentés a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról | 11 |
| 2007/C 057/04 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A vidéki települések szerepe az európai területek valorizálásában | 18 |
| 2007/C 057/05 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleményei a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek | 25 |
| 2007/C 057/06 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye – A növekedési és foglalkoztatási stratégia és az európai kohéziós politika reformja – Negyedik helyzetjelentés a kohézióról | 27 |
| 2007/C 057/07 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006-2010) | 29 |
| 2007/C 057/08 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye – A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban | 34 |
| 2007/C 057/09 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása az Európai Bizottság jogalkotási és munkaprogramjáról és a Régiók Bizottsága 2007. évi prioritásairól | 39 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2006. december 6–7-i, 67. plenáris ülés

2007/C 057/01

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A fenntartható európai borágazat felé

1

2007/C 057/02

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye: A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig – és azon túl

7

2007/C 057/03

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jelentés a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról

11

2007/C 057/04

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A vidéki települések szerepe az európai területek valorizálásában

18

2007/C 057/05

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleményei a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek

25

2007/C 057/06

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye – A növekedési és foglalkoztatási stratégia és az európai kohéziós politika reformja – Negyedik helyzetjelentés a kohézióról

27

2007/C 057/07

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006-2010)

29

2007/C 057/08

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye – A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban

34

2007/C 057/09

A Régiók Bizottsága állásfoglalása az Európai Bizottság jogalkotási és munkaprogramjáról és a Régiók Bizottsága 2007. évi prioritásairól

39

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2006. december 6–7-i, 67. plenáris ülés

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/1

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A fenntartható európai borágazat felé”

(2007/C 57/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel „A fenntartható borágazat felé” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 319 final),

tekintettel „A fenntartható borágazat felé” című európai bizottsági közleményhez mellékelt, „A hatásvizsgálat összefoglalása” című személyzeti munkadokumentumra (SEC(2006) 780 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. június 22-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri az RB véleményét ebben a tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre,

tekintettel a borpiac közös szervezésének az Európai Bizottság által végzett utólagos értékelésére,

tekintettel a „Kihívások és lehetőségek az európai borok számára” című szeminárium (Brüsszel, 2006. február 16.) következtetéseire,

tekintettel az Európai Parlament Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottsága által szervezett, „A fenntartható európai borágazat felé” témában tartott meghallgatás (Brüsszel, 2006. július 12.) következtetéseire,

tekintettel az 5. Borügyi Világfórum következtetéseire (La Rioja, 2006. március 28-30.),

tekintettel az OIV (Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal) 29. kongresszusának és az OIV 4. közgyűlésének (La Rioja, 2006. június 26-30.) következtetéseire,

tekintettel az AREV nemzetközi tanácsülésének következtetéseire (Brno, 2006. július 20.),

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2006. október 6-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 257/2006 rev.1) (előadó: Pedro SANZ ALONSO, a La Rioja autonóm közösség elnöke (ES/EPP)),

a 2006. december 6-7-én tartott, 67. plenáris ülésén (a december 6-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának álláspontja

A Régiók Bizottsága

1.1   Általános megjegyzések

| 1.1.1 | úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslatai nem tartalmaznak külön utalást a regionális és a helyi jellegzetességekre; |
| --- | --- |

1.1.1

úgy véli, hogy az Európai Bizottság javaslatai nem tartalmaznak külön utalást a regionális és a helyi jellegzetességekre;

| 1.1.2 | támogatja az Európai Bizottság határozatát, amely a fogyasztás visszaesése, a termelés és forgalmazás szerkezeti egyensúlyzavarai, valamint a növekvő verseny következtében a borágazat megreformálására irányul; |
| --- | --- |

1.1.2

támogatja az Európai Bizottság határozatát, amely a fogyasztás visszaesése, a termelés és forgalmazás szerkezeti egyensúlyzavarai, valamint a növekvő verseny következtében a borágazat megreformálására irányul;

| 1.1.3 | sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság javaslata figyelmen kívül hagyja a borágazat szerepét a mezőgazdaság, a megművelt területek, a vidéki környezet és a helyes földhasználat fenntartásában, ugyanis a javaslat tisztán közgazdasági szempontokra helyezi a hangsúlyt, és nincs meg benne az az érzékenység, amelyre általában a mezőgazdaságnak, különösen pedig a borágazatnak szüksége van; |
| --- | --- |

1.1.3

sajnálattal állapítja meg, hogy az Európai Bizottság javaslata figyelmen kívül hagyja a borágazat szerepét a mezőgazdaság, a megművelt területek, a vidéki környezet és a helyes földhasználat fenntartásában, ugyanis a javaslat tisztán közgazdasági szempontokra helyezi a hangsúlyt, és nincs meg benne az az érzékenység, amelyre általában a mezőgazdaságnak, különösen pedig a borágazatnak szüksége van;

| 1.1.4 | egyetért abban, hogy a borágazatnak továbbra is saját KPSZ-re van szüksége; |
| --- | --- |

1.1.4

egyetért abban, hogy a borágazatnak továbbra is saját KPSZ-re van szüksége;

| 1.1.5 | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság javaslatában hiába keresünk társadalmi és társadalmi-gazdasági jövőképet; |
| --- | --- |

1.1.5

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság javaslatában hiába keresünk társadalmi és társadalmi-gazdasági jövőképet;

| 1.1.6 | osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy a tagállamoknak a lehető legnagyobb mozgástérrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy a konkrét területi körülményekhez illő megoldásokat ösztönözzenek; |
| --- | --- |

1.1.6

osztja az Európai Bizottság azon véleményét, hogy a tagállamoknak a lehető legnagyobb mozgástérrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy a konkrét területi körülményekhez illő megoldásokat ösztönözzenek;

| 1.1.7 | ezért támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a tagállamok – és ezeken belül a régiók – számára a szubszidiaritás magasabb szintjét ösztönözzék; |
| --- | --- |

1.1.7

ezért támogatja az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a tagállamok – és ezeken belül a régiók – számára a szubszidiaritás magasabb szintjét ösztönözzék;

| 1.1.8 | hangsúlyozza azonban annak szükségességét, hogy a közösségi politikák részére az európai borágazat egészét szem előtt tartó horizontális kritériumokat állapítsanak meg; |
| --- | --- |

1.1.8

hangsúlyozza azonban annak szükségességét, hogy a közösségi politikák részére az európai borágazat egészét szem előtt tartó horizontális kritériumokat állapítsanak meg;

| 1.1.9 | kritikusan fogadja, hogy az Európai Bizottság 400 000 hektárnyi szőlőültetvény kivágásával képzeli el az egyensúly helyreállítását. Az Európai Bizottság dokumentumában szereplő kijelentéseknek, amelyek az európai borágazat és boraink minőségének fontosságára, valamint a borágazat gazdasági szektoron belüli súlyára vonatkoznak, ellentmond az Európai Bizottság azon megközelítése, amely a szőlőültetvények kivágásával csökkenteni igyekszik a termelést, miközben figyelmen kívül hagy olyan konstruktívabb javaslatokat, amilyen az új piacok meghódítása vagy az „újvilági” borokkal való verseny; |
| --- | --- |

1.1.9

kritikusan fogadja, hogy az Európai Bizottság 400 000 hektárnyi szőlőültetvény kivágásával képzeli el az egyensúly helyreállítását. Az Európai Bizottság dokumentumában szereplő kijelentéseknek, amelyek az európai borágazat és boraink minőségének fontosságára, valamint a borágazat gazdasági szektoron belüli súlyára vonatkoznak, ellentmond az Európai Bizottság azon megközelítése, amely a szőlőültetvények kivágásával csökkenteni igyekszik a termelést, miközben figyelmen kívül hagy olyan konstruktívabb javaslatokat, amilyen az új piacok meghódítása vagy az „újvilági” borokkal való verseny;

| 1.1.10 | rámutat, hogy növelni kell a nagyközönség tájékoztatását/felvilágosítását abból a célból, hogy terjedjen a mértékletes borfogyasztás; |
| --- | --- |

1.1.10

rámutat, hogy növelni kell a nagyközönség tájékoztatását/felvilágosítását abból a célból, hogy terjedjen a mértékletes borfogyasztás;

| 1.1.11 | kiemeli annak szükségességét, hogy a borral kapcsolatos tájékoztatás és promóció térjen ki a mértékletes borfogyasztás egészségre gyakorolt, adott esetben kedvező hatására és a megfelelő földhasználathoz való hozzájárulására, valamint a bortermelés környezeti előnyeire; |
| --- | --- |

1.1.11

kiemeli annak szükségességét, hogy a borral kapcsolatos tájékoztatás és promóció térjen ki a mértékletes borfogyasztás egészségre gyakorolt, adott esetben kedvező hatására és a megfelelő földhasználathoz való hozzájárulására, valamint a bortermelés környezeti előnyeire;

| 1.1.12 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a bor-KPSZ reformjának megvalósítása ne vezessen az európai társadalmi-gazdasági bortermelő rendszer felbomlásához; |
| --- | --- |

1.1.12

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a bor-KPSZ reformjának megvalósítása ne vezessen az európai társadalmi-gazdasági bortermelő rendszer felbomlásához;

1.2   A jelenlegi KPSZ problémái

| 1.2.1 | rámutat, hogy a jelenlegi KPSZ a globalizálódott gazdaság keretében nem adott megfelelő választ az európai borágazat szervezésével, szerkezetével, fejlődésével és versenyképességével kapcsolatos problémákra olyan területeken, mint a piac, a termelési potenciál szabályozása, a borászati eljárások, a földrajzi megjelölések, a címkézés, az egészség és a tájékoztatás; |
| --- | --- |

1.2.1

rámutat, hogy a jelenlegi KPSZ a globalizálódott gazdaság keretében nem adott megfelelő választ az európai borágazat szervezésével, szerkezetével, fejlődésével és versenyképességével kapcsolatos problémákra olyan területeken, mint a piac, a termelési potenciál szabályozása, a borászati eljárások, a földrajzi megjelölések, a címkézés, az egészség és a tájékoztatás;

| 1.2.2 | egyetért az Európai Bizottság adataival az európai borfogyasztás visszaesésére és a jelenlegi szerkezeti túltermelés növekedésére, valamint az importnak az exportnál gyorsabb növekedésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.2.2

egyetért az Európai Bizottság adataival az európai borfogyasztás visszaesésére és a jelenlegi szerkezeti túltermelés növekedésére, valamint az importnak az exportnál gyorsabb növekedésére vonatkozóan;

| 1.2.3 | egyetért abban, hogy a közösségi termelőknek versenyképesebbé kell válniuk a globalizált piacon; |
| --- | --- |

1.2.3

egyetért abban, hogy a közösségi termelőknek versenyképesebbé kell válniuk a globalizált piacon;

| 1.2.4 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy egyes tagállamok megnövekedett terméshozamai miatt szabályozni kell a termelési potenciált; |
| --- | --- |

1.2.4

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy egyes tagállamok megnövekedett terméshozamai miatt szabályozni kell a termelési potenciált;

| 1.2.5 | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szerkezetátalakítási és átállási programok egyes esetekben háttérbe szorították a minőségre való törekvést a termelés fokozásával szemben; |
| --- | --- |

1.2.5

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szerkezetátalakítási és átállási programok egyes esetekben háttérbe szorították a minőségre való törekvést a termelés fokozásával szemben;

| 1.2.6 | megállapítja, hogy egyes tagállamokban továbbra is fennmaradtak a szabályellenes szőlőültetvények, amelyek fokozzák a kínálat és a kereslet közti egyensúlyzavarokat, és egyes termelőknek kedveznek mások rovására; |
| --- | --- |

1.2.6

megállapítja, hogy egyes tagállamokban továbbra is fennmaradtak a szabályellenes szőlőültetvények, amelyek fokozzák a kínálat és a kereslet közti egyensúlyzavarokat, és egyes termelőknek kedveznek mások rovására;

| 1.2.7 | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a krízislepárlás formájában végrehajtott piactámogatási intézkedések nem bizonyultak elég hatékonynak a termelők jövedelmének garantálásához; |
| --- | --- |

1.2.7

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a krízislepárlás formájában végrehajtott piactámogatási intézkedések nem bizonyultak elég hatékonynak a termelők jövedelmének garantálásához;

| 1.2.8 | aggodalmának ad hangot, amiért a krízislepárlás, amelynek kivételes jellegűnek kellene lennie, strukturális intézkedéssé és a jelenlegi pénzügyi keret egyik fő címzettjévé vált, erőforrásokat vonva így el a minőséggel és a forgalmazással/fogyasztással összefüggő intézkedésektől. Úgy véli, hogy az intézkedéseknek a fogyasztásra szánt alkohol és egyúttal a melléktermékek lepárlására is ki kellene terjednie, kiemelvén, hogy az összes nyersanyagból nyert alkohol 15 %-át melléktermékek lepárlásával kell előállítani; |
| --- | --- |

1.2.8

aggodalmának ad hangot, amiért a krízislepárlás, amelynek kivételes jellegűnek kellene lennie, strukturális intézkedéssé és a jelenlegi pénzügyi keret egyik fő címzettjévé vált, erőforrásokat vonva így el a minőséggel és a forgalmazással/fogyasztással összefüggő intézkedésektől. Úgy véli, hogy az intézkedéseknek a fogyasztásra szánt alkohol és egyúttal a melléktermékek lepárlására is ki kellene terjednie, kiemelvén, hogy az összes nyersanyagból nyert alkohol 15 %-át melléktermékek lepárlásával kell előállítani;

| 1.2.9 | kedvezőnek tartja a magántárolás hatékony piacszabályozási eszközként történő fenntartását, és nagyobb rugalmasságot javasol ezzel kapcsolatban, hogy hozzáférhetőbbé váljék; |
| --- | --- |

1.2.9

kedvezőnek tartja a magántárolás hatékony piacszabályozási eszközként történő fenntartását, és nagyobb rugalmasságot javasol ezzel kapcsolatban, hogy hozzáférhetőbbé váljék;

| 1.2.10 | egyetért azzal, hogy csak az OIV által elfogadott borkészítési eljárásokat legyen szabad alkalmazni és azzal a követeléssel, hogy ezeknek az eljárásoknak tudományos és technikai tanulmányokon kell alapulniuk. Természetesen garantálniuk kell a teljes élelmiszerbiztonságot; |
| --- | --- |

1.2.10

egyetért azzal, hogy csak az OIV által elfogadott borkészítési eljárásokat legyen szabad alkalmazni és azzal a követeléssel, hogy ezeknek az eljárásoknak tudományos és technikai tanulmányokon kell alapulniuk. Természetesen garantálniuk kell a teljes élelmiszerbiztonságot;

| 1.2.11 | figyelmeztet, hogy az említett borkészítési eljárások semmiképp nem zavarhatják meg a fogyasztókat a jelenlegi eljárások eltorzítása révén, amelyektől a fogyasztók által észlelt minőség függ. Ez káros lenne azon európai régiók számára, amelyek bortermelésük során a végtermék minőségét szem előtt tartó hagyományos eljárásokat alkalmaznak, vagy ahogy az európai bizottsági dokumentum Az EU új borászati politikájának célkitűzései című szakaszának harmadik pontja fogalmaz, „...amelyek megőrzik az EU-s bortermelés legjobb hagyományait...”; |
| --- | --- |

1.2.11

figyelmeztet, hogy az említett borkészítési eljárások semmiképp nem zavarhatják meg a fogyasztókat a jelenlegi eljárások eltorzítása révén, amelyektől a fogyasztók által észlelt minőség függ. Ez káros lenne azon európai régiók számára, amelyek bortermelésük során a végtermék minőségét szem előtt tartó hagyományos eljárásokat alkalmaznak, vagy ahogy az európai bizottsági dokumentum Az EU új borászati politikájának célkitűzései című szakaszának harmadik pontja fogalmaz, „...amelyek megőrzik az EU-s bortermelés legjobb hagyományait...”;

| 1.2.12 | tudatában van annak, hogy a fogyasztókat megzavarják a fogalommeghatározásokra, a borkészítési eljárásokra és a borok minősítésére vonatkozó, rendkívül bonyolult szabályok, ezért egyszerűsítésüket javasolja; |
| --- | --- |

1.2.12

tudatában van annak, hogy a fogyasztókat megzavarják a fogalommeghatározásokra, a borkészítési eljárásokra és a borok minősítésére vonatkozó, rendkívül bonyolult szabályok, ezért egyszerűsítésüket javasolja;

| 1.2.13 | elismeri, hogy a címkézés szabályainak egyszerűsítése előnyös lehet azon gyengébb minőségű borok számára, amelyek megkülönböztető jegyei – amelyek révén versenyképessé válhatnak a piacokon – másképp nem emelhetők ki, mégis ellenzi ezt, mert azon kifejezések alkalmazási lehetősége, amelyeket eddig csak a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok esetében engedélyeztek, egyértelműen károsan hatna a sikeresebb borokra, amelyeket a hagyományos európai minőségi modell szerint termelnek; |
| --- | --- |

1.2.13

elismeri, hogy a címkézés szabályainak egyszerűsítése előnyös lehet azon gyengébb minőségű borok számára, amelyek megkülönböztető jegyei – amelyek révén versenyképessé válhatnak a piacokon – másképp nem emelhetők ki, mégis ellenzi ezt, mert azon kifejezések alkalmazási lehetősége, amelyeket eddig csak a meghatározott termőhelyről származó minőségi borok esetében engedélyeztek, egyértelműen károsan hatna a sikeresebb borokra, amelyeket a hagyományos európai minőségi modell szerint termelnek;

| 1.2.14 | helyesli a fiatalok alkoholfogyasztásának emelkedése miatti aggodalmat – bár az is igaz, hogy e korcsoport borfogyasztása jelentősen csökkent az utóbbi években –, és utal arra, hogy a bor adott esetben kedvező egészségügyi hatásáról szóló esetleges tájékoztatást ki kell egészíteni annak kifejtésével, mennyire fogékonyak a fiatalok arra, ahogyan a felnőttek az alkohollal bánnak. Ezen túlmenően külön meg kell határozni a fiatalok számára javallott alkoholmennyiséget; |
| --- | --- |

1.2.14

helyesli a fiatalok alkoholfogyasztásának emelkedése miatti aggodalmat – bár az is igaz, hogy e korcsoport borfogyasztása jelentősen csökkent az utóbbi években –, és utal arra, hogy a bor adott esetben kedvező egészségügyi hatásáról szóló esetleges tájékoztatást ki kell egészíteni annak kifejtésével, mennyire fogékonyak a fiatalok arra, ahogyan a felnőttek az alkohollal bánnak. Ezen túlmenően külön meg kell határozni a fiatalok számára javallott alkoholmennyiséget;

1.3   Az európai borágazat célkitűzései

| 1.3.1 | támogatja a versenyképes és fenntartható európai borágazat fenntartását; |
| --- | --- |

1.3.1

támogatja a versenyképes és fenntartható európai borágazat fenntartását;

| 1.3.2 | támogatja egy olyan borászati rendszer létrehozását, amely világos, egyszerű és hatékony szabályok szerint működik, amelyek biztosítják az egyensúlyt a kereslet és a kínálat között; |
| --- | --- |

1.3.2

támogatja egy olyan borászati rendszer létrehozását, amely világos, egyszerű és hatékony szabályok szerint működik, amelyek biztosítják az egyensúlyt a kereslet és a kínálat között;

| 1.3.3 | gratulál az Európai Bizottság olyan borászati rendszer létrehozására irányuló céljához, amely megőrzi az EU-s bortermelés legjobb hagyományait, megerősíti a vidéki területek társadalmi szerkezetét, és biztosítja, hogy a termelés tiszteletben tartsa a környezetet, bár a dokumentumban javasolt intézkedések némelyike – különösen a főleg alacsony hozamú területeken levő szőlőültetvények kivágása – ellentmond ezeknek a dicséretes szándékoknak; |
| --- | --- |

1.3.3

gratulál az Európai Bizottság olyan borászati rendszer létrehozására irányuló céljához, amely megőrzi az EU-s bortermelés legjobb hagyományait, megerősíti a vidéki területek társadalmi szerkezetét, és biztosítja, hogy a termelés tiszteletben tartsa a környezetet, bár a dokumentumban javasolt intézkedések némelyike – különösen a főleg alacsony hozamú területeken levő szőlőültetvények kivágása – ellentmond ezeknek a dicséretes szándékoknak;

| 1.3.4 | támogatja, hogy a KPSZ reformja két pillérre: a minőségre és a tájékoztatásra támaszkodjék annak érdekében, hogy az európai borok számára nagyobb piacok nyíljanak meg; |
| --- | --- |

1.3.4

támogatja, hogy a KPSZ reformja két pillérre: a minőségre és a tájékoztatásra támaszkodjék annak érdekében, hogy az európai borok számára nagyobb piacok nyíljanak meg;

1.4   Az Európai Bizottság által elvetett lehetőségek

| 1.4.1 | egyetért az Európai Bizottság azon álláspontjával, amely elveti a jelenlegi helyzet fenntartását, a bor-KPSZ-nek a KAP reformmodelljét követő megreformálását és a borpiac deregulációját; |
| --- | --- |

1.4.1

egyetért az Európai Bizottság azon álláspontjával, amely elveti a jelenlegi helyzet fenntartását, a bor-KPSZ-nek a KAP reformmodelljét követő megreformálását és a borpiac deregulációját;

1.5   A bor-KPSZ mélyreható reformja

| 1.5.1 | tudomásul veszi a kihívást, amely a szabályozási keret és a termelési szerkezet hosszú távú kilátásokkal rendelkező, fenntartható és versenyképes európai borágazat kialakítása érdekében történő kiigazításában áll; |
| --- | --- |

1.5.1

tudomásul veszi a kihívást, amely a szabályozási keret és a termelési szerkezet hosszú távú kilátásokkal rendelkező, fenntartható és versenyképes európai borágazat kialakítása érdekében történő kiigazításában áll;

| 1.5.2 | kedvezően fogadja, hogy az A változatban földrajzi jelzések nem szerepelnek a telepítési jogok liberalizálását célzó intézkedések között, és feltételezi, hogy az ilyen jelzések kizárása állandó marad, akárcsak az ágazat többi részében, mivel a liberalizáció súlyosan károsítaná az európai termelési modellt; |
| --- | --- |

1.5.2

kedvezően fogadja, hogy az A változatban földrajzi jelzések nem szerepelnek a telepítési jogok liberalizálását célzó intézkedések között, és feltételezi, hogy az ilyen jelzések kizárása állandó marad, akárcsak az ágazat többi részében, mivel a liberalizáció súlyosan károsítaná az európai termelési modellt;

| 1.5.3 | nem ért egyet azzal a megközelítéssel, amely a szőlőültetvények kivágásának támogatásával, majd a telepítési jogok liberalizálásával törekszik a kereslet és a kínálat egyensúlyának helyreállítására; |
| --- | --- |

1.5.3

nem ért egyet azzal a megközelítéssel, amely a szőlőültetvények kivágásának támogatásával, majd a telepítési jogok liberalizálásával törekszik a kereslet és a kínálat egyensúlyának helyreállítására;

| 1.5.4 | helyteleníti e megközelítésben, hogy hiányzik belőle az ambíció, ugyanis a piac egyensúlyzavarát szőlőültetvények kivágásával orvosolná, és a forgalmazás bővítésének lehetőségét még csak meg sem említi; |
| --- | --- |

1.5.4

helyteleníti e megközelítésben, hogy hiányzik belőle az ambíció, ugyanis a piac egyensúlyzavarát szőlőültetvények kivágásával orvosolná, és a forgalmazás bővítésének lehetőségét még csak meg sem említi;

| 1.5.5 | nem ért egyet azzal a felfogással, hogy a telepítési jogok liberalizációja a termelési költségek csökkentése révén közvetlenül hozzájárulna az ágazat versenyképességének javításához, mert arról nem vesz tudomást, hogy a telepítési jogok költségei közvetlenül összefüggnek az érintett területekről származó termékek forgalmazásának sikerével, így e területeken a kereslet és a kínálat közti egyensúly helyreállításának az eszközei; |
| --- | --- |

1.5.5

nem ért egyet azzal a felfogással, hogy a telepítési jogok liberalizációja a termelési költségek csökkentése révén közvetlenül hozzájárulna az ágazat versenyképességének javításához, mert arról nem vesz tudomást, hogy a telepítési jogok költségei közvetlenül összefüggnek az érintett területekről származó termékek forgalmazásának sikerével, így e területeken a kereslet és a kínálat közti egyensúly helyreállításának az eszközei;

| 1.5.6 | kedvezőtlenül vélekedik arról az elképzelésről, hogy a bor-KPSZ reformjához a cukorágazat reformmodelljét tekintsék példának, ez ugyanis a termelés folyamatosságának garantálása érdekében a termelők jelentős részének eltűnésével járna, ezenkívül ösztönözné az EU-ba történő borbehozatalt; |
| --- | --- |

1.5.6

kedvezőtlenül vélekedik arról az elképzelésről, hogy a bor-KPSZ reformjához a cukorágazat reformmodelljét tekintsék példának, ez ugyanis a termelés folyamatosságának garantálása érdekében a termelők jelentős részének eltűnésével járna, ezenkívül ösztönözné az EU-ba történő borbehozatalt;

| 1.5.7 | nem fogadja el, hogy a KPSZ reformjának – különösen a borágazatban – egyik célkitűzése 400 000 hektárnyi ültetvény kivágásával valósítható meg, annál is inkább, mivel az erre a célra szánt összeg a teljes pénzügyi reformcsomag mintegy 40 %-át teszi ki, a termelés csökkenésének hatása pedig az eredetileg vártnál sokkal mérsékeltebb lenne; |
| --- | --- |

1.5.7

nem fogadja el, hogy a KPSZ reformjának – különösen a borágazatban – egyik célkitűzése 400 000 hektárnyi ültetvény kivágásával valósítható meg, annál is inkább, mivel az erre a célra szánt összeg a teljes pénzügyi reformcsomag mintegy 40 %-át teszi ki, a termelés csökkenésének hatása pedig az eredetileg vártnál sokkal mérsékeltebb lenne;

| 1.5.8 | elutasítja a piacszabályozási intézkedések „haladéktalan” megszüntetését, mert bár mind kialakításuk, mind alkalmazásuk sok kívánnivalót hagy maga után, megszüntetésük nem célszerű átmeneti idő nélkül, amely alatt hasznosítani lehetne némelyikük pozitív vonásait. Ez alatt az átmeneti időszak alatt fokozatosan csökkenteni kellene a piaci intézkedésekre szánt összegeket, ezzel párhuzamosan pedig bővíteni kellene a minőség javítására, a reklámra és a forgalmazásra irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.5.8

elutasítja a piacszabályozási intézkedések „haladéktalan” megszüntetését, mert bár mind kialakításuk, mind alkalmazásuk sok kívánnivalót hagy maga után, megszüntetésük nem célszerű átmeneti idő nélkül, amely alatt hasznosítani lehetne némelyikük pozitív vonásait. Ez alatt az átmeneti időszak alatt fokozatosan csökkenteni kellene a piaci intézkedésekre szánt összegeket, ezzel párhuzamosan pedig bővíteni kellene a minőség javítására, a reklámra és a forgalmazásra irányuló intézkedéseket;

| 1.5.9 | üdvözli a „nemzeti keret” elnevezésű új eszköz létrehozását, amennyiben az nem vezet ahhoz, hogy a KAP újra állami irányítás alá kerül, és kéri, hogy kimerítően és konkrétan sorolják fel azokat az intézkedéseket, amelyek esetében az EU engedélyezi, hogy e nemzeti keretből finanszírozzák, és a régiók nevében számon kéri a szubszidiaritás elvének érvényesülését az alapok kezelésében; |
| --- | --- |

1.5.9

üdvözli a „nemzeti keret” elnevezésű új eszköz létrehozását, amennyiben az nem vezet ahhoz, hogy a KAP újra állami irányítás alá kerül, és kéri, hogy kimerítően és konkrétan sorolják fel azokat az intézkedéseket, amelyek esetében az EU engedélyezi, hogy e nemzeti keretből finanszírozzák, és a régiók nevében számon kéri a szubszidiaritás elvének érvényesülését az alapok kezelésében;

| 1.5.10 | üdvözli azt a tervet, hogy a tagállamok bizonyos válságkezelési intézkedéseket alkalmazzanak; |
| --- | --- |

1.5.10

üdvözli azt a tervet, hogy a tagállamok bizonyos válságkezelési intézkedéseket alkalmazzanak;

| 1.5.11 | üdvözli, hogy az említett intézkedéseknek tiszteletben kellene tartaniuk bizonyos közös szabályokat, nehogy némelyikük rejtett támogatást – például piactámogatást – biztosítson olyan intézkedések révén, amelyek torzíthatnák a tagállamok termelői közötti versenyt; |
| --- | --- |

1.5.11

üdvözli, hogy az említett intézkedéseknek tiszteletben kellene tartaniuk bizonyos közös szabályokat, nehogy némelyikük rejtett támogatást – például piactámogatást – biztosítson olyan intézkedések révén, amelyek torzíthatnák a tagállamok termelői közötti versenyt;

| 1.5.12 | elutasítja az Európai Bizottság vidékfejlesztési megközelítését, amely mindenekelőtt – egészen konkrét gazdasági intézkedésekkel – arra ösztönözné a gazdákat, hogy hagyjanak fel a mezőgazdasági termeléssel, ahelyett, hogy a vidéki területek fejlődésének kulcselemeként e tevékenység folytatását szorgalmazná. Itt utalunk az RB idevonatkozó véleményére és nyilatkozatára; |
| --- | --- |

1.5.12

elutasítja az Európai Bizottság vidékfejlesztési megközelítését, amely mindenekelőtt – egészen konkrét gazdasági intézkedésekkel – arra ösztönözné a gazdákat, hogy hagyjanak fel a mezőgazdasági termeléssel, ahelyett, hogy a vidéki területek fejlődésének kulcselemeként e tevékenység folytatását szorgalmazná. Itt utalunk az RB idevonatkozó véleményére és nyilatkozatára;

| 1.5.13 | nem ért egyet azzal, hogy a közlemény nem tesz nyílt utalást a meredek lejtős területeken történő szőlőtermesztésre, amely magasabb költségekkel jár ugyan, viszont a földművelésnek ez a formája elősegíti a környezet megóvását, a táj formálását és a falusi turizmus fellendítését, továbbá hozzájárul a fenntartható vidékfejlesztés támogatásához; |
| --- | --- |

1.5.13

nem ért egyet azzal, hogy a közlemény nem tesz nyílt utalást a meredek lejtős területeken történő szőlőtermesztésre, amely magasabb költségekkel jár ugyan, viszont a földművelésnek ez a formája elősegíti a környezet megóvását, a táj formálását és a falusi turizmus fellendítését, továbbá hozzájárul a fenntartható vidékfejlesztés támogatásához;

| 1.5.14 | ellenzi, hogy forrásokat utaljanak át az első pillérből a másodikba az európai borágazat finanszírozására, és azt javasolja, hogy hagyják meg a KPSZ pénzügyi csomagját; |
| --- | --- |

1.5.14

ellenzi, hogy forrásokat utaljanak át az első pillérből a másodikba az európai borágazat finanszírozására, és azt javasolja, hogy hagyják meg a KPSZ pénzügyi csomagját;

| 1.5.15 | üdvözli, hogy a közlemény nagy súlyt helyez a szabályok egyszerűsítésére, valamint világosabbá, átláthatóbbá és hatékonyabbá tételére; |
| --- | --- |

1.5.15

üdvözli, hogy a közlemény nagy súlyt helyez a szabályok egyszerűsítésére, valamint világosabbá, átláthatóbbá és hatékonyabbá tételére;

| 1.5.16 | nem ért egyet azonban azzal, hogy a minőségre vonatkozó jelenlegi szabályozási keret mélyreható reformja elsőbbséget kapott annak érdekében, hogy a minőséggel kapcsolatos közösségi politika nagyobb mértékben összhangba kerüljön a nemzetközi szabályokkal, ugyanis bár erre a kiigazításra valóban szükség van, önmagában nem elégséges, a minőséggel összefüggő cél; |
| --- | --- |

1.5.16

nem ért egyet azonban azzal, hogy a minőségre vonatkozó jelenlegi szabályozási keret mélyreható reformja elsőbbséget kapott annak érdekében, hogy a minőséggel kapcsolatos közösségi politika nagyobb mértékben összhangba kerüljön a nemzetközi szabályokkal, ugyanis bár erre a kiigazításra valóban szükség van, önmagában nem elégséges, a minőséggel összefüggő cél;

| 1.5.17 | támogatja a minőségi borokra vonatkozó, a földrajzi eredeten alapuló (meghatározott termőhelyről származó minőségi bor) európai koncepció nemzetközi szintű alkalmazását. Szükség van-e koncepció erősítésére, megszilárdítására, népszerűsítésére és hangsúlyozására; |
| --- | --- |

1.5.17

támogatja a minőségi borokra vonatkozó, a földrajzi eredeten alapuló (meghatározott termőhelyről származó minőségi bor) európai koncepció nemzetközi szintű alkalmazását. Szükség van-e koncepció erősítésére, megszilárdítására, népszerűsítésére és hangsúlyozására;

| 1.5.18 | kedvezően ítéli meg a szakmaközi szervezetek szerepének kiterjesztésére irányuló javaslatot, amely arra irányul, hogy e szervezetek ellenőrizni és szabályozni tudják a területükön termelt borok minőségét. Ebből a célból a legmeggyőzőbb eddigi tapasztalatok összegyűjtésére, megismerésére és alkalmazására lenne szükség; |
| --- | --- |

1.5.18

kedvezően ítéli meg a szakmaközi szervezetek szerepének kiterjesztésére irányuló javaslatot, amely arra irányul, hogy e szervezetek ellenőrizni és szabályozni tudják a területükön termelt borok minőségét. Ebből a célból a legmeggyőzőbb eddigi tapasztalatok összegyűjtésére, megismerésére és alkalmazására lenne szükség;

| 1.5.19 | egyetért azzal, hogy meg kellene erősíteni az ellenőrző rendszereket és eszközöket, amelyeknek megfelelő garanciákat kellene nyújtaniuk a fogyasztóknak; |
| --- | --- |

1.5.19

egyetért azzal, hogy meg kellene erősíteni az ellenőrző rendszereket és eszközöket, amelyeknek megfelelő garanciákat kellene nyújtaniuk a fogyasztóknak;

| 1.5.20 | kritikusan szemléli a hatáskörök átalakítását, különösen a Tanács hatásköreinek az Európai Bizottságra történő átruházását, és nem tartja ezeket szükségesnek; |
| --- | --- |

1.5.20

kritikusan szemléli a hatáskörök átalakítását, különösen a Tanács hatásköreinek az Európai Bizottságra történő átruházását, és nem tartja ezeket szükségesnek;

| 1.5.21 | egyetért azzal, hogy az OIV eljárásait el kell ismerni, és – tudományosan megalapozott jelentések alapján és az Európai Unióban végzett kutatási projektek eredményeire támaszkodva – meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

1.5.21

egyetért azzal, hogy az OIV eljárásait el kell ismerni, és – tudományosan megalapozott jelentések alapján és az Európai Unióban végzett kutatási projektek eredményeire támaszkodva – meg kell vizsgálni;

| 1.5.22 | kéri, hogy az alkoholtartalom-növelés – amely kizárólagosan mustok felhasználásával történhet – maximális mértéke továbbra is 2 százalék legyen; |
| --- | --- |

1.5.22

kéri, hogy az alkoholtartalom-növelés – amely kizárólagosan mustok felhasználásával történhet – maximális mértéke továbbra is 2 százalék legyen;

| 1.5.23 | nem ért egyet az OIV borászati eljárásai uniós alkalmazásának automatikus engedélyezésével, még akkor sem, ha a borokat olyan területekre exportálják, ahol az ilyen eljárásokat jóváhagyták. Az eljárásokat az előző pontban említett eljárásnak kell alávetni; |
| --- | --- |

1.5.23

nem ért egyet az OIV borászati eljárásai uniós alkalmazásának automatikus engedélyezésével, még akkor sem, ha a borokat olyan területekre exportálják, ahol az ilyen eljárásokat jóváhagyták. Az eljárásokat az előző pontban említett eljárásnak kell alávetni;

| 1.5.24 | kedvezően fogadja a környezet megóvása érdekében a borkészítési eljárás alkalmazása során betartandó elfogadható minimumszabályokra vonatkozó biztosítékot. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a LIFE kezdeményezés finanszírozásával már folynak kísérletek ezen a területen, amelyek igen értékes, fontos információkat szolgáltathatnak; |
| --- | --- |

1.5.24

kedvezően fogadja a környezet megóvása érdekében a borkészítési eljárás alkalmazása során betartandó elfogadható minimumszabályokra vonatkozó biztosítékot. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a LIFE kezdeményezés finanszírozásával már folynak kísérletek ezen a területen, amelyek igen értékes, fontos információkat szolgáltathatnak;

| 1.5.25 | kedvezően fogadja a címkézésre vonatkozó rendelkezéseknek egy, a különféle borkategóriák összességére vonatkozó egységes jogszabályi keret létrehozásával történő egyszerűsítését, de megismétli, hogy ez nem vezethet a fogyasztók megzavarásához, ezért a címkézésnek egyszerűnek és világosnak kell lennie, és védenie kell a fogyasztók érdekeit; |
| --- | --- |

1.5.25

kedvezően fogadja a címkézésre vonatkozó rendelkezéseknek egy, a különféle borkategóriák összességére vonatkozó egységes jogszabályi keret létrehozásával történő egyszerűsítését, de megismétli, hogy ez nem vezethet a fogyasztók megzavarásához, ezért a címkézésnek egyszerűnek és világosnak kell lennie, és védenie kell a fogyasztók érdekeit;

| 1.5.26 | figyelmeztet az azzal járó kockázatra, ha megszüntetik a földrajzi jelzéssel ellátott, illetve a földrajzi jelzés nélküli borokra vonatkozó címkézési szabályok közötti megkülönböztetést, annál is inkább, mivel ezt a szőlőfajtának és a szüret évének a földrajzi jelzés nélküli borokon való feltüntetésének megkönnyítésére tervezik; |
| --- | --- |

1.5.26

figyelmeztet az azzal járó kockázatra, ha megszüntetik a földrajzi jelzéssel ellátott, illetve a földrajzi jelzés nélküli borokra vonatkozó címkézési szabályok közötti megkülönböztetést, annál is inkább, mivel ezt a szőlőfajtának és a szüret évének a földrajzi jelzés nélküli borokon való feltüntetésének megkönnyítésére tervezik;

| 1.5.27 | ezért síkra száll az ellen, hogy a szőlőfajtára és a szüret évére vonatkozó információkat feltüntessék a földrajzi jelzés nélküli borokon; |
| --- | --- |

1.5.27

ezért síkra száll az ellen, hogy a szőlőfajtára és a szüret évére vonatkozó információkat feltüntessék a földrajzi jelzés nélküli borokon;

| 1.5.28 | kedvezően fogadja a hagyományos kifejezések rendszerének fenntartására és javítására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.5.28

kedvezően fogadja a hagyományos kifejezések rendszerének fenntartására és javítására irányuló javaslatot;

| 1.5.29 | kedvezően fogadja a védjegypolitika kiigazítására és a borágazatban érvényben lévő nyelvhasználati szabályok módosítására irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

1.5.29

kedvezően fogadja a védjegypolitika kiigazítására és a borágazatban érvényben lévő nyelvhasználati szabályok módosítására irányuló javaslatot;

| 1.5.30 | megerősíti, hogy a minőség-, forgalmazási és promóciós politika a bor-KPSZ pénzügyi csomagjából származó források egyik fő címzettje kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

1.5.30

megerősíti, hogy a minőség-, forgalmazási és promóciós politika a bor-KPSZ pénzügyi csomagjából származó források egyik fő címzettje kell, hogy legyen;

| 1.5.31 | egyetért azzal, hogy maximális garanciákat kell nyújtani a fogyasztók egészségügyi tájékoztatására és védelmére vonatkozóan, ami ráadásul kedvezhetne is a fogyasztásnak, tekintettel arra, hogy a mértékletes borfogyasztásnak jótékony egészségi hatásai vannak az emberek bizonyos csoportjaira, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy más csoportokra, illetve túlzott fogyasztás esetén káros hatásai lehetnek; |
| --- | --- |

1.5.31

egyetért azzal, hogy maximális garanciákat kell nyújtani a fogyasztók egészségügyi tájékoztatására és védelmére vonatkozóan, ami ráadásul kedvezhetne is a fogyasztásnak, tekintettel arra, hogy a mértékletes borfogyasztásnak jótékony egészségi hatásai vannak az emberek bizonyos csoportjaira, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy más csoportokra, illetve túlzott fogyasztás esetén káros hatásai lehetnek;

| 1.5.32 | kedvezően fogadja azt az álláspontot, hogy a fogyasztóknak teljes körű és hiteles tájékoztatást kell nyújtani a termék eredetét illetően a nyomonkövethetőségre vonatkozó megfelelő címkézési szabályokon keresztül; |
| --- | --- |

1.5.32

kedvezően fogadja azt az álláspontot, hogy a fogyasztóknak teljes körű és hiteles tájékoztatást kell nyújtani a termék eredetét illetően a nyomonkövethetőségre vonatkozó megfelelő címkézési szabályokon keresztül;

| 1.5.33 | helyesli azt a javaslatot, hogy tájékoztassák a fogyasztókat a termelési és borkészítési eljárások környezeti vonatkozásairól; |
| --- | --- |

1.5.33

helyesli azt a javaslatot, hogy tájékoztassák a fogyasztókat a termelési és borkészítési eljárások környezeti vonatkozásairól;

| 1.5.34 | kedvezően fogadja az Európai Bizottság felelősségteljes promóciós és tájékoztatási politika folytatására irányuló határozott szándékát. Ezt azonban nem kellene az Európai Unión kívüli promóciós projektekre korlátozni; |
| --- | --- |

1.5.34

kedvezően fogadja az Európai Bizottság felelősségteljes promóciós és tájékoztatási politika folytatására irányuló határozott szándékát. Ezt azonban nem kellene az Európai Unión kívüli promóciós projektekre korlátozni;

| 1.5.35 | határozottan támogatja azt az elképzelést, hogy tájékoztatási kampányokat indítsanak az Európai Unióban a felelősségteljes, mértékletes borfogyasztásról, amelyekben nagy hangsúlyt fektetnének a mértékletesség fogalmára, világosan elhatárolva azt a káros hatásokkal járó túlzott fogyasztástól; |
| --- | --- |

1.5.35

határozottan támogatja azt az elképzelést, hogy tájékoztatási kampányokat indítsanak az Európai Unióban a felelősségteljes, mértékletes borfogyasztásról, amelyekben nagy hangsúlyt fektetnének a mértékletesség fogalmára, világosan elhatárolva azt a káros hatásokkal járó túlzott fogyasztástól;

| 1.5.36 | szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság az egészségügyi és az ifjúsági politika keretében irányozzon elő megfelelő forrásokat a bor mértékletes fogyasztásával kapcsolatos tájékoztatási kezdeményezések céljára, amelyeket helyi szinten kell megvalósítani a helyi és regionális önkormányzatok, az iskolák, a felsőoktatás és a szervezetek részvételével; |
| --- | --- |

1.5.36

szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság az egészségügyi és az ifjúsági politika keretében irányozzon elő megfelelő forrásokat a bor mértékletes fogyasztásával kapcsolatos tájékoztatási kezdeményezések céljára, amelyeket helyi szinten kell megvalósítani a helyi és regionális önkormányzatok, az iskolák, a felsőoktatás és a szervezetek részvételével;

| 1.5.37 | egyetért azzal, hogy környezetvédelmi minimumkövetelményeket kell előírni a borágazat számára, amelyek a talajerózióra és -szennyezésre, a növényvédő szerek használatára és a hulladékgazdálkodásra terjednek ki; |
| --- | --- |

1.5.37

egyetért azzal, hogy környezetvédelmi minimumkövetelményeket kell előírni a borágazat számára, amelyek a talajerózióra és -szennyezésre, a növényvédő szerek használatára és a hulladékgazdálkodásra terjednek ki;

| 1.5.38 | figyelmeztet arra, hogy az Európai Unió által a WTO-tárgyalásokon adott engedmények nem jelenthetik azt, hogy alkut kötnek az európai borágazat rovására más – mezőgazdasági vagy egyéb – ágazatok számára nyújtandó előnyök biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

1.5.38

figyelmeztet arra, hogy az Európai Unió által a WTO-tárgyalásokon adott engedmények nem jelenthetik azt, hogy alkut kötnek az európai borágazat rovására más – mezőgazdasági vagy egyéb – ágazatok számára nyújtandó előnyök biztosítása érdekében;

| 1.5.39 | kedvezően fogadja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy érvényt szerezzen a szabályellenes és jogellenes szőlőültetvényekre vonatkozó jogszabályoknak, és amennyiben e szabályokat nem tartják be, megtegye a megfelelő intézkedéseket a számla-elszámolási eljárás vagy jogsértési eljárás keretében; |
| --- | --- |

1.5.39

kedvezően fogadja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy érvényt szerezzen a szabályellenes és jogellenes szőlőültetvényekre vonatkozó jogszabályoknak, és amennyiben e szabályokat nem tartják be, megtegye a megfelelő intézkedéseket a számla-elszámolási eljárás vagy jogsértési eljárás keretében;

| 1.5.40 | tekintettel az Európai Bizottságnak az európai borágazat versenyképességével kapcsolatos ambícióira, elutasítja azt a megközelítést, amely szerint a jövőbeli KPSZ-re vonatkozó jogalkotási javaslatok megvalósításakor a jelenlegi pénzügyi keretet nem lépnék túl; |
| --- | --- |

1.5.40

tekintettel az Európai Bizottságnak az európai borágazat versenyképességével kapcsolatos ambícióira, elutasítja azt a megközelítést, amely szerint a jövőbeli KPSZ-re vonatkozó jogalkotási javaslatok megvalósításakor a jelenlegi pénzügyi keretet nem lépnék túl;

| 1.5.41 | osztozik az Európai Bizottságnak a pénzügyi források jó felhasználására és a megfelelő gazdálkodásra vonatkozó eltökéltségében, de megismétli, hogy a pénzügyi keretet hozzá kellene igazítani a reformból fakadó esetleges új szükségletek kielégítéséhez; |
| --- | --- |

1.5.41

osztozik az Európai Bizottságnak a pénzügyi források jó felhasználására és a megfelelő gazdálkodásra vonatkozó eltökéltségében, de megismétli, hogy a pénzügyi keretet hozzá kellene igazítani a reformból fakadó esetleges új szükségletek kielégítéséhez;

| 1.5.42 | üdvözli a megtakarításokat, amelyeket az Európai Bizottság el kíván érni e reformmal, amely „egyszerűsödéshez és jobb szabályozáshoz vezetne, valamint pozitív következményekkel járna a gazdálkodási és statisztikai ellenőrzési költségek csökkentése, a végrehajtás és a felügyelet megkönnyítése, következésképpen a csalás és a közpénzekkel való visszaélés kockázatának csökkentése tekintetében. Ezenfelül növelné az irányítás hatékonyságát is azáltal, hogy a tagállamok számára a szubszidiaritás magasabb szintjét biztosítaná, így azok maguk határozhatnák meg az egyedi helyzetüknek legjobban megfelelő intézkedéstípusokat”. Felhívja azonban a figyelmet a földrajzi eredet nélküli borok címkézésének ellenőrzéséből fakadó többletmunkára, valamint arra, hogy az Európai Bizottság bizonyos, eddig általa végzett ellenőrzési feladatokat a szubszidiaritás jegyében átad a tagállamoknak olyan módon, hogy a végeredmény valószínűleg változatlan marad; |
| --- | --- |

1.5.42

üdvözli a megtakarításokat, amelyeket az Európai Bizottság el kíván érni e reformmal, amely „egyszerűsödéshez és jobb szabályozáshoz vezetne, valamint pozitív következményekkel járna a gazdálkodási és statisztikai ellenőrzési költségek csökkentése, a végrehajtás és a felügyelet megkönnyítése, következésképpen a csalás és a közpénzekkel való visszaélés kockázatának csökkentése tekintetében. Ezenfelül növelné az irányítás hatékonyságát is azáltal, hogy a tagállamok számára a szubszidiaritás magasabb szintjét biztosítaná, így azok maguk határozhatnák meg az egyedi helyzetüknek legjobban megfelelő intézkedéstípusokat”. Felhívja azonban a figyelmet a földrajzi eredet nélküli borok címkézésének ellenőrzéséből fakadó többletmunkára, valamint arra, hogy az Európai Bizottság bizonyos, eddig általa végzett ellenőrzési feladatokat a szubszidiaritás jegyében átad a tagállamoknak olyan módon, hogy a végeredmény valószínűleg változatlan marad;

| 1.5.43 | ilyen értelemben az importált mustból történő borkészítés tilalmának feloldása ellen száll síkra, hogy elhárítható legyen a borhamisításnak, a kereskedelem torzulásának, valamint a feleslegtermelés növekedésének veszélye. Ez – az eredettel és a származással kapcsolatos problémákon túl – a minőség torzulásához, valamint a fogyasztók általi azonosítás nehézségéhez vezetne; |
| --- | --- |

1.5.43

ilyen értelemben az importált mustból történő borkészítés tilalmának feloldása ellen száll síkra, hogy elhárítható legyen a borhamisításnak, a kereskedelem torzulásának, valamint a feleslegtermelés növekedésének veszélye. Ez – az eredettel és a származással kapcsolatos problémákon túl – a minőség torzulásához, valamint a fogyasztók általi azonosítás nehézségéhez vezetne;

| 1.5.44 | síkra száll amellett, hogy az újratelepítés a jövőben is csak telepítési jogok alapján történhessen, megakadályozva ezzel az Unió szőlőtermesztési potenciáljának a piacra kedvezőtlenül ható fejlődését; |
| --- | --- |

1.5.44

síkra száll amellett, hogy az újratelepítés a jövőben is csak telepítési jogok alapján történhessen, megakadályozva ezzel az Unió szőlőtermesztési potenciáljának a piacra kedvezőtlenül ható fejlődését;

| 1.5.45 | szükségesnek tartja, hogy a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által engedélyezett bortermelési gyakorlatok elismerése során vegyék figyelembe az Európában kialakult bortermelési hagyományok védelmét; |
| --- | --- |

1.5.45

szükségesnek tartja, hogy a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által engedélyezett bortermelési gyakorlatok elismerése során vegyék figyelembe az Európában kialakult bortermelési hagyományok védelmét;

| 1.5.46 | nem ért egyet a bor természetes alkoholtartalmának minimális szintjére vonatkozó követelmény eltörlésével; |
| --- | --- |

1.5.46

nem ért egyet a bor természetes alkoholtartalmának minimális szintjére vonatkozó követelmény eltörlésével;

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

Az új bor-KPSZ áttekintése

| 2.1 | olyan európai borászati modellt javasol, amely a piacokhoz való hozzáférés javítása, valamint az ágazat világpiacon való jelenlétének megszilárdítása és megerősítése révén az ágazat fenntarthatóságára törekszik a minőség, a versenyképesség és a piac hármas pillérére támaszkodva; |
| --- | --- |

2.1

olyan európai borászati modellt javasol, amely a piacokhoz való hozzáférés javítása, valamint az ágazat világpiacon való jelenlétének megszilárdítása és megerősítése révén az ágazat fenntarthatóságára törekszik a minőség, a versenyképesség és a piac hármas pillérére támaszkodva;

| 2.2 | támogatja a mértékletes borfogyasztás modelljét – mindenekelőtt e fogyasztás egészségi és kulturális jellemzőivel kapcsolatos tájékoztatást és promóciót hangsúlyozva –, valamint a minőséggel, a hagyománnyal, a földdel és a hagyományos kulturális eljárásokkal összefüggő európai agrár-élelmiszertermelési modellt; |
| --- | --- |

2.2

támogatja a mértékletes borfogyasztás modelljét – mindenekelőtt e fogyasztás egészségi és kulturális jellemzőivel kapcsolatos tájékoztatást és promóciót hangsúlyozva –, valamint a minőséggel, a hagyománnyal, a földdel és a hagyományos kulturális eljárásokkal összefüggő európai agrár-élelmiszertermelési modellt;

| 2.3 | sürgeti az ágazathoz kapcsolódó összes közösségi politika – mezőgazdaság, egészségügy, adóügy, költségvetés és kereskedelem – összehangolását és következetessé tételét; |
| --- | --- |

2.3

sürgeti az ágazathoz kapcsolódó összes közösségi politika – mezőgazdaság, egészségügy, adóügy, költségvetés és kereskedelem – összehangolását és következetessé tételét;

| 2.4 | úgy ítéli meg, hogy ezeknek az elveknek az érvényesítése érdekében a bor-KPSZ reformjára vonatkozó jogszabályoknak és az ehhez tartozó pénzügyi keretnek a minőséget, az értékesítés és a tájékoztatás/promóció javítását, valamint a hagyományos európai borászatok, a vidéki gazdálkodás, az ilyen célú földhasználat és a borászat egyes régiókban játszott környezetvédő szerepe fennmaradásának biztosítását kell előtérbe helyeznie; |
| --- | --- |

2.4

úgy ítéli meg, hogy ezeknek az elveknek az érvényesítése érdekében a bor-KPSZ reformjára vonatkozó jogszabályoknak és az ehhez tartozó pénzügyi keretnek a minőséget, az értékesítés és a tájékoztatás/promóció javítását, valamint a hagyományos európai borászatok, a vidéki gazdálkodás, az ilyen célú földhasználat és a borászat egyes régiókban játszott környezetvédő szerepe fennmaradásának biztosítását kell előtérbe helyeznie;

| 2.5 | rámutat, hogy a pénzügyi forrásokat elsősorban ezeknek az elveknek a tiszteletben tartására kell koncentrálni, számottevő mértékben és horizontálisan (európai politika); |
| --- | --- |

2.5

rámutat, hogy a pénzügyi forrásokat elsősorban ezeknek az elveknek a tiszteletben tartására kell koncentrálni, számottevő mértékben és horizontálisan (európai politika);

Részletes ajánlások

| 2.6 | elengedhetetlennek tartja a borágazat szektorspecifikus KPSZ révén történő reformját, tekintettel a fogyasztás visszaesésére, a termelés és értékesítés szerkezeti egyensúlyzavaraira, valamint Európa pozícióinak az elmúlt években észlelt, világszinten történő viszonylagos romlására; |
| --- | --- |

2.6

elengedhetetlennek tartja a borágazat szektorspecifikus KPSZ révén történő reformját, tekintettel a fogyasztás visszaesésére, a termelés és értékesítés szerkezeti egyensúlyzavaraira, valamint Európa pozícióinak az elmúlt években észlelt, világszinten történő viszonylagos romlására;

| 2.7 | kijelenti, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni a borágazat szerepét a mezőgazdaság, a vidéki környezet, a táj, a kultúra és a megfelelő földhasználat támogatásában. Hasonlóképpen a gazdák európai integrációban játszott szerepéről sem szabad megfeledkezni, ezért, tekintettel az európai mezőgazdasági ágazat ingatag helyzetére, nem helyes, ha a reformjavaslatok túlzottan közgazdasági orientációjúak. Az Európai Bizottság javaslatában tehát meg kell őrizni a társadalmi és társadalmi-gazdasági szemléletet. A jelentős szőlőültetvények kivágásáról és a 2013-tól kezdődő telepítési liberalizálásról szóló, gazdaságorientált és a szabad piac által vezérelt javaslat azonban egyértelműen ellentmond a gazdálkodás és a földhasználat fenntartása elveinek, mivel a tevékenység megszüntetéséhez vezet; |
| --- | --- |

2.7

kijelenti, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni a borágazat szerepét a mezőgazdaság, a vidéki környezet, a táj, a kultúra és a megfelelő földhasználat támogatásában. Hasonlóképpen a gazdák európai integrációban játszott szerepéről sem szabad megfeledkezni, ezért, tekintettel az európai mezőgazdasági ágazat ingatag helyzetére, nem helyes, ha a reformjavaslatok túlzottan közgazdasági orientációjúak. Az Európai Bizottság javaslatában tehát meg kell őrizni a társadalmi és társadalmi-gazdasági szemléletet. A jelentős szőlőültetvények kivágásáról és a 2013-tól kezdődő telepítési liberalizálásról szóló, gazdaságorientált és a szabad piac által vezérelt javaslat azonban egyértelműen ellentmond a gazdálkodás és a földhasználat fenntartása elveinek, mivel a tevékenység megszüntetéséhez vezet;

| 2.8 | reméli, hogy az Európai Bizottság fokozottabban támogatja majd a hátrányos helyzetű hegyvidéki területekről, valamint a nemzeti keretekből történő finanszírozás miatt hátrányosan megkülönböztetett régiókból származó borok minőségének előmozdítását; |
| --- | --- |

2.8

reméli, hogy az Európai Bizottság fokozottabban támogatja majd a hátrányos helyzetű hegyvidéki területekről, valamint a nemzeti keretekből történő finanszírozás miatt hátrányosan megkülönböztetett régiókból származó borok minőségének előmozdítását;

| 2.9 | azt javasolja, hogy – mivel az európai borágazat problémáinak megoldására szolgáló intézkedéseket sürgősen be kell vezetni – a végső reformdokumentumban szereplő összes javaslatot azonnal valósítsák meg, egyeseket (promóció/értékesítés) kibővítve, másokat (piaci intézkedések) korlátozva, a jelenlegi pénzügyi kerettel, vagy szükség esetén megnövelt költségvetéssel; |
| --- | --- |

2.9

azt javasolja, hogy – mivel az európai borágazat problémáinak megoldására szolgáló intézkedéseket sürgősen be kell vezetni – a végső reformdokumentumban szereplő összes javaslatot azonnal valósítsák meg, egyeseket (promóció/értékesítés) kibővítve, másokat (piaci intézkedések) korlátozva, a jelenlegi pénzügyi kerettel, vagy szükség esetén megnövelt költségvetéssel;

| 2.10 | olyan javaslat kidolgozását indítványozza, amely az európai bortermelés világpiacokon történő közép- és hosszú távú jelenlétének erősítésére irányul; |
| --- | --- |

2.10

olyan javaslat kidolgozását indítványozza, amely az európai bortermelés világpiacokon történő közép- és hosszú távú jelenlétének erősítésére irányul;

| 2.11 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy – jelenlegi teljes keretével – tartsák meg a pénzügyi csomagot; |
| --- | --- |

2.11

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy – jelenlegi teljes keretével – tartsák meg a pénzügyi csomagot;

| 2.12 | az ágazatot érintő közösségi politikákkal – mezőgazdaság, adóügy, kereskedelem, egészségügy és költségvetés – összhangban álló, közös, összehangolt intézkedéseket javasol; |
| --- | --- |

2.12

az ágazatot érintő közösségi politikákkal – mezőgazdaság, adóügy, kereskedelem, egészségügy és költségvetés – összhangban álló, közös, összehangolt intézkedéseket javasol;

| 2.13 | figyelmeztet, hogy a borkészítési eljárások semmiképp nem zavarhatják meg a fogyasztókat a jelenlegi eljárások eltorzítása révén, amelyektől a fogyasztók által észlelt minőség függ. Ez káros lenne azon európai régiók számára, amelyek bortermelésük során a végtermék minőségét szem előtt tartó hagyományos eljárásokat alkalmaznak, azaz megőrzik az EU-s bortermelés legjobb hagyományait; |
| --- | --- |

2.13

figyelmeztet, hogy a borkészítési eljárások semmiképp nem zavarhatják meg a fogyasztókat a jelenlegi eljárások eltorzítása révén, amelyektől a fogyasztók által észlelt minőség függ. Ez káros lenne azon európai régiók számára, amelyek bortermelésük során a végtermék minőségét szem előtt tartó hagyományos eljárásokat alkalmaznak, azaz megőrzik az EU-s bortermelés legjobb hagyományait;

| 2.14 | üdvözli a „nemzeti keret” elnevezésű új eszköz létrehozását, amennyiben az nem vezet ahhoz, hogy a KAP újra állami irányítás alá kerül, és kéri, hogy kimerítően és konkrétan nevezzék meg azokat az intézkedéseket, amelyek esetében az EU engedélyezi, hogy e nemzeti csomagból finanszírozzák, és a régiók nevében számon kéri a szubszidiaritás elvének érvényesülését az alapok kezelését illetően; |
| --- | --- |

2.14

üdvözli a „nemzeti keret” elnevezésű új eszköz létrehozását, amennyiben az nem vezet ahhoz, hogy a KAP újra állami irányítás alá kerül, és kéri, hogy kimerítően és konkrétan nevezzék meg azokat az intézkedéseket, amelyek esetében az EU engedélyezi, hogy e nemzeti csomagból finanszírozzák, és a régiók nevében számon kéri a szubszidiaritás elvének érvényesülését az alapok kezelését illetően;

| 2.15 | azt javasolja, hogy az Európai Bizottság – a „földrajzi jelzés” fogalmának nemzetközi elismerésének érdekében – tegye intenzívebbé a borok megkülönböztetésének támogatását és promócióját a szellemi tulajdonjogokról szóló WTO-egyezmény (TRIPS-egyezmény) értelmében; |
| --- | --- |

2.15

azt javasolja, hogy az Európai Bizottság – a „földrajzi jelzés” fogalmának nemzetközi elismerésének érdekében – tegye intenzívebbé a borok megkülönböztetésének támogatását és promócióját a szellemi tulajdonjogokról szóló WTO-egyezmény (TRIPS-egyezmény) értelmében;

| 2.16 | azt javasolja, hogy a címkézésnek az legyen a célja, hogy világos, pontos, a megkülönböztető jegyeket előtérbe helyező információkat nyújtson a fogyasztóknak, miközben olyan aspektusokról sem szabad megfeledkezni, amilyen a valódiság garanciája bizonyos, más boroknál jobb minőségu borok készítésével kapcsolatban. Ezeket a garanciákat megfelelő ellenőrzési rendszerek nyújthatják. Az egyértelmű címkézés végső célja az kell hogy legyen, hogy tájékoztassa a fogyasztót a termékről, olyan szavakat, kifejezéseket alkalmazva, amelyek segítségével világosan megkülönböztethetők a különböző eljárások; |
| --- | --- |

2.16

azt javasolja, hogy a címkézésnek az legyen a célja, hogy világos, pontos, a megkülönböztető jegyeket előtérbe helyező információkat nyújtson a fogyasztóknak, miközben olyan aspektusokról sem szabad megfeledkezni, amilyen a valódiság garanciája bizonyos, más boroknál jobb minőségu borok készítésével kapcsolatban. Ezeket a garanciákat megfelelő ellenőrzési rendszerek nyújthatják. Az egyértelmű címkézés végső célja az kell hogy legyen, hogy tájékoztassa a fogyasztót a termékről, olyan szavakat, kifejezéseket alkalmazva, amelyek segítségével világosan megkülönböztethetők a különböző eljárások;

| 2.17 | azt javasolja, hogy a szőlőültetvényekkel kapcsolatos szerkezetátalakítási/átállási programokat a nemzeti keret arányában tartsák fenn, és hogy azokat a szőlőtermesztési modelleket helyezzék előtérbe, amelyek e programok ellenőrzésének és célkitűzéseik megvalósításának a szempontjából a leghatékonyabbak; |
| --- | --- |

2.17

azt javasolja, hogy a szőlőültetvényekkel kapcsolatos szerkezetátalakítási/átállási programokat a nemzeti keret arányában tartsák fenn, és hogy azokat a szőlőtermesztési modelleket helyezzék előtérbe, amelyek e programok ellenőrzésének és célkitűzéseik megvalósításának a szempontjából a leghatékonyabbak;

| 2.18 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy törekedjenek a minőségi borokra vonatkozó, a földrajzi eredeten alapuló (meghatározott termőhelyről származó minőségi bor) európai koncepció nemzetközi szinten történő alkalmazására. Szükség van e koncepció erősítésére, megszilárdítására, népszerűsítésére és hangsúlyozására; |
| --- | --- |

2.18

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy törekedjenek a minőségi borokra vonatkozó, a földrajzi eredeten alapuló (meghatározott termőhelyről származó minőségi bor) európai koncepció nemzetközi szinten történő alkalmazására. Szükség van e koncepció erősítésére, megszilárdítására, népszerűsítésére és hangsúlyozására;

| 2.19 | úgy ítéli meg, hogy az OIV borászati eljárásainak EU-n belüli alkalmazását nem lenne szabad a kizárólag tudományos kritériumokon alapuló kutatás és kísérletek nélkül automatikusan engedélyezni; |
| --- | --- |

2.19

úgy ítéli meg, hogy az OIV borászati eljárásainak EU-n belüli alkalmazását nem lenne szabad a kizárólag tudományos kritériumokon alapuló kutatás és kísérletek nélkül automatikusan engedélyezni;

| 2.20 | kijelenti, hogy a minőség-, értékesítési és promóciós politika a bor-KPSZ pénzügyi csomagjából származó források egyik fő címzettje kell hogy legyen; |
| --- | --- |

2.20

kijelenti, hogy a minőség-, értékesítési és promóciós politika a bor-KPSZ pénzügyi csomagjából származó források egyik fő címzettje kell hogy legyen;

| 2.21 | olyan promóciós politika mellett száll síkra, amely tájékoztatási kampányokat irányoz elő a mértékletes, felelősségteljes fogyasztással, valamint a minőségi európai agrár-élelmiszeripari modellel, ennek jellemzőivel, helyi gyökereivel, a népek kultúrájával, történelmével és hagyományaival kapcsolatban; ehhez pedig egy, maga a KPSZ által biztosított forrásokból működő pénzügyi támogatási rendszert, valamint egyéb már meglévő vagy jövőbeni uniós agrár-élelmiszeripari ösztönzőket javasol; |
| --- | --- |

2.21

olyan promóciós politika mellett száll síkra, amely tájékoztatási kampányokat irányoz elő a mértékletes, felelősségteljes fogyasztással, valamint a minőségi európai agrár-élelmiszeripari modellel, ennek jellemzőivel, helyi gyökereivel, a népek kultúrájával, történelmével és hagyományaival kapcsolatban; ehhez pedig egy, maga a KPSZ által biztosított forrásokból működő pénzügyi támogatási rendszert, valamint egyéb már meglévő vagy jövőbeni uniós agrár-élelmiszeripari ösztönzőket javasol;

| 2.22 | nagyon kedvezően ítéli meg azt az elképzelést, hogy tájékoztatási kampányokat indítsanak az Európai Unióban a felelősségteljes, mértékletes borfogyasztásról; kívánatosnak tartja, hogy e területen a kezdeményezéseket helyi szinten is valósítsák meg a helyi és regionális önkormányzatok, az iskolák, a felsőoktatás és a szervezetek részvételével. |
| --- | --- |

2.22

nagyon kedvezően ítéli meg azt az elképzelést, hogy tájékoztatási kampányokat indítsanak az Európai Unióban a felelősségteljes, mértékletes borfogyasztásról; kívánatosnak tartja, hogy e területen a kezdeményezéseket helyi szinten is valósítsák meg a helyi és regionális önkormányzatok, az iskolák, a felsőoktatás és a szervezetek részvételével.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/7

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye: A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig – és azon túl”

(2007/C 57/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a következő közleményre: „A biológiai sokféleség csökkenésének megállítása 2010-ig – és azon túl. Az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartása az emberi jólét érdekében” (COM (2006) 216 final), valamint a közlemény mellékleteire, elsősorban a cselekvési tervre;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. december 2-i határozatára, amely szerint az EK-Szerződés 265. cikke (1) bekezdésének értelmében a fenti közleményről vélemény kidolgozására kéri fel a Régiók Bizottságát;

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot bízza meg a vélemény kidolgozásával;

tekintettel a Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelvére a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről, valamint a Tanács 1979. április 2-i 79/409/EGK irányelvére a vadon élő madarak védelméről;

tekintettel a tematikus talajvédelmi stratégiáról szóló közleményről kidolgozott, 2003. február 12-i véleményére (CdR 190/2002 fin. (1));

tekintettel „A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása a klímaváltozás elleni küzdelemhez” tárgyában kidolgozott, 2005. november 17-i véleményére (CdR 215/2005 fin.);

tekintettel 2006. április 26-i véleményére a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslatról (COM(2005) 505 final – 2005/0211 (COD)), valamint a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek szóló, „Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében” című európai bizottsági közleményről (COM(2005) 504 final) – CdR 46/2006 fin.;

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2006. október 6-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 159/2006 rev. 1, előadó: Wim VAN GELDER, Zeeland tartomány királyi biztosa, NL/EPP)

a 2006. december 6-án és 7-én tartott 67. plenáris ülésén (a december 6-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

A Régiók Bizottsága álláspontja és ajánlásai

A Régiók Bizottsága

1.   Általános megjegyzések

| 1.1 | örömmel fogadja a közleményt és a javasolt cselekvési tervet. A közlemény részletes leírást ad a jelenlegi helyzetről és megnevezi a 2010-es célkitűzés elérését segítő intézkedéseket. Az Európai Bizottság elemzése helyes, a Régiók Bizottsága azonban sajnálatát fejezi ki a megjelentetés késlekedése miatt; |
| --- | --- |

1.1

örömmel fogadja a közleményt és a javasolt cselekvési tervet. A közlemény részletes leírást ad a jelenlegi helyzetről és megnevezi a 2010-es célkitűzés elérését segítő intézkedéseket. Az Európai Bizottság elemzése helyes, a Régiók Bizottsága azonban sajnálatát fejezi ki a megjelentetés késlekedése miatt;

| 1.2 | úgy véli, hogy a biodiverzitás nagymértékben meghatározza a régiók identitását; hangsúlyozza, hogy a biodiverzitás lényeges alapja az életminőségnek, az egészségnek, a rekreációnak, a turizmusnak, valamint a régióra jellemző termékek előállításának és szolgáltatások nyújtásának; |
| --- | --- |

1.2

úgy véli, hogy a biodiverzitás nagymértékben meghatározza a régiók identitását; hangsúlyozza, hogy a biodiverzitás lényeges alapja az életminőségnek, az egészségnek, a rekreációnak, a turizmusnak, valamint a régióra jellemző termékek előállításának és szolgáltatások nyújtásának;

| 1.3 | utal arra, hogy az Európai Unió tíz új tagjának érkezésével megnőtt a fajok, illetve az értékes ökoszisztémák száma; |
| --- | --- |

1.3

utal arra, hogy az Európai Unió tíz új tagjának érkezésével megnőtt a fajok, illetve az értékes ökoszisztémák száma;

| 1.4 | örömének ad hangot a Tanács 2006. március 23-24-i következtetései miatt, amelyek a 2010-es céloknak a lisszaboni menetrendben meghatározott politikákba való integrálására szólítanak fel. A számos régióban megvalósított vidékfejlesztési tervekből úgy tűnik, feloldható a gazdaság és a biodiverzitás közötti ellentét; |
| --- | --- |

1.4

örömének ad hangot a Tanács 2006. március 23-24-i következtetései miatt, amelyek a 2010-es céloknak a lisszaboni menetrendben meghatározott politikákba való integrálására szólítanak fel. A számos régióban megvalósított vidékfejlesztési tervekből úgy tűnik, feloldható a gazdaság és a biodiverzitás közötti ellentét;

| 1.5 | utal arra, hogy a biodiverzitás általánosan elismert eszmei értékével szemben gazdasági értékét alábecsülik. A biodiverzitás hosszú távon nélkülözhetetlen feltétele az egészségnek, a magas életszínvonalnak és a foglalkoztatottságnak; |
| --- | --- |

1.5

utal arra, hogy a biodiverzitás általánosan elismert eszmei értékével szemben gazdasági értékét alábecsülik. A biodiverzitás hosszú távon nélkülözhetetlen feltétele az egészségnek, a magas életszínvonalnak és a foglalkoztatottságnak;

| 1.6 | sürgeti az összes érintett közötti, modern együttműködési kapcsolatok létrehozását, hogy a polgárok (elsősorban a gyermekek), a kormányok és a gazdasági szereplők számára tudatosabbá váljon a biodiverzitás fontossága, hogy együtt törekedjenek a biodiverzitás és a fenntartható ökoszisztémák megőrzésére; |
| --- | --- |

1.6

sürgeti az összes érintett közötti, modern együttműködési kapcsolatok létrehozását, hogy a polgárok (elsősorban a gyermekek), a kormányok és a gazdasági szereplők számára tudatosabbá váljon a biodiverzitás fontossága, hogy együtt törekedjenek a biodiverzitás és a fenntartható ökoszisztémák megőrzésére;

| 1.7 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok politikai ígéretei ellenére messze van még a 2010-es cél, és követeli, hogy a biodiverzitás minden kormányzati szinten előkelő helyet kapjon a politikai programban; |
| --- | --- |

1.7

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok politikai ígéretei ellenére messze van még a 2010-es cél, és követeli, hogy a biodiverzitás minden kormányzati szinten előkelő helyet kapjon a politikai programban;

| 1.8 | örömét fejezi ki amiatt, hogy helyi és regionális szinten számos példa mutatja, hogy a biodiverzitás csökkenése megállítható, az élőhelyek pedig visszaállíthatók (ld. melléklet – CdR 159/2006 melléklet); |
| --- | --- |

1.8

örömét fejezi ki amiatt, hogy helyi és regionális szinten számos példa mutatja, hogy a biodiverzitás csökkenése megállítható, az élőhelyek pedig visszaállíthatók (ld. melléklet – CdR 159/2006 melléklet);

2.   Biológiai sokféleség az EU-ban

| 2.1 | sajnálja, hogy a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv nem elegendő uniós pénzeszközt irányoz elő a 2010-es célkitűzések finanszírozására, mindenekelőtt a Natura-2000 kezdeményezésre és a vidékfejlesztésre; amellett foglal ezért állást, hogy a tagállamok biztosítsanak eszközt régióiknak és településeiknek az adott területek biodiverzitásának védelmére és helyreállítására, valamint pl. a Natura-2000 területek megóvására, és követeli, hogy a strukturális és a kohéziós alapokból több pénz jusson olyan projektekre, amelyek kedvezően hatnak a biodiverzitásra; |
| --- | --- |

2.1

sajnálja, hogy a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv nem elegendő uniós pénzeszközt irányoz elő a 2010-es célkitűzések finanszírozására, mindenekelőtt a Natura-2000 kezdeményezésre és a vidékfejlesztésre; amellett foglal ezért állást, hogy a tagállamok biztosítsanak eszközt régióiknak és településeiknek az adott területek biodiverzitásának védelmére és helyreállítására, valamint pl. a Natura-2000 területek megóvására, és követeli, hogy a strukturális és a kohéziós alapokból több pénz jusson olyan projektekre, amelyek kedvezően hatnak a biodiverzitásra;

| 2.2 | utal arra, hogy az ökológiai hálózat, a Natura-2000 optimális megvalósítása és fenntartása érdekében a „felülről lefelé” megközelítés és a hálózat létrehozásához szükséges rugalmasság közötti jó egyensúly megtalálása nagy fontosságú a régiók számára. A Natura hálózat minden tagjára egységesen érvényes igazgatási kritériumokat kell elfogadni; |
| --- | --- |

2.2

utal arra, hogy az ökológiai hálózat, a Natura-2000 optimális megvalósítása és fenntartása érdekében a „felülről lefelé” megközelítés és a hálózat létrehozásához szükséges rugalmasság közötti jó egyensúly megtalálása nagy fontosságú a régiók számára. A Natura hálózat minden tagjára egységesen érvényes igazgatási kritériumokat kell elfogadni;

| 2.3 | hangsúlyozza, hogy nagy fontosságú a még sűrűbb hálózat – a tengeri környezet és a fenntartható ökoszisztémák számára is, valamint örömét fejezi ki amiatt, hogy az éghajlatváltozásnak az élőhelyekre és a fajokra gyakorolt hatásai fényében nagy hangsúlyt kapott ez a sűrű hálózat; ezen túlmenően kéri, hogy különös figyelmet fordítsanak a hálózat tagjainak életképességét biztosító pufferzónák és ökológiai folyosók megőrzésére irányuló intézkedések alkalmazására; |
| --- | --- |

2.3

hangsúlyozza, hogy nagy fontosságú a még sűrűbb hálózat – a tengeri környezet és a fenntartható ökoszisztémák számára is, valamint örömét fejezi ki amiatt, hogy az éghajlatváltozásnak az élőhelyekre és a fajokra gyakorolt hatásai fényében nagy hangsúlyt kapott ez a sűrű hálózat; ezen túlmenően kéri, hogy különös figyelmet fordítsanak a hálózat tagjainak életképességét biztosító pufferzónák és ökológiai folyosók megőrzésére irányuló intézkedések alkalmazására;

| 2.4 | megállapítja, hogy az EU által létrehozott politikai keret és joganyag tekintélyes mértékben ellátja a biodiverzitás védelmét, azonban végrehajtása, alkalmazása és ellenőrzése számos tagállamban akadozik, és a biodiverzitás védelmét szolgáló új területek kialakítása során nem fordítanak elegendő figyelmet az ökoszisztéma harmonikus fejlődéséhez szükséges körülményekre; |
| --- | --- |

2.4

megállapítja, hogy az EU által létrehozott politikai keret és joganyag tekintélyes mértékben ellátja a biodiverzitás védelmét, azonban végrehajtása, alkalmazása és ellenőrzése számos tagállamban akadozik, és a biodiverzitás védelmét szolgáló új területek kialakítása során nem fordítanak elegendő figyelmet az ökoszisztéma harmonikus fejlődéséhez szükséges körülményekre;

| 2.5 | azt ajánlja, hogy a biodiverzitással kapcsolatos terveket európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyeztessék; |
| --- | --- |

2.5

azt ajánlja, hogy a biodiverzitással kapcsolatos terveket európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyeztessék;

| 2.6 | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak szóló cselekvési program ilyen nagy számú intézkedését nem lehet hatékonyan végrehajtani a regionális és helyi önkormányzatok segítsége és részvétele nélkül, a helyi és regionális önkormányzatok képviselőit aktívan be kell vonni a (biodiverzitás)politika mindenkori kialakításába, és el kell látni a szükséges erőforrásokkal; |
| --- | --- |

2.6

hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak szóló cselekvési program ilyen nagy számú intézkedését nem lehet hatékonyan végrehajtani a regionális és helyi önkormányzatok segítsége és részvétele nélkül, a helyi és regionális önkormányzatok képviselőit aktívan be kell vonni a (biodiverzitás)politika mindenkori kialakításába, és el kell látni a szükséges erőforrásokkal;

| 2.7 | tudatában van annak, hogy az EU-ban a mezőgazdaság nagymértékben befolyásolja a biodiverzitást. A föld kezelésétől függően a mezőgazdaság vagy rendkívül jó hatással van a biodiverzitásra és biztonságot nyújt rengeteg különböző faj számára, vagy pedig komoly károkat okoz a biodiverzitásban azzal, hogy élőhelyeket pusztít el és szennyezi a környezetet; megjegyzi, hogy az EU-költségvetés legnagyobb részét jelenleg is a mezőgazdaságra fordítják, és hogy ezáltal az EU lényeges eszközzel rendelkezik a mezőgazdasági szektor földhasználatának befolyásolására, valamint amellett foglal állást, hogy a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv 2008-as felülvizsgálata során az eszközök jelentős részét irányítsák át a fenntartható mezőgazdaságra és a tájmegőrzésre; |
| --- | --- |

2.7

tudatában van annak, hogy az EU-ban a mezőgazdaság nagymértékben befolyásolja a biodiverzitást. A föld kezelésétől függően a mezőgazdaság vagy rendkívül jó hatással van a biodiverzitásra és biztonságot nyújt rengeteg különböző faj számára, vagy pedig komoly károkat okoz a biodiverzitásban azzal, hogy élőhelyeket pusztít el és szennyezi a környezetet; megjegyzi, hogy az EU-költségvetés legnagyobb részét jelenleg is a mezőgazdaságra fordítják, és hogy ezáltal az EU lényeges eszközzel rendelkezik a mezőgazdasági szektor földhasználatának befolyásolására, valamint amellett foglal állást, hogy a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv 2008-as felülvizsgálata során az eszközök jelentős részét irányítsák át a fenntartható mezőgazdaságra és a tájmegőrzésre;

| 2.8 | amellett foglal állást, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak értékelniük kell a jelenlegi támogatások biodiverzitásra gyakorolt hatását, és ki kell küszöbölniük a biodiverzitásra és ökoszisztéma-szolgáltatásokra nézve kedvezőtlen hatással járó tényezőket. Ösztönözni kell a biodiverzitás védelmére irányuló gazdasági eszközök alkalmazását; |
| --- | --- |

2.8

amellett foglal állást, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak értékelniük kell a jelenlegi támogatások biodiverzitásra gyakorolt hatását, és ki kell küszöbölniük a biodiverzitásra és ökoszisztéma-szolgáltatásokra nézve kedvezőtlen hatással járó tényezőket. Ösztönözni kell a biodiverzitás védelmére irányuló gazdasági eszközök alkalmazását;

| 2.9 | kívánatosnak tartja, hogy a biodiverzitás ne csak a környezetvédelem keretében kapjon figyelmet, hanem más európai és nemzeti politikák – különösen a közlekedés-, az energia-, az ipar-, a mezőgazdasági, a halászati, a regionális, az idegenforgalmi és a kutatási politika – témája is legyen; |
| --- | --- |

2.9

kívánatosnak tartja, hogy a biodiverzitás ne csak a környezetvédelem keretében kapjon figyelmet, hanem más európai és nemzeti politikák – különösen a közlekedés-, az energia-, az ipar-, a mezőgazdasági, a halászati, a regionális, az idegenforgalmi és a kutatási politika – témája is legyen;

| 2.10 | teljes mértékben tudatában van a tenger és a part menti vizek fontosságának, mivel ezek az európai biodiverzitás csaknem felét adják, és síkra száll azért, hogy a kormányok és az érintettek körében tudatosabbá váljon a tengeri biodiverzitás politikája; ezért utal arra, hogy fontos a természetes élőhelyek védelméről szóló irányelv gyorsított végrehajtása a tengeri környezet esetében, a túlzott mértékű halászat megállítása az európai és nem európai vizeken, valamint a biodiverzitás teljes integrálása a kialakítandó európai tengerészeti politikába; |
| --- | --- |

2.10

teljes mértékben tudatában van a tenger és a part menti vizek fontosságának, mivel ezek az európai biodiverzitás csaknem felét adják, és síkra száll azért, hogy a kormányok és az érintettek körében tudatosabbá váljon a tengeri biodiverzitás politikája; ezért utal arra, hogy fontos a természetes élőhelyek védelméről szóló irányelv gyorsított végrehajtása a tengeri környezet esetében, a túlzott mértékű halászat megállítása az európai és nem európai vizeken, valamint a biodiverzitás teljes integrálása a kialakítandó európai tengerészeti politikába;

| 2.11 | megjegyzi, hogy az európai szintű területrendezés-politikai intézkedések lehetősége korlátozott, mivel a területrendezés – a biodiverzitás fenntartásáért és helyreállításáért leginkább felelős politikaterület – tagállami hatáskör; követeli, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten a biodiverzitás aspektusa jelentős szerepet kapjon a területrendezés terén hozandó döntésekben, elsősorban a stratégiai környezeti vizsgálat (SEA, Strategic Environmental Assessment) révén; |
| --- | --- |

2.11

megjegyzi, hogy az európai szintű területrendezés-politikai intézkedések lehetősége korlátozott, mivel a területrendezés – a biodiverzitás fenntartásáért és helyreállításáért leginkább felelős politikaterület – tagállami hatáskör; követeli, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten a biodiverzitás aspektusa jelentős szerepet kapjon a területrendezés terén hozandó döntésekben, elsősorban a stratégiai környezeti vizsgálat (SEA, Strategic Environmental Assessment) révén;

| 2.12 | meg van győződve arról, hogy az invazív idegen fajok elleni politika kialakítása és végrehajtása esetében a jelenlegi szabályozást hatékonyabban kell alkalmazni és végrehajtani, valamint a régiók nagyobb mértékű bevonására szólít fel; |
| --- | --- |

2.12

meg van győződve arról, hogy az invazív idegen fajok elleni politika kialakítása és végrehajtása esetében a jelenlegi szabályozást hatékonyabban kell alkalmazni és végrehajtani, valamint a régiók nagyobb mértékű bevonására szólít fel;

| 2.13 | üdvözli az invazív idegen fajokkal foglalkozó, átfogó EU-stratégia kialakításának tervét, beleértve a korai előrejelző rendszer létrehozását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy – tekintettel a pénzügyi és humán erőforrások szűkösségére – ennek nem szabad újabb adminisztratív terhek kialakulásához vezetnie; |
| --- | --- |

2.13

üdvözli az invazív idegen fajokkal foglalkozó, átfogó EU-stratégia kialakításának tervét, beleértve a korai előrejelző rendszer létrehozását; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy – tekintettel a pénzügyi és humán erőforrások szűkösségére – ennek nem szabad újabb adminisztratív terhek kialakulásához vezetnie;

| 2.14 | továbbá alapjogszabályok kidolgozását javasolja, melyek az idegen fajokról összeállított listákból kiindulva, európai szintű összehangolt közös fellépés keretében meghatározzák az ezeknek a fajoknak a behozatalára, kereskedelmére és tartására vonatkozó betartandó intézkedéseket; valamint hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a környezeti hatások kiértékelésének keretén belül vizsgálják meg a potenciálisan invazív idegen fajok bevezetésével vagy felhasználásával kapcsolatos projektek hatásait. |
| --- | --- |

2.14

továbbá alapjogszabályok kidolgozását javasolja, melyek az idegen fajokról összeállított listákból kiindulva, európai szintű összehangolt közös fellépés keretében meghatározzák az ezeknek a fajoknak a behozatalára, kereskedelmére és tartására vonatkozó betartandó intézkedéseket; valamint hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a környezeti hatások kiértékelésének keretén belül vizsgálják meg a potenciálisan invazív idegen fajok bevezetésével vagy felhasználásával kapcsolatos projektek hatásait.

| 2.15 | emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség és különösen a növény- és állatfajok megőrzése nem jelenti azt, hogy ne lehetne azokat kellő szabályozottság és ellenőrzés, valamint a fenntarthatóság biztosítása mellett felhasználni vagy gazdálkodás alá vonni; |
| --- | --- |

2.15

emlékeztet arra, hogy a biológiai sokféleség és különösen a növény- és állatfajok megőrzése nem jelenti azt, hogy ne lehetne azokat kellő szabályozottság és ellenőrzés, valamint a fenntarthatóság biztosítása mellett felhasználni vagy gazdálkodás alá vonni;

| 2.16 | azt ajánlja, hogy az elővigyázatosság elvét szigorúan alkalmazzák a GMO-k engedélyezése és bevezetése esetében is; |
| --- | --- |

2.16

azt ajánlja, hogy az elővigyázatosság elvét szigorúan alkalmazzák a GMO-k engedélyezése és bevezetése esetében is;

3.   Az EU és a világ biológiai sokfélesége

| 3.1 | megjegyzi, hogy a biológiai sokféleségről szóló egyezményt aláíró felek 2006 márciusában a brazíliai Curitibában megtartott 8. konferenciáján a biodiverzitást érintően hozott döntések fontos előrelépést jelentenek; tudva, hogy a 9. konferenciára német elnöklettel 2008 elején Bonnban fog sor kerülni, amellett foglal állást, hogy az EU és a tagállamok használják ki az alkalmat arra, hogy ismertessék a biodiverzitásról szóló bizottsági közlemény értékelését, valamint előkészítenek egy másik találkozót, ahol a regionális és helyi önkormányzatok erőteljesebb bevonása is megvalósul, nemzeti önkormányzati szövetségeken keresztül is; |
| --- | --- |

3.1

megjegyzi, hogy a biológiai sokféleségről szóló egyezményt aláíró felek 2006 márciusában a brazíliai Curitibában megtartott 8. konferenciáján a biodiverzitást érintően hozott döntések fontos előrelépést jelentenek; tudva, hogy a 9. konferenciára német elnöklettel 2008 elején Bonnban fog sor kerülni, amellett foglal állást, hogy az EU és a tagállamok használják ki az alkalmat arra, hogy ismertessék a biodiverzitásról szóló bizottsági közlemény értékelését, valamint előkészítenek egy másik találkozót, ahol a regionális és helyi önkormányzatok erőteljesebb bevonása is megvalósul, nemzeti önkormányzati szövetségeken keresztül is;

| 3.2 | üdvözli olyan régiók jó példáját, amelyek a fejlesztési segély nyújtása során a biodiverzitással kapcsolatos kérdésekben szerzett tapasztalataikat átadták partnerrégióiknak és segítik őket a biodiverzitás támogatására irányuló intézkedések esetében (ld. melléklet); |
| --- | --- |

3.2

üdvözli olyan régiók jó példáját, amelyek a fejlesztési segély nyújtása során a biodiverzitással kapcsolatos kérdésekben szerzett tapasztalataikat átadták partnerrégióiknak és segítik őket a biodiverzitás támogatására irányuló intézkedések esetében (ld. melléklet);

| 3.3 | megjegyzi, hogy az EU a világ biológiai sokféleségének fenntartásáért is felelős; tudatában van ennek, és azt ajánlja, hogy az EU nagyobb figyelmet fordítson erre kereskedelmi és fejlesztési politikájában is; |
| --- | --- |

3.3

megjegyzi, hogy az EU a világ biológiai sokféleségének fenntartásáért is felelős; tudatában van ennek, és azt ajánlja, hogy az EU nagyobb figyelmet fordítson erre kereskedelmi és fejlesztési politikájában is;

4.   A biológiai sokféleség és az éghajlatváltozás

| 4.1 | elismeri, hogy a biodiverzitás megőrzésére irányuló politika valóban csak akkor lehet sikeres, ha világszerte tesznek ambiciózus politikai intézkedéseket az éghajlatváltozás megállítása érdekében; fontosnak tartja, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem tesznek eleget a Kiotói Jegyzőkönyvben lefektetett kötelezettségeiknek, pótolják a lemaradást; kívánatosnak tartja egy ambiciózus, az egész világra kiterjedő egyezmény megkötését az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében, minden fontos termelő ország és gyártási szektor részvételével; |
| --- | --- |

4.1

elismeri, hogy a biodiverzitás megőrzésére irányuló politika valóban csak akkor lehet sikeres, ha világszerte tesznek ambiciózus politikai intézkedéseket az éghajlatváltozás megállítása érdekében; fontosnak tartja, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem tesznek eleget a Kiotói Jegyzőkönyvben lefektetett kötelezettségeiknek, pótolják a lemaradást; kívánatosnak tartja egy ambiciózus, az egész világra kiterjedő egyezmény megkötését az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében, minden fontos termelő ország és gyártási szektor részvételével;

| 4.2 | az éghajlatváltozás hatásainak regionális vizsgálatát ajánlja; |
| --- | --- |

4.2

az éghajlatváltozás hatásainak regionális vizsgálatát ajánlja;

| 4.3 | hozzáfűzi, hogy bár a bioüzemanyagokkal kapcsolatos politika kialakítása fontos lehet az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, hatékony csak akkor lehet, ha a teljes üzemanyag-fogyasztás jelentős csökkentésére irányuló intézkedésekkel jár együtt, és ha csak olyan alapanyagokat, technológiákat és növényeket használnak fel, amelyek nemzeti és nemzetközi szinten nincsenek negatív hatással a biodiverzitásra nézve, és nem járnak azzal a következménnyel, hogy a mezőgazdasági területeket a biológiailag értékes ökoszisztémák rovására terjesztik ki; |
| --- | --- |

4.3

hozzáfűzi, hogy bár a bioüzemanyagokkal kapcsolatos politika kialakítása fontos lehet az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, hatékony csak akkor lehet, ha a teljes üzemanyag-fogyasztás jelentős csökkentésére irányuló intézkedésekkel jár együtt, és ha csak olyan alapanyagokat, technológiákat és növényeket használnak fel, amelyek nemzeti és nemzetközi szinten nincsenek negatív hatással a biodiverzitásra nézve, és nem járnak azzal a következménnyel, hogy a mezőgazdasági területeket a biológiailag értékes ökoszisztémák rovására terjesztik ki;

5.   A tudásalap

| 5.1 | utal arra, hogy az Európa és a világ biológiai sokféleségének megőrzésével és fenntartható felhasználásával kapcsolatos tudás elérhetősége és növelése alapvető fontosságú. Ide tartozik a bevált gyakorlatokról szóló tapasztalatcsere is a tagállamok és a régiók között (ld. melléklet), illetve az, hogy a helyi és regionális adatok figyelembevételével, valamint a térinformatikai rendszerek (GIS) és a területi adatok infrastruktúrájának (IDE) felhasználásával erősíteni kell a biológiai sokféleségre vonatkozó különböző szintű adatok interoperabilitását; |
| --- | --- |

5.1

utal arra, hogy az Európa és a világ biológiai sokféleségének megőrzésével és fenntartható felhasználásával kapcsolatos tudás elérhetősége és növelése alapvető fontosságú. Ide tartozik a bevált gyakorlatokról szóló tapasztalatcsere is a tagállamok és a régiók között (ld. melléklet), illetve az, hogy a helyi és regionális adatok figyelembevételével, valamint a térinformatikai rendszerek (GIS) és a területi adatok infrastruktúrájának (IDE) felhasználásával erősíteni kell a biológiai sokféleségre vonatkozó különböző szintű adatok interoperabilitását;

| 5.2 | hangsúlyozza, hogy főként a tengeri környezet esetében nem kielégítőek a biodiverzitással kapcsolatos ismeretek, és ezek gyarapítását ajánlja; |
| --- | --- |

5.2

hangsúlyozza, hogy főként a tengeri környezet esetében nem kielégítőek a biodiverzitással kapcsolatos ismeretek, és ezek gyarapítását ajánlja;

| 5.3 | hozzáfűzi, hogy az Európai Bizottság által említett tudás mellett nagyobb figyelmet kell fordítani az adott területek lakóinak tudására és ismereteire is, és azt ajánlja, hogy az önkéntesek ismereteit ötvözzék a tudományos ismeretekkel; szorgalmazza, hogy mindebbe a gyermekeket is vonják be; |
| --- | --- |

5.3

hozzáfűzi, hogy az Európai Bizottság által említett tudás mellett nagyobb figyelmet kell fordítani az adott területek lakóinak tudására és ismereteire is, és azt ajánlja, hogy az önkéntesek ismereteit ötvözzék a tudományos ismeretekkel; szorgalmazza, hogy mindebbe a gyermekeket is vonják be;

| 5.4 | javasolja továbbá olyan kommunikációs stratégiák kidolgozását, amelyek a biológiai sokféleség védelme és megőrzése tárgyában minden szinten és minden területen erősítik a polgárok tudatosságát és felelősségérzetét, valamint a tudományos közösség és a közigazgatás közötti információcserét; |
| --- | --- |

5.4

javasolja továbbá olyan kommunikációs stratégiák kidolgozását, amelyek a biológiai sokféleség védelme és megőrzése tárgyában minden szinten és minden területen erősítik a polgárok tudatosságát és felelősségérzetét, valamint a tudományos közösség és a közigazgatás közötti információcserét;

6.   A négy fő támogató intézkedés

A megfelelő finanszírozás biztosítása

| 6.1 | megállapítja, hogy úgy tűnik, a LIFE+ és a kutatási költségvetés révén kevés pénz áll rendelkezésre a biodiverzitásra, valamint fennáll a veszély, hogy a tagállamok nem veszik megfelelően figyelembe a biodiverzitás érdekeit a jelenlegi strukturális alapok esetében; |
| --- | --- |

6.1

megállapítja, hogy úgy tűnik, a LIFE+ és a kutatási költségvetés révén kevés pénz áll rendelkezésre a biodiverzitásra, valamint fennáll a veszély, hogy a tagállamok nem veszik megfelelően figyelembe a biodiverzitás érdekeit a jelenlegi strukturális alapok esetében;

| 6.2 | feszültséget észlel a közlemény ambiciózus céljai és az ambíciókat megvalósítani hivatott eszközök között; |
| --- | --- |

6.2

feszültséget észlel a közlemény ambiciózus céljai és az ambíciókat megvalósítani hivatott eszközök között;

Az EU döntéshozatalának megerősítése

| 6.3 | egyetért azokkal az elgondolásokkal, amelyeket a biodiverzitás európai döntéshozatalban való képviseletének a megerősítésére mutattak be; azt ajánlja, hogy a biodiverzitás integrálása más politikaterületekbe ne önkéntes alapon történjen; támogatja a cselekvési terv gondolatát, amely szerint a tagállamok mellett a régiókat is be kell vonni ebbe; |
| --- | --- |

6.3

egyetért azokkal az elgondolásokkal, amelyeket a biodiverzitás európai döntéshozatalban való képviseletének a megerősítésére mutattak be; azt ajánlja, hogy a biodiverzitás integrálása más politikaterületekbe ne önkéntes alapon történjen; támogatja a cselekvési terv gondolatát, amely szerint a tagállamok mellett a régiókat is be kell vonni ebbe;

Partnerségek kiépítése

| 6.4 | bízik abban, hogy az EU-ban az együttműködési kapcsolatok létrehozását ösztönözni fogják. A régiók kiválóan alkalmasak a támogató szerep betöltésére; utal az EU-programok keretében való sikeres együttműködésre és annak eredményeire (melléklet); |
| --- | --- |

6.4

bízik abban, hogy az EU-ban az együttműködési kapcsolatok létrehozását ösztönözni fogják. A régiók kiválóan alkalmasak a támogató szerep betöltésére; utal az EU-programok keretében való sikeres együttműködésre és annak eredményeire (melléklet);

| 6.5 | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a biológiai sokféleség megőrzésének biztosítása érdekében – például együttműködési megállapodások kötése révén – be kell vonni a magánterületek tulajdonosait; |
| --- | --- |

6.5

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a biológiai sokféleség megőrzésének biztosítása érdekében – például együttműködési megállapodások kötése révén – be kell vonni a magánterületek tulajdonosait;

A nyilvánosság tájékozottságának, tudatosságának és részvételének megteremtése

| 6.6 | hangsúlyozza a polgárok nagyobb érintettségének fontosságát: ha a polgárok nem látják be a biodiverzitás és az ökoszisztéma-szolgáltatások fontosságát, akkor a projekteknek kevesebb esélyük van a sikerre; valamint uniós és nemzeti pénzeszközök rendelkezésre bocsátását javasolja a polgári kezdeményezések számára; |
| --- | --- |

6.6

hangsúlyozza a polgárok nagyobb érintettségének fontosságát: ha a polgárok nem látják be a biodiverzitás és az ökoszisztéma-szolgáltatások fontosságát, akkor a projekteknek kevesebb esélyük van a sikerre; valamint uniós és nemzeti pénzeszközök rendelkezésre bocsátását javasolja a polgári kezdeményezések számára;

| 6.7 | a
  Countdown 2010
  („Visszaszámlálás 2010-ig”) és a
  Beautiful Europe
  („Csodálatos Európa”) kezdeményezésekhez szorosan kapcsolódva kommunikációs stratégia kidolgozását ajánlja a tagállamok, civil szervezetek, regionális és helyi önkormányzatok számára a 2010-re kitűzött célok népszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

6.7

a
  Countdown 2010
  („Visszaszámlálás 2010-ig”) és a
  Beautiful Europe
  („Csodálatos Európa”) kezdeményezésekhez szorosan kapcsolódva kommunikációs stratégia kidolgozását ajánlja a tagállamok, civil szervezetek, regionális és helyi önkormányzatok számára a 2010-re kitűzött célok népszerűsítése érdekében;

7.   Monitoring, értékelés és felülvizsgálat

| 7.1 | támogatja a tagállamok és a magánszektor közötti együttműködést, és hangsúlyozza, hogy számos polgár és önkéntes egész Európában jelentős szerepet vállal a biodiverzitás nyomon követésében; |
| --- | --- |

7.1

támogatja a tagállamok és a magánszektor közötti együttműködést, és hangsúlyozza, hogy számos polgár és önkéntes egész Európában jelentős szerepet vállal a biodiverzitás nyomon követésében;

| 7.2 | amellett foglal állást, hogy a tagállamokat ösztönözni kell politikájuk eredményeinek bemutatására, olyan módon, amely megszólítja a polgárokat és ismerős számukra, és amelyben a régiók szerepe felismerhető; |
| --- | --- |

7.2

amellett foglal állást, hogy a tagállamokat ösztönözni kell politikájuk eredményeinek bemutatására, olyan módon, amely megszólítja a polgárokat és ismerős számukra, és amelyben a régiók szerepe felismerhető;

| 7.3 | utal arra, hogy a regionális monitoring kell, hogy alapot adjon a nemzeti és nemzetközi szintű nyomon követésnek és értékelésnek. E célból mutatókon és rendszeres jelentéseken alapuló hatékony monitoringrendszereket kell létrehozni; |
| --- | --- |

7.3

utal arra, hogy a regionális monitoring kell, hogy alapot adjon a nemzeti és nemzetközi szintű nyomon követésnek és értékelésnek. E célból mutatókon és rendszeres jelentéseken alapuló hatékony monitoringrendszereket kell létrehozni;

8.   Hosszú távú elképzelések

| 8.1 | örömmel fogadja az európai biodiverzitást illető uniós szintű jövőkép kialakítására tett javaslatot, és hangsúlyozza a régiók bevonásának nagy jelentőségét; |
| --- | --- |

8.1

örömmel fogadja az európai biodiverzitást illető uniós szintű jövőkép kialakítására tett javaslatot, és hangsúlyozza a régiók bevonásának nagy jelentőségét;

| 8.2 | a biodiverzitás megújult, a 2010-es éven is túlmutató megközelítése mellett foglal állást, amely arra helyezi a hangsúlyt, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások pozitív hozzájárulást jelentsenek a környezetre (a tájra) nézve. |
| --- | --- |

8.2

a biodiverzitás megújult, a 2010-es éven is túlmutató megközelítése mellett foglal állást, amely arra helyezi a hangsúlyt, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatások pozitív hozzájárulást jelentsenek a környezetre (a tájra) nézve.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 128, 2003.5.29., 43. o.

1

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/11

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jelentés a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról”

(2007/C 57/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a „Jelentés a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 104 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. december 2-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel a Háromtagú Elnökség 2006. április 25-i határozatára, amely szerint a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a géntechnológiával módosított kultúrnövények és a hagyományos ill. öko-kultúrnövények együttélésével kapcsolatos európai parlamenti állásfoglalásra (2003/2098 (INI)),

tekintettel a géntechnológiával módosított növények és a hagyományos és biogazdálkodás együttes jelenlétének biztosítására szolgáló nemzeti stratégiák és legjobb gyakorlatok kidolgozására vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2003. július 23-i 2003/556/EK európai bizottsági ajánlásra,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2004. december 16-i saját kezdeményezésű véleményére a következő tárgyban: „Géntechnológiával módosított kultúrnövények, valamint hagyományos és biotermesztésű kultúrnövények együttélése” (CESE 1656/2004) (4),

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság (előadó: Pietro MARRAZZO, Lazio tartomány elnöke (IT/PES)) által 2006. október 6-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 149/2006 rev. 2),

1.   mivel:

| 1.1 | Az Európai Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek készített, „Jelentés a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról” című közleményében (COM(2006) 104 final) (a továbbiakban: Jelentés) arra törekszik, hogy a géntechnológiával módosított, a hagyományos és az ökológiai kultúrák együtt-termesztésének témakörében a környezeti és az egészségügyi szempontokat a gazdaságiaktól elválasztva kezelje. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek készített, „Jelentés a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztésére vonatkozó nemzeti intézkedések végrehajtásáról” című közleményében (COM(2006) 104 final) (a továbbiakban: Jelentés) arra törekszik, hogy a géntechnológiával módosított, a hagyományos és az ökológiai kultúrák együtt-termesztésének témakörében a környezeti és az egészségügyi szempontokat a gazdaságiaktól elválasztva kezelje.

| 1.2 | Az emberi egészséget és a környezetet veszélyeztető kockázatok hiányára irányuló vizsgálat a géntechnológiával módosított termék a 2001/18/EK irányelv által előírt engedélyezési eljárásának csupán egy szakaszát jelenti. Ugyanez az eljárás egyedi intézkedéseket tartalmaz az együtt-termesztés témakörében, amelyek alkalmazása kötelező. |
| --- | --- |

1.2

Az emberi egészséget és a környezetet veszélyeztető kockázatok hiányára irányuló vizsgálat a géntechnológiával módosított termék a 2001/18/EK irányelv által előírt engedélyezési eljárásának csupán egy szakaszát jelenti. Ugyanez az eljárás egyedi intézkedéseket tartalmaz az együtt-termesztés témakörében, amelyek alkalmazása kötelező.

| 1.3 | A jelen vélemény célja, hogy az együtt-termesztésről folyó, csupán a gazdasági szempontokra összpontosító vitát a megelőzés elve által diktált elővigyázatossági intézkedések felé irányítsa. A hagyományos és az ökológiai mezőgazdasági kultúrák is részei a környezetnek, ezért a megelőzés elvének megfelelően védendőek. Mivel 2004-ben lejárt a GMO-k behozatalára vonatkozó európai moratórium, az Európai Unió területén növekszik a GMO-termékekre kiadott engedélyek száma; meg kell akadályoznunk tehát a visszafordíthatatlan hatásokat és a spekulatív manővereket. |
| --- | --- |

1.3

A jelen vélemény célja, hogy az együtt-termesztésről folyó, csupán a gazdasági szempontokra összpontosító vitát a megelőzés elve által diktált elővigyázatossági intézkedések felé irányítsa. A hagyományos és az ökológiai mezőgazdasági kultúrák is részei a környezetnek, ezért a megelőzés elvének megfelelően védendőek. Mivel 2004-ben lejárt a GMO-k behozatalára vonatkozó európai moratórium, az Európai Unió területén növekszik a GMO-termékekre kiadott engedélyek száma; meg kell akadályoznunk tehát a visszafordíthatatlan hatásokat és a spekulatív manővereket.

| 1.4 | Az együtt-termesztés módszere csak akkor valósítható meg megfelelően, ha az egészségügyi és környezeti szempontok összhangban vannak a gazdaságiakkal. A mezőgazdaság valamennyi formáját – hagyományos, ökológiai, vagy a géntechnológiát felhasználó – garantáló együtt-termesztés megvalósításának az a feltétele, hogy megfeleljünk valamennyi termesztési mód védelmi igényeinek. A hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiát felhasználó mezőgazdaság valamennyi formájának ugyanakkora létjogosultsággal kell rendelkeznie – a gazdasági fontosságot megelőzően –, különben az „együtt-termesztés” fogalma elveszítené értelmét. |
| --- | --- |

1.4

Az együtt-termesztés módszere csak akkor valósítható meg megfelelően, ha az egészségügyi és környezeti szempontok összhangban vannak a gazdaságiakkal. A mezőgazdaság valamennyi formáját – hagyományos, ökológiai, vagy a géntechnológiát felhasználó – garantáló együtt-termesztés megvalósításának az a feltétele, hogy megfeleljünk valamennyi termesztési mód védelmi igényeinek. A hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiát felhasználó mezőgazdaság valamennyi formájának ugyanakkora létjogosultsággal kell rendelkeznie – a gazdasági fontosságot megelőzően –, különben az „együtt-termesztés” fogalma elveszítené értelmét.

| 1.5 | A 2006. április 4. és 6. között megrendezett bécsi konferencián az EU helyesebbnek tartotta, ha nem foglal el szilárd álláspontot az együtt-termesztéssel kapcsolatban, és meghagyja a gazdálkodóknak a választás szabadságát a hagyományos, az ökológiai vagy a géntechnológiát felhasználó termesztési mód között. Az alkalmazott indokolás két érvből áll: az első az egyes tagállamok területi különbözőségeiben rejlik, a második pedig a mostanáig gyűjtött kevés tapasztalatból eredő eltérő eredményekben. |
| --- | --- |

1.5

A 2006. április 4. és 6. között megrendezett bécsi konferencián az EU helyesebbnek tartotta, ha nem foglal el szilárd álláspontot az együtt-termesztéssel kapcsolatban, és meghagyja a gazdálkodóknak a választás szabadságát a hagyományos, az ökológiai vagy a géntechnológiát felhasználó termesztési mód között. Az alkalmazott indokolás két érvből áll: az első az egyes tagállamok területi különbözőségeiben rejlik, a második pedig a mostanáig gyűjtött kevés tapasztalatból eredő eltérő eredményekben.

| 1.6 | A piacnak kell tehát megtalálnia a saját fejlődési ütemét, akár a fogyasztók döntései révén is, akik szabadon választhatnak, hogy megveszik-e vagy sem a GMO-termékeket. |
| --- | --- |

1.6

A piacnak kell tehát megtalálnia a saját fejlődési ütemét, akár a fogyasztók döntései révén is, akik szabadon választhatnak, hogy megveszik-e vagy sem a GMO-termékeket.

| 1.7 | A témakörben illetékes nemzeti hatóságok részt vettek a 2006. június 19-i szakmai találkozón, továbbá a 2001/18/EK irányelv értelmében illetékes hatóságok 2006. július 3-i értekezletén; a következő találkozót 2007. január végére tűzték ki, a burgonyáról, a BT11 kukoricáról és az 1570 kukoricáról zajló vita folytatása céljából. |
| --- | --- |

1.7

A témakörben illetékes nemzeti hatóságok részt vettek a 2006. június 19-i szakmai találkozón, továbbá a 2001/18/EK irányelv értelmében illetékes hatóságok 2006. július 3-i értekezletén; a következő találkozót 2007. január végére tűzték ki, a burgonyáról, a BT11 kukoricáról és az 1570 kukoricáról zajló vita folytatása céljából.

| 1.8 | Az ezen találkozók során kialakított irányvonalak megegyeznek abban, hogy beemelik a vitába az egészség és a környezet védelmével kapcsolatos problémákat: nyolcból hét tagállam emelte ki ismételten a megelőzés elvének kulcsszerepét; a BT11 kukorica vonatkozásában kilencből nyolc tagállam továbbította észrevételeit, amelyeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hivatal (EFSA) nem vett figyelembe; az 1570 kukoricával kapcsolatosan kilencből nyolc tagállam panaszolta fel a környezeti hatásokra vonatkozó tudományos adatok elégtelenségét; a felügyeleti terveket illetően az EFSA kilencből hét esetben nem vette figyelembe a továbbított kritikus észrevételeket. |
| --- | --- |

1.8

Az ezen találkozók során kialakított irányvonalak megegyeznek abban, hogy beemelik a vitába az egészség és a környezet védelmével kapcsolatos problémákat: nyolcból hét tagállam emelte ki ismételten a megelőzés elvének kulcsszerepét; a BT11 kukorica vonatkozásában kilencből nyolc tagállam továbbította észrevételeit, amelyeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hivatal (EFSA) nem vett figyelembe; az 1570 kukoricával kapcsolatosan kilencből nyolc tagállam panaszolta fel a környezeti hatásokra vonatkozó tudományos adatok elégtelenségét; a felügyeleti terveket illetően az EFSA kilencből hét esetben nem vette figyelembe a továbbított kritikus észrevételeket.

| 1.9 | Az európai jogszabályok határozottan előírják az emberi egészséget és a környezetet fenyegető esetleges kockázatok állandó figyelemmel kísérésének szükségességét; ezért ellentmondásosnak tűnik az a megközelítés, amely a rendszerek együttes jelenlétével kapcsolatosan pusztán a gazdasági szempontokra helyez súlyt. |
| --- | --- |

1.9

Az európai jogszabályok határozottan előírják az emberi egészséget és a környezetet fenyegető esetleges kockázatok állandó figyelemmel kísérésének szükségességét; ezért ellentmondásosnak tűnik az a megközelítés, amely a rendszerek együttes jelenlétével kapcsolatosan pusztán a gazdasági szempontokra helyez súlyt.

| 1.10 | Az elővigyázatosság elve – ahogyan azt a 178/2002/EK rendelet 7. cikke meghatározta – a kockázatkezelési elemzés módszereként jelenik meg; alkalmazása elengedhetetlen a lehetséges veszély fennállása esetén, amikor a tudományos megítélés bizonytalansága nem teszi lehetővé a biztonság a priori jellegű, átfogó értékelését (Európai Bíróság, 2003. szeptember 9-i ítélet, C-236/01. számú peres ügy). |
| --- | --- |

1.10

Az elővigyázatosság elve – ahogyan azt a 178/2002/EK rendelet 7. cikke meghatározta – a kockázatkezelési elemzés módszereként jelenik meg; alkalmazása elengedhetetlen a lehetséges veszély fennállása esetén, amikor a tudományos megítélés bizonytalansága nem teszi lehetővé a biztonság a priori jellegű, átfogó értékelését (Európai Bíróság, 2003. szeptember 9-i ítélet, C-236/01. számú peres ügy).

| 1.11 | Az elővigyázatosság elve eredeti megfogalmazásában a fenntartható fejlődés elvéből eredt. |
| --- | --- |

1.11

Az elővigyázatosság elve eredeti megfogalmazásában a fenntartható fejlődés elvéből eredt.

| 1.12 | A fenntartható fejlődés elve az emberi tevékenység és a globális biofizikai környezet egymásra hatásából kialakult viszonyként határozható meg. Ezt a viszonyt oly módon kell kezelni, hogy egyrészről lehetővé váljon az egyének fejlődése, másrészről a globális biofizikai egyensúly védelme, megőrizve a kettő közötti helyes egyensúlyt. |
| --- | --- |

1.12

A fenntartható fejlődés elve az emberi tevékenység és a globális biofizikai környezet egymásra hatásából kialakult viszonyként határozható meg. Ezt a viszonyt oly módon kell kezelni, hogy egyrészről lehetővé váljon az egyének fejlődése, másrészről a globális biofizikai egyensúly védelme, megőrizve a kettő közötti helyes egyensúlyt.

| 1.13 | Szükségesnek tartottuk röviden utalni az elővigyázatosság elve, valamint a fenntartható fejlődés definíciójára, mivel elválaszthatatlanok a mezőgazdasági rendszerek együttes jelenlétének helyes megvalósításától. |
| --- | --- |

1.13

Szükségesnek tartottuk röviden utalni az elővigyázatosság elve, valamint a fenntartható fejlődés definíciójára, mivel elválaszthatatlanok a mezőgazdasági rendszerek együttes jelenlétének helyes megvalósításától.

| 1.14 | Az egységes mutatókról szóló rendelet (5), a jegyzékekről szóló határozat (6), valamint a 2003/1829/EK rendelet végrehajtási rendelete elzárják az utat a mezőgazdasági rendszerek együttes jelenlétéhez kapcsolódó kritérium helyes módon való empirikus alkalmazása előtt, amelynek az átláthatóság biztonsága és a nyomon követhetőség keretében kellene történnie. |
| --- | --- |

1.14

Az egységes mutatókról szóló rendelet (5), a jegyzékekről szóló határozat (6), valamint a 2003/1829/EK rendelet végrehajtási rendelete elzárják az utat a mezőgazdasági rendszerek együttes jelenlétéhez kapcsolódó kritérium helyes módon való empirikus alkalmazása előtt, amelynek az átláthatóság biztonsága és a nyomon követhetőség keretében kellene történnie.

| 1.15 | A szabályozás kiegészítéseként és lezárásaként jött létre azon termékek és takarmányok címkézésére és nyomon követhetőségére vonatkozó kötelezettség, amelyek GMO-tartalma a technikailag elkerülhetetlen, véletlen keveredés következtében meghaladja a tűréshatárt. |
| --- | --- |

1.15

A szabályozás kiegészítéseként és lezárásaként jött létre azon termékek és takarmányok címkézésére és nyomon követhetőségére vonatkozó kötelezettség, amelyek GMO-tartalma a technikailag elkerülhetetlen, véletlen keveredés következtében meghaladja a tűréshatárt.

| 1.16 | A megközelítésmódot tehát az elővigyázatosság jellemzi, amely előírja a kockázatok gondos értékelését és ellenőrzését a GMO-k felhasználásával létrehozott termékekre irányuló kutatási tevékenységek, valamint e termékek gyártásának és forgalmazásának megkezdése előtt. |
| --- | --- |

1.16

A megközelítésmódot tehát az elővigyázatosság jellemzi, amely előírja a kockázatok gondos értékelését és ellenőrzését a GMO-k felhasználásával létrehozott termékekre irányuló kutatási tevékenységek, valamint e termékek gyártásának és forgalmazásának megkezdése előtt.

| 1.17 | Soha sem hallgatják el az emberek vagy az állatok egészségére, valamint a környezetre vonatkozó kockázatot, amelyre rendszeresen utal valamennyi közösségi jogi aktus preambuluma. |
| --- | --- |

1.17

Soha sem hallgatják el az emberek vagy az állatok egészségére, valamint a környezetre vonatkozó kockázatot, amelyre rendszeresen utal valamennyi közösségi jogi aktus preambuluma.

| 1.18 | Az új, géntechnológiával módosított termékeknek az EU területén való forgalmazásához szükséges, hogy szembesüljünk és számot vessünk a mezőgazdaságban a véletlenszerű genetikai szennyeződés kockázatával, valamint azzal a gazdasági hatással, amit a GM és a hagyományos kultúrák keveredése idézhet elő. |
| --- | --- |

1.18

Az új, géntechnológiával módosított termékeknek az EU területén való forgalmazásához szükséges, hogy szembesüljünk és számot vessünk a mezőgazdaságban a véletlenszerű genetikai szennyeződés kockázatával, valamint azzal a gazdasági hatással, amit a GM és a hagyományos kultúrák keveredése idézhet elő.

| 1.19 | Az Európai Unió mostanáig csekély számú GMO-variánsra adott engedélyt, illetve rendelte el bevezetésüket valamennyi tagállam vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.19

Az Európai Unió mostanáig csekély számú GMO-variánsra adott engedélyt, illetve rendelte el bevezetésüket valamennyi tagállam vonatkozásában.

| 1.20 | Mindez jogszerűvé tette a géntechnológiával módosított növénykultúrák fokozatos bevezetését Európában, ugyanakkor éles kritikákat váltott ki amiatt, hogy e növények kevéssé képesek együtt élni az egyéb kultúrákkal, valamint amiatt, hogy nem bizonyított a GMO-knak a – differenciált genetikai örökségként felfogott – környezettel, valamint az emberi egészséggel szembeni ártalmatlansága. |
| --- | --- |

1.20

Mindez jogszerűvé tette a géntechnológiával módosított növénykultúrák fokozatos bevezetését Európában, ugyanakkor éles kritikákat váltott ki amiatt, hogy e növények kevéssé képesek együtt élni az egyéb kultúrákkal, valamint amiatt, hogy nem bizonyított a GMO-knak a – differenciált genetikai örökségként felfogott – környezettel, valamint az emberi egészséggel szembeni ártalmatlansága.

| 1.21 | A közösségi szabályozás említi a véletlenszerű szennyezés kockázatát: eszerint a GMO-k véletlenszerű behatolása az ökológiai vagy a hagyományos kultúrákba „technikailag elkerülhetetlen”; tagadja tehát a zéró tolerancia elérésének lehetőségét. |
| --- | --- |

1.21

A közösségi szabályozás említi a véletlenszerű szennyezés kockázatát: eszerint a GMO-k véletlenszerű behatolása az ökológiai vagy a hagyományos kultúrákba „technikailag elkerülhetetlen”; tagadja tehát a zéró tolerancia elérésének lehetőségét.

| 1.22 | A véletlenszerű szennyezés többletköltségekkel jár a hagyományos és a biotermesztést folytató gazdálkodók számára, egyrészt a szennyezés elkerülése érdekében foganatosítandó intézkedések előkészítése, másrészt a biotermesztés meghiúsítása miatt, amelynek ismertetőjegyei éppen a termesztési módszer és a termesztés eredményének tisztasága. |
| --- | --- |

1.22

A véletlenszerű szennyezés többletköltségekkel jár a hagyományos és a biotermesztést folytató gazdálkodók számára, egyrészt a szennyezés elkerülése érdekében foganatosítandó intézkedések előkészítése, másrészt a biotermesztés meghiúsítása miatt, amelynek ismertetőjegyei éppen a termesztési módszer és a termesztés eredményének tisztasága.

| 1.23 | Védelmezni kell minden egyes mezőgazdasági vállalkozó gazdasági kezdeményezési szabadságát, amely nem csupán a gazdaságilag jövedelmezőbb rendszer választásában nyilvánul meg, hanem annak szükségességében is, hogy a választott növénykultúrákat egymástól elkülönítetten kell tartani, a kölcsönös szennyeződés elkerülése végett. |
| --- | --- |

1.23

Védelmezni kell minden egyes mezőgazdasági vállalkozó gazdasági kezdeményezési szabadságát, amely nem csupán a gazdaságilag jövedelmezőbb rendszer választásában nyilvánul meg, hanem annak szükségességében is, hogy a választott növénykultúrákat egymástól elkülönítetten kell tartani, a kölcsönös szennyeződés elkerülése végett.

| 1.24 | Másrészt védelmezni kell a fogyasztói döntés szabadságát a megvásárolni kívánt termékre vonatkozóan, megőrizve annak integritását akár a kereskedelmi forgalomba hozatal során, akár a termesztés azt megelőző szakaszában. Mindez a nyomon követhetőség és a mezőgazdasági termelői láncolatok szennyeződésének elkerülése révén lehetséges. |
| --- | --- |

1.24

Másrészt védelmezni kell a fogyasztói döntés szabadságát a megvásárolni kívánt termékre vonatkozóan, megőrizve annak integritását akár a kereskedelmi forgalomba hozatal során, akár a termesztés azt megelőző szakaszában. Mindez a nyomon követhetőség és a mezőgazdasági termelői láncolatok szennyeződésének elkerülése révén lehetséges.

| 1.25 | Az Európai Unióban csak engedélyezett GMO-k termeszthetők vagy forgalmazhatók. Az egészségügyi és környezeti szempontokat a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK irányelv és a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet szabályozza. |
| --- | --- |

1.25

Az Európai Unióban csak engedélyezett GMO-k termeszthetők vagy forgalmazhatók. Az egészségügyi és környezeti szempontokat a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK irányelv és a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet szabályozza.

| 1.26 | A 1829/2003/EK módosító rendelettel bevezetett 2001/18/EK irányelv 26. cikke felkéri a tagállamokat arra – anélkül azonban, hogy a tagállamokra intézkedés meghozatalának kötelezettségét róná –, hogy hozzanak az együtt-termesztésről megfelelő nemzeti intézkedéseket a GMO-k egyéb termékekben való nem szándékos előfordulásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.26

A 1829/2003/EK módosító rendelettel bevezetett 2001/18/EK irányelv 26. cikke felkéri a tagállamokat arra – anélkül azonban, hogy a tagállamokra intézkedés meghozatalának kötelezettségét róná –, hogy hozzanak az együtt-termesztésről megfelelő nemzeti intézkedéseket a GMO-k egyéb termékekben való nem szándékos előfordulásának elkerülése érdekében.

| 1.27 | A 2001/18/EK irányelv 22. cikke előírja, hogy a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják, illetve nem gátolhatják meg az engedélyezett GMO-k forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

1.27

A 2001/18/EK irányelv 22. cikke előírja, hogy a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják, illetve nem gátolhatják meg az engedélyezett GMO-k forgalomba hozatalát.

| 1.28 | A 2003. július 23-i 2003/556/EK bizottsági ajánlás alapvető jelentőségű iránymutatásokat szab meg. Ezen ajánlás preambulumában az Európai Bizottság






  a) | pontosítja, hogy „a 2001/18/EK irányelv által előírt engedély végleges megadását célzó eljárás kötelezően alkalmazandó egyedi intézkedéseket tartalmaz az együtt-termesztés tárgyában, amelyek az emberi egészség és a környezet védelmére irányulnak”; |
| --- | --- | --- |

1.28

A 2003. július 23-i 2003/556/EK bizottsági ajánlás alapvető jelentőségű iránymutatásokat szab meg. Ezen ajánlás preambulumában az Európai Bizottság

a)

pontosítja, hogy „a 2001/18/EK irányelv által előírt engedély végleges megadását célzó eljárás kötelezően alkalmazandó egyedi intézkedéseket tartalmaz az együtt-termesztés tárgyában, amelyek az emberi egészség és a környezet védelmére irányulnak”;

| b) | felpanaszolja az együtt-termesztés helytelen megvalósításából adódó kockázatokat, lehetséges gazdasági hátrányokat, a géntechnológiával módosított és a géntechnológiával nem módosított növények közötti keveredés által kiváltott hatást, és kijelenti: a legmegfelelőbb intézkedéseket kell alkalmazni a keveredés kockázatának minimálisra csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

b)

felpanaszolja az együtt-termesztés helytelen megvalósításából adódó kockázatokat, lehetséges gazdasági hátrányokat, a géntechnológiával módosított és a géntechnológiával nem módosított növények közötti keveredés által kiváltott hatást, és kijelenti: a legmegfelelőbb intézkedéseket kell alkalmazni a keveredés kockázatának minimálisra csökkentése érdekében;

| c) | javasolja, hogy minden egyes tagállam fogadjon el „nemzeti stratégiákat és bevált gyakorlatokat” területei sajátos mezőgazdasági jellemzőinek tekintetbevételével. |
| --- | --- |

c)

javasolja, hogy minden egyes tagállam fogadjon el „nemzeti stratégiákat és bevált gyakorlatokat” területei sajátos mezőgazdasági jellemzőinek tekintetbevételével.

| 1.29 | Kizárt tehát – mivel nem megvalósítható – a „zéró tolerancia”; az együtt-termesztést azonban az elővigyázatosság módszerével kell megvalósítani a „bevált gyakorlatok” révén, a „visszafordíthatatlan hatások” elkerülése céljából. |
| --- | --- |

1.29

Kizárt tehát – mivel nem megvalósítható – a „zéró tolerancia”; az együtt-termesztést azonban az elővigyázatosság módszerével kell megvalósítani a „bevált gyakorlatok” révén, a „visszafordíthatatlan hatások” elkerülése céljából.

2006. december 6-án, 67. plenáris ülésén elfogadta az alábbi véleményt.

2.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

2.1   Előzetes kérdések

Az alábbi, a mezőgazdasági rendszerek együttes jelenléte és az agrobiodiverzitás védelme helyes megvalósításának szempontjából alapvető jelentőségű problémákat emeli ki:

2.1.1   Az ellenőrzések elégtelensége

| a) | elégtelennek tartja a jelenlegi ellenőrzési rendszert, és utal az Európai Tanácsban 2006. március 9-én lezajlott orientációs vita eredményeire, amelynek során a tagállamok nagy része a GMO-engedélyezési eljárásokban az EFSA által végrehajtott tudományos értékelések rendszerének javítását kérte, ugyanakkor felpanaszolta az EFSA intézkedéseinek hiányosságát és azt a tényt, hogy döntései gyakran nem veszik figyelembe a tagállamok tudományos értékeléseit. |
| --- | --- |

a)

elégtelennek tartja a jelenlegi ellenőrzési rendszert, és utal az Európai Tanácsban 2006. március 9-én lezajlott orientációs vita eredményeire, amelynek során a tagállamok nagy része a GMO-engedélyezési eljárásokban az EFSA által végrehajtott tudományos értékelések rendszerének javítását kérte, ugyanakkor felpanaszolta az EFSA intézkedéseinek hiányosságát és azt a tényt, hogy döntései gyakran nem veszik figyelembe a tagállamok tudományos értékeléseit.

2.1.2   A kockázatértékelési eljárás elégtelensége

| a) | kiemeli, hogy a 2001/18/EK irányelvben foglalt kockázatértékelést ugyanaz az alany végzi, aki a GM-termék forgalmazásában érdekelt, a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség (EFSA) feladata pusztán a bemutatott adatok helyességének értékelése; |
| --- | --- |

a)

kiemeli, hogy a 2001/18/EK irányelvben foglalt kockázatértékelést ugyanaz az alany végzi, aki a GM-termék forgalmazásában érdekelt, a tagállamok illetékes hatóságai, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség (EFSA) feladata pusztán a bemutatott adatok helyességének értékelése;

| b) | javasolja kockázatok felmerülése esetén a GMO-k engedélyezésének módosítására vagy visszavonására irányuló eljárás egyszerűsítését és szigorítását, hogy elkerülhető legyen a kereskedelmi forgalomba hozatal vagy a zárt rendszerben való felhasználás fenntartása az engedély visszavonásáig vagy módosításáig tartó várakozási időszakban; |
| --- | --- |

b)

javasolja kockázatok felmerülése esetén a GMO-k engedélyezésének módosítására vagy visszavonására irányuló eljárás egyszerűsítését és szigorítását, hogy elkerülhető legyen a kereskedelmi forgalomba hozatal vagy a zárt rendszerben való felhasználás fenntartása az engedély visszavonásáig vagy módosításáig tartó várakozási időszakban;

| c) | kívánatosnak tartja a jelenlegitől eltérő felügyeleti rendszert a termék kereskedelmi forgalomba hozatalának és forgalmazásának teljes szakasza alatt, amely kettős ellenőrzési eljárást ír elő, valamint azon esetek számának csökkentését, amelyeknél a 2001/18/EK irányelv értelmében „egyszerűsített” eljárás alkalmazható. |
| --- | --- |

c)

kívánatosnak tartja a jelenlegitől eltérő felügyeleti rendszert a termék kereskedelmi forgalomba hozatalának és forgalmazásának teljes szakasza alatt, amely kettős ellenőrzési eljárást ír elő, valamint azon esetek számának csökkentését, amelyeknél a 2001/18/EK irányelv értelmében „egyszerűsített” eljárás alkalmazható.

2.1.3   A vetőmagokkal kapcsolatos szabályozás elégtelensége

| a) | úgy véli, hogy a vita egyik kulcspontja a vetőmagokra vonatkozó küszöbérték meghatározása, valamint hogy a rendszerek együttes jelenléte nem működhet, ha a felhasznált vetőmagok nem tiszták; |
| --- | --- |

a)

úgy véli, hogy a vita egyik kulcspontja a vetőmagokra vonatkozó küszöbérték meghatározása, valamint hogy a rendszerek együttes jelenléte nem működhet, ha a felhasznált vetőmagok nem tiszták;

| b) | az együtt-termesztést emellett olyan módszernek tekinti, amely lehetővé teszi a mezőgazdaság valamennyi formája létezésének tiszteletben tartását; értéke azonban eleve megsemmisülne, ha a növénykultúrákban lehetséges lenne a nem tiszta vetőmagok felhasználása. |
| --- | --- |

b)

az együtt-termesztést emellett olyan módszernek tekinti, amely lehetővé teszi a mezőgazdaság valamennyi formája létezésének tiszteletben tartását; értéke azonban eleve megsemmisülne, ha a növénykultúrákban lehetséges lenne a nem tiszta vetőmagok felhasználása.

2.1.4   A hagyományos és az ökológiai mezőgazdasági rendszerek számára megállapított 0,9 százalékos küszöbérték által nyújtott elégtelen védelem

| a) | úgy véli, hogy a keveredés 0,9 százalékos küszöbértéke csökkenti az ökológiai termesztési módszer tisztaságát; |
| --- | --- |

a)

úgy véli, hogy a keveredés 0,9 százalékos küszöbértéke csökkenti az ökológiai termesztési módszer tisztaságát;

| b) | ezen előfeltevés alapján úgy véli, hogy – amennyiben a zéró tolerancia megvalósíthatatlan – az ökológiai termesztésre vonatkozó százalékos küszöbértéknek a nulla felé kell tendálnia, a GMO-k jelenlétét ily módon a technikailag elkerülhetetlen szintre csökkentve, mégpedig a véletlenszerű keveredés megakadályozására alkalmas intézkedések foganatosítása révén; |
| --- | --- |

b)

ezen előfeltevés alapján úgy véli, hogy – amennyiben a zéró tolerancia megvalósíthatatlan – az ökológiai termesztésre vonatkozó százalékos küszöbértéknek a nulla felé kell tendálnia, a GMO-k jelenlétét ily módon a technikailag elkerülhetetlen szintre csökkentve, mégpedig a véletlenszerű keveredés megakadályozására alkalmas intézkedések foganatosítása révén;

| c) | túlságosan magasnak tartja továbbá a 0,9 százalékos küszöbértéket a hagyományos mezőgazdaság vonatkozásában, mivel az éveken át, ismételten előforduló genetikai szennyeződés gyorsan a környezet és az élelmiszergyártási lánc nagymértékű szennyezéséhez vezethet. |
| --- | --- |

c)

túlságosan magasnak tartja továbbá a 0,9 százalékos küszöbértéket a hagyományos mezőgazdaság vonatkozásában, mivel az éveken át, ismételten előforduló genetikai szennyeződés gyorsan a környezet és az élelmiszergyártási lánc nagymértékű szennyezéséhez vezethet.

2.1.5   a védzáradék mint egyetlen korrekciós módszer elégtelensége az egészséget és a környezetet sújtó veszélyek felmerülése esetén:

| a) | emlékeztet arra, hogy az európai szabályozás a 2001/18/EK irányelv 23. cikkében védzáradékot tartalmaz annak megakadályozására, hogy az elővigyázatosság elve közvetlenül kerüljön alkalmazásra, amely ugyanezen irányelv (4), (5), (6), (8), (16), (19), (20), (22) és (56) preambulumbekezdésén alapul; |
| --- | --- |

a)

emlékeztet arra, hogy az európai szabályozás a 2001/18/EK irányelv 23. cikkében védzáradékot tartalmaz annak megakadályozására, hogy az elővigyázatosság elve közvetlenül kerüljön alkalmazásra, amely ugyanezen irányelv (4), (5), (6), (8), (16), (19), (20), (22) és (56) preambulumbekezdésén alapul;

| b) | felpanaszolja az eljárás túlzott bonyolultságát, és kívánatosnak tartja, hogy a védzáradék alkalmazásának lehetősége – amely jelenleg kizárólagosan a tagállamok hatáskörébe van utalva – decentralizálás vagy a nemzeti jogszabályok segítségével történő hatáskör-átruházás révén terjedjen ki a területi hatóságokra vagy a régiókra is; |
| --- | --- |

b)

felpanaszolja az eljárás túlzott bonyolultságát, és kívánatosnak tartja, hogy a védzáradék alkalmazásának lehetősége – amely jelenleg kizárólagosan a tagállamok hatáskörébe van utalva – decentralizálás vagy a nemzeti jogszabályok segítségével történő hatáskör-átruházás révén terjedjen ki a területi hatóságokra vagy a régiókra is;

| c) | utal arra, hogy az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése alapvetően további védőintézkedéseket is lehetővé tenne, valamint sajnálatát fejezi ki a Bizottság korlátozó döntéshozatali gyakorlata miatt az e rendelkezésre hivatkozó tagállamok intézkedései esetében. |
| --- | --- |

c)

utal arra, hogy az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése alapvetően további védőintézkedéseket is lehetővé tenne, valamint sajnálatát fejezi ki a Bizottság korlátozó döntéshozatali gyakorlata miatt az e rendelkezésre hivatkozó tagállamok intézkedései esetében.

2.2   Az Európai Bizottság Közleményével kapcsolatos általános megjegyzések

| 2.2.1 | hangsúlyozza az alábbiak fontosságát: a tagállamok közötti szoros együttműködés, valamint az együtt-termesztéssel kapcsolatban folytatott kutatás eredményeinek cseréje; |
| --- | --- |

2.2.1

hangsúlyozza az alábbiak fontosságát: a tagállamok közötti szoros együttműködés, valamint az együtt-termesztéssel kapcsolatban folytatott kutatás eredményeinek cseréje;

| 2.2.2 | elengedhetetlennek tartja, hogy az együtt-termesztési intézkedések lehetővé tegyék a mezőgazdasági hasznosítás típusainak és módozatainak sokféleségét, azaz a választás szabadságát a gazdálkodók és a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

2.2.2

elengedhetetlennek tartja, hogy az együtt-termesztési intézkedések lehetővé tegyék a mezőgazdasági hasznosítás típusainak és módozatainak sokféleségét, azaz a választás szabadságát a gazdálkodók és a fogyasztók számára;

| 2.2.3 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy teljes körű és objektív tájékoztatás álljon az érdekelt felek és a polgárok rendelkezésére a GMO-kkal és az együtt-termesztéssel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

2.2.3

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy teljes körű és objektív tájékoztatás álljon az érdekelt felek és a polgárok rendelkezésére a GMO-kkal és az együtt-termesztéssel kapcsolatosan;

| 2.2.4 | kiemeli azt a tényt, hogy az EU-ban rendkívül korlátozottak a géntechnológiával módosított növénykultúrák területén gyűjtött tapasztalatok; |
| --- | --- |

2.2.4

kiemeli azt a tényt, hogy az EU-ban rendkívül korlátozottak a géntechnológiával módosított növénykultúrák területén gyűjtött tapasztalatok;

| 2.2.5 | támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy több információt szerezzen a nemzeti felelősségi rendszerekre és azoknak az együtt-termesztést szabályozó előírásokkal való kapcsolataira vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.2.5

támogatja az Európai Bizottság azon szándékát, hogy több információt szerezzen a nemzeti felelősségi rendszerekre és azoknak az együtt-termesztést szabályozó előírásokkal való kapcsolataira vonatkozóan;

| 2.2.6 | kiemeli azt a tényt, hogy négy tagállamban az együtt-termesztés területén való jogalkotás is a régiók hatáskörébe tartozik, míg más esetekben a regionális és/vagy helyi szervek felelősek az együtt-termesztési intézkedések végrehajtásáért; |
| --- | --- |

2.2.6

kiemeli azt a tényt, hogy négy tagállamban az együtt-termesztés területén való jogalkotás is a régiók hatáskörébe tartozik, míg más esetekben a regionális és/vagy helyi szervek felelősek az együtt-termesztési intézkedések végrehajtásáért;

| 2.2.7 | emlékeztet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság álláspontjára, egyben megerősíti azt. Az EGSZB együttes jelenlétről szóló véleményében megjegyzi, hogy szabályozni kell a természetvédelmi területek védelméről szóló intézkedéseket a természetes élőhelyek, a vadon élő növények és állatok védelméről szóló 92/43/EGK irányelv, a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK irányelv értelmében, továbbá az egyéb ökológiai szempontból érzékeny területek védelmét, nemzeti és helyi szinten egyaránt; |
| --- | --- |

2.2.7

emlékeztet az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság álláspontjára, egyben megerősíti azt. Az EGSZB együttes jelenlétről szóló véleményében megjegyzi, hogy szabályozni kell a természetvédelmi területek védelméről szóló intézkedéseket a természetes élőhelyek, a vadon élő növények és állatok védelméről szóló 92/43/EGK irányelv, a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK irányelv értelmében, továbbá az egyéb ökológiai szempontból érzékeny területek védelmét, nemzeti és helyi szinten egyaránt;

| 2.2.8 | kiemeli, hogy a GMO-kísérletek által érintett, Lazio tartományban található talajokkal kapcsolatban végzett nyilvános tanulmányok kimutatták a transzgének lehetséges fennmaradását a földterületen, főként meghatározott talajklíma-feltételek között, valamint azt, hogy a transzgének a talajból a vízbe kerülhetnek; |
| --- | --- |

2.2.8

kiemeli, hogy a GMO-kísérletek által érintett, Lazio tartományban található talajokkal kapcsolatban végzett nyilvános tanulmányok kimutatták a transzgének lehetséges fennmaradását a földterületen, főként meghatározott talajklíma-feltételek között, valamint azt, hogy a transzgének a talajból a vízbe kerülhetnek;

| 2.2.9 | úgy véli, hogy az egy meghatározott GMO termesztéséhez kapcsolódó kockázatok valóban elmélyült és független értékelése csak helyi alapon, specifikus tanulmányok segítségével történhet; |
| --- | --- |

2.2.9

úgy véli, hogy az egy meghatározott GMO termesztéséhez kapcsolódó kockázatok valóban elmélyült és független értékelése csak helyi alapon, specifikus tanulmányok segítségével történhet;

| 2.2.10 | kiemeli azt a tényt, hogy számos helyi és regionális hatóság ellenezte a GMO-kultúrákat a saját területein, és e területeket „GMO-mentes” (vagy „GMO-free”) területekké nyilvánította. Ezen hatóságokat összefogó hálózatok is létrejöttek, köztük például a 40 GMO-mentes régió és helyi önkormányzat hálózata. Egyes regionális önkormányzatok GMO-mentes területi státuszukat törvényben is próbálták rögzíteni. Egy ilyen intézkedés jogszerűsége jelenleg az Európai Bizottság és Felső-Ausztria tartomány közötti jogvita tárgya az Európai Bíróságon; |
| --- | --- |

2.2.10

kiemeli azt a tényt, hogy számos helyi és regionális hatóság ellenezte a GMO-kultúrákat a saját területein, és e területeket „GMO-mentes” (vagy „GMO-free”) területekké nyilvánította. Ezen hatóságokat összefogó hálózatok is létrejöttek, köztük például a 40 GMO-mentes régió és helyi önkormányzat hálózata. Egyes regionális önkormányzatok GMO-mentes területi státuszukat törvényben is próbálták rögzíteni. Egy ilyen intézkedés jogszerűsége jelenleg az Európai Bizottság és Felső-Ausztria tartomány közötti jogvita tárgya az Európai Bíróságon;

2.3   A már engedélyezett szegregációs gyakorlatokkal és módszerekkel kapcsolatban

| 2.3.1 | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság közleményében kiemeli: „kevés a GMO-kultúrákkal kapcsolatosan gyűjtött gyakorlati tapasztalat”; |
| --- | --- |

2.3.1

megjegyzi, hogy az Európai Bizottság közleményében kiemeli: „kevés a GMO-kultúrákkal kapcsolatosan gyűjtött gyakorlati tapasztalat”;

| 2.3.2 | hangsúlyozza, hogy következésképp nem léteznek abszolút módon olyan „már engedélyezett” elkülönítési gyakorlatok és módszerek, amelyeket az érintetteknek követniük kellene a kockázatmentes együtt-termesztés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

2.3.2

hangsúlyozza, hogy következésképp nem léteznek abszolút módon olyan „már engedélyezett” elkülönítési gyakorlatok és módszerek, amelyeket az érintetteknek követniük kellene a kockázatmentes együtt-termesztés megvalósítása érdekében;

2.4   Az arányossággal kapcsolatban

| 2.4.1 | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság 2003/556/EK ajánlása bevezeti az arányosság paraméterét, ami olyan elvként értelmezendő, amely szerint az együtt-termesztési intézkedéseknek meg kell felelniük a hatékonyság és a gazdasági hatásosság követelményeinek, valamint arányosaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

2.4.1

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság 2003/556/EK ajánlása bevezeti az arányosság paraméterét, ami olyan elvként értelmezendő, amely szerint az együtt-termesztési intézkedéseknek meg kell felelniük a hatékonyság és a gazdasági hatásosság követelményeinek, valamint arányosaknak kell lenniük;

| 2.4.2 | megjegyzi, hogy a rendelet által megszabott, a „technikailag elkerülhetetlen” keveredésre vonatkozó toleranciahatárok csupán arra vonatkoznak, hogy meghatározzák: mely határérték felett válik kötelezővé a címkézés, nem pedig az együtt-termesztésre vonatkozó korlátozást írnak elő. |
| --- | --- |

2.4.2

megjegyzi, hogy a rendelet által megszabott, a „technikailag elkerülhetetlen” keveredésre vonatkozó toleranciahatárok csupán arra vonatkoznak, hogy meghatározzák: mely határérték felett válik kötelezővé a címkézés, nem pedig az együtt-termesztésre vonatkozó korlátozást írnak elő.

2.5   A megfelelő mérték megválasztásával kapcsolatban

| 2.5.1 | megjegyzi, hogy az együtt-termesztés megvalósítási szintjét illetően a Jelentés szerint a tagállamok e területen alkalmazott megközelítésmódjai túlnyomórészt egészen kis léptékűek és legtöbbször a szomszédos gazdaságok szabályozására irányulnak, nem pedig regionális léptékű intézkedések alkalmazására; |
| --- | --- |

2.5.1

megjegyzi, hogy az együtt-termesztés megvalósítási szintjét illetően a Jelentés szerint a tagállamok e területen alkalmazott megközelítésmódjai túlnyomórészt egészen kis léptékűek és legtöbbször a szomszédos gazdaságok szabályozására irányulnak, nem pedig regionális léptékű intézkedések alkalmazására;

| 2.5.2 | úgy véli tehát, hogy a megvalósítás szintjének opcióiként még hosszú ideig elképzelhetetlenek a – mostanáig nagyléptékben és hosszú időtartamon keresztül kevéssé kipróbált – intézkedések; |
| --- | --- |

2.5.2

úgy véli tehát, hogy a megvalósítás szintjének opcióiként még hosszú ideig elképzelhetetlenek a – mostanáig nagyléptékben és hosszú időtartamon keresztül kevéssé kipróbált – intézkedések;

| 2.5.3 | kiemeli, hogy a jelenlegi tudományos kutatást és a hatályos jogszabályi keretet tekintve nem az egyes mezőgazdasági üzemek szintje a leginkább megfelelő szint az együtt-termesztés megvalósításához, hanem a régiók vagy helyi önkormányzatok. |
| --- | --- |

2.5.3

kiemeli, hogy a jelenlegi tudományos kutatást és a hatályos jogszabályi keretet tekintve nem az egyes mezőgazdasági üzemek szintje a leginkább megfelelő szint az együtt-termesztés megvalósításához, hanem a régiók vagy helyi önkormányzatok.

2.6   A felelősségi szabályokkal kapcsolatosan

| 2.6.1 | tudomásul veszi az Európai Bizottság megállapítását, amely szerint sok tagállamban tapasztalható tendencia, hogy a GMO-k géntechnológiával nem módosított növények közé való keveredéséből származó gazdasági kár a polgári jogi felelősség hatálya alá esik; |
| --- | --- |

2.6.1

tudomásul veszi az Európai Bizottság megállapítását, amely szerint sok tagállamban tapasztalható tendencia, hogy a GMO-k géntechnológiával nem módosított növények közé való keveredéséből származó gazdasági kár a polgári jogi felelősség hatálya alá esik;

| 2.6.2 | hangsúlyozza, hogy ez nem az egyedüli, kötelezően követendő az orientáció; mivel az ajánlás felruházza az összes tagállamot az idevágó hatáskörrel, és a büntetőjogi vagy a közigazgatási felelősség rendszerei is alkalmazhatók; |
| --- | --- |

2.6.2

hangsúlyozza, hogy ez nem az egyedüli, kötelezően követendő az orientáció; mivel az ajánlás felruházza az összes tagállamot az idevágó hatáskörrel, és a büntetőjogi vagy a közigazgatási felelősség rendszerei is alkalmazhatók;

| 2.6.3 | emlékeztet ezenkívül arra, hogy a 2001/18/EK irányelv elrendeli a tagállamok nemzeti jogalkotási hatásköreinek változatlanul hagyását a környezeti felelősség témakörében. |
| --- | --- |

2.6.3

emlékeztet ezenkívül arra, hogy a 2001/18/EK irányelv elrendeli a tagállamok nemzeti jogalkotási hatásköreinek változatlanul hagyását a környezeti felelősség témakörében.

2.7   A felügyelettel és az értékeléssel kapcsolatosan

| 2.7.1 | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság ajánlása, amely szerint az együtt-termesztés területén elfogadott irányítási intézkedéseket, valamint eszközöket állandó felülvizsgálatnak, valamint értékelésnek kell alávetni, ténylegesen előírta a tagállamok számára azt a kötelezettséget, hogy hozzanak létre megfelelő ellenőrzési és felülvizsgálati rendszereket; |
| --- | --- |

2.7.1

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság ajánlása, amely szerint az együtt-termesztés területén elfogadott irányítási intézkedéseket, valamint eszközöket állandó felülvizsgálatnak, valamint értékelésnek kell alávetni, ténylegesen előírta a tagállamok számára azt a kötelezettséget, hogy hozzanak létre megfelelő ellenőrzési és felülvizsgálati rendszereket;

| 2.7.2 | tudomásul veszi azon, az Európai Bizottság által észlelt tényt, hogy sok tagállam – mivel a GMO-kultúrák száma csekély – még nem készítette el a felügyeletre és értékelésre vonatkozó programokat; |
| --- | --- |

2.7.2

tudomásul veszi azon, az Európai Bizottság által észlelt tényt, hogy sok tagállam – mivel a GMO-kultúrák száma csekély – még nem készítette el a felügyeletre és értékelésre vonatkozó programokat;

| 2.7.3 | aggodalommal észleli, hogy azokban a tagállamokban, ahol az eltérő piaci érték révén különbséget tesznek a GMO-takarmányok és a GMO-t nem tartalmazó takarmányok között, és/vagy amelyekben a termékek sajátos jellege vagy védett eredete nemzeti büszkeség forrása és hozzáadott értéket képvisel, ott a GMO és nem GMO piacok kijelölése a fogyasztói elégedettség, következésképpen a piaci ár csökkenéséhez vezetne, amely gazdasági veszteségekkel is járhat; |
| --- | --- |

2.7.3

aggodalommal észleli, hogy azokban a tagállamokban, ahol az eltérő piaci érték révén különbséget tesznek a GMO-takarmányok és a GMO-t nem tartalmazó takarmányok között, és/vagy amelyekben a termékek sajátos jellege vagy védett eredete nemzeti büszkeség forrása és hozzáadott értéket képvisel, ott a GMO és nem GMO piacok kijelölése a fogyasztói elégedettség, következésképpen a piaci ár csökkenéséhez vezetne, amely gazdasági veszteségekkel is járhat;

2.8   A biotermesztéssel kapcsolatosan

| 2.8.1 | megállapítja, – azonban nem ért egyet vele –, hogy az esetleges GMO-tartalom tekintetében a GMO-t tartalmazó termékekre vonatkozó közösségi jogszabályok által megszabott küszöbértékek megkülönböztetés nélkül alkalmazandók a hagyományos, valamint a biotermesztésű mezőgazdasági termékekre; |
| --- | --- |

2.8.1

megállapítja, – azonban nem ért egyet vele –, hogy az esetleges GMO-tartalom tekintetében a GMO-t tartalmazó termékekre vonatkozó közösségi jogszabályok által megszabott küszöbértékek megkülönböztetés nélkül alkalmazandók a hagyományos, valamint a biotermesztésű mezőgazdasági termékekre;

| 2.8.2 | hangsúlyozza, hogy a biotermesztés módszerére vonatkozó rendelet értelmében tilos a GMO-k alkalmazása e termesztésben; nem használhatók tehát a termelési folyamatban olyan anyagok – beleértve a vetőmagokat – amelyek címkéje jelzi a GMO-k jelenlétét; |
| --- | --- |

2.8.2

hangsúlyozza, hogy a biotermesztés módszerére vonatkozó rendelet értelmében tilos a GMO-k alkalmazása e termesztésben; nem használhatók tehát a termelési folyamatban olyan anyagok – beleértve a vetőmagokat – amelyek címkéje jelzi a GMO-k jelenlétét;

| 2.8.3 | hozzáfűzi, hogy az Európai Bizottság nem említi meg a biotermesztést; |
| --- | --- |

2.8.3

hozzáfűzi, hogy az Európai Bizottság nem említi meg a biotermesztést;

| 2.8.4 | határozottan felhívja a figyelmet a zéró toleranciát lehető legjobban megközelítő küszöbérték alkalmazásának szükségességére a biotermesztés vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.8.4

határozottan felhívja a figyelmet a zéró toleranciát lehető legjobban megközelítő küszöbérték alkalmazásának szükségességére a biotermesztés vonatkozásában.

2.9   A vetőmagok tisztáságára vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatosan

| 2.9.1 | megjegyzi, hogy a vetőmagok a biotechnológiai innovációknak a mezőgazdasági termesztésben, valamint a környezetben való szándékos vagy nem szándékos terjesztésének eszközei, ily módon az együtt-termesztés alapvető jelentőségű változóját képviselik; |
| --- | --- |

2.9.1

megjegyzi, hogy a vetőmagok a biotechnológiai innovációknak a mezőgazdasági termesztésben, valamint a környezetben való szándékos vagy nem szándékos terjesztésének eszközei, ily módon az együtt-termesztés alapvető jelentőségű változóját képviselik;

| 2.9.2 | utal az Európai Parlament 2003/2098(INI) állásfoglalásában szereplő álláspontra, amely szerint a vetőmagok GMO-tartalmához kapcsolódó információk az előfeltételét képezik a 2001/18/EK irányelv szabályos alkalmazásának, különösen ami a GMO-k emberi egészségre és a környezetre kifejtett kedvezőtlen hatásainak felügyeletét, a nyomon követhetőséget és a vészhelyzetekben foganatosítandó intézkedéseket illeti; |
| --- | --- |

2.9.2

utal az Európai Parlament 2003/2098(INI) állásfoglalásában szereplő álláspontra, amely szerint a vetőmagok GMO-tartalmához kapcsolódó információk az előfeltételét képezik a 2001/18/EK irányelv szabályos alkalmazásának, különösen ami a GMO-k emberi egészségre és a környezetre kifejtett kedvezőtlen hatásainak felügyeletét, a nyomon követhetőséget és a vészhelyzetekben foganatosítandó intézkedéseket illeti;

2.10   Az intézkedések megválasztásával kapcsolatban

| 2.10.1 | úgy véli, hogy meg kell határozni a legalkalmasabb intézkedéseket az együtt-termesztés kockázatainak végtelenül kicsi, de legalábbis a lehető legalacsonyabb szinten való tartásához; |
| --- | --- |

2.10.1

úgy véli, hogy meg kell határozni a legalkalmasabb intézkedéseket az együtt-termesztés kockázatainak végtelenül kicsi, de legalábbis a lehető legalacsonyabb szinten való tartásához;

| 2.10.2 | hangsúlyozza, hogy a „bevált gyakorlatok” az elkülönített termesztés módszereiként határozhatók meg, amelyek önmagukban lehetővé teszik az együtt-termesztést; |
| --- | --- |

2.10.2

hangsúlyozza, hogy a „bevált gyakorlatok” az elkülönített termesztés módszereiként határozhatók meg, amelyek önmagukban lehetővé teszik az együtt-termesztést;

| 2.10.3 | egyetért azzal a megállapítással, hogy korlátozottak a rendelkezésre álló tudományos ismeretek és a gyakorlati tapasztalatok a bevált gyakorlatok és intézkedések meghatározását és alkalmazását illetően, tehát az intézkedéseknek korlátozó és egyedi jellegűeknek kell lenniük; |
| --- | --- |

2.10.3

egyetért azzal a megállapítással, hogy korlátozottak a rendelkezésre álló tudományos ismeretek és a gyakorlati tapasztalatok a bevált gyakorlatok és intézkedések meghatározását és alkalmazását illetően, tehát az intézkedéseknek korlátozó és egyedi jellegűeknek kell lenniük;

| 2.10.4 | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság által pontosan meghatározott, az együtt-termesztés megvalósítása során az elővigyázatosság védelme érdekében végrehajtandó intézkedések sejtetni engedik, hogy ez a szükséges gondosság meghiúsíthatja az együtt-termesztés megvalósítását, vagy olyannyira nehézkessé és költségessé teszi azt, hogy gazdaságtalanná válik; |
| --- | --- |

2.10.4

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság által pontosan meghatározott, az együtt-termesztés megvalósítása során az elővigyázatosság védelme érdekében végrehajtandó intézkedések sejtetni engedik, hogy ez a szükséges gondosság meghiúsíthatja az együtt-termesztés megvalósítását, vagy olyannyira nehézkessé és költségessé teszi azt, hogy gazdaságtalanná válik;

| 2.10.5 | emlékeztet arra, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az együtt-termesztésről szóló idézett véleményében javasolta a GMO-k termesztésének megtiltását azon esetekben, amikor az ugyanazon vagy hasonló növénykultúrákhoz tartozó növények hagyományos termesztése lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé válik; |
| --- | --- |

2.10.5

emlékeztet arra, hogy az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az együtt-termesztésről szóló idézett véleményében javasolta a GMO-k termesztésének megtiltását azon esetekben, amikor az ugyanazon vagy hasonló növénykultúrákhoz tartozó növények hagyományos termesztése lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé válik;

| 2.10.6 | egyetért az Európai Parlament 2003/2098(INI) állásfoglalásában kifejezett állásponttal, amely szerint a GMO-k termesztéséről való önkéntes vagy regionális szintre korlátozódó lemondás lehet a leghatékonyabb és legelőnyösebb eszköz az együtt-termesztés biztosítására; |
| --- | --- |

2.10.6

egyetért az Európai Parlament 2003/2098(INI) állásfoglalásában kifejezett állásponttal, amely szerint a GMO-k termesztéséről való önkéntes vagy regionális szintre korlátozódó lemondás lehet a leghatékonyabb és legelőnyösebb eszköz az együtt-termesztés biztosítására;

| 2.10.7 | a 2003/556/EK ajánlással összevetve az Európai Bizottság megközelítését korlátozott értékűnek tartja, különösen, ha tekintetbe vesszük, hogy 2003-tól mostanáig a tudományos kutatás kevés új eredményt ért el, és az együtt-termesztésre vonatkozó gyakorlati tapasztalatok nem jelentősek; ezért szükségesnek ítéli a közép- és hosszú távon mérvadóbb tudományos eredmények kivárását, tekintettel arra, hogy számos tagállamban szünetelnek a kísérletek; |
| --- | --- |

2.10.7

a 2003/556/EK ajánlással összevetve az Európai Bizottság megközelítését korlátozott értékűnek tartja, különösen, ha tekintetbe vesszük, hogy 2003-tól mostanáig a tudományos kutatás kevés új eredményt ért el, és az együtt-termesztésre vonatkozó gyakorlati tapasztalatok nem jelentősek; ezért szükségesnek ítéli a közép- és hosszú távon mérvadóbb tudományos eredmények kivárását, tekintettel arra, hogy számos tagállamban szünetelnek a kísérletek;

| 2.10.8 | ebben a tekintetben támogatja annak szükségességét, hogy az Európai Bizottság speciális eszközöket határozzon meg a kutatás finanszírozására annak érdekében, hogy regionális és helyi szinten ki lehessen értékelni a GMO szociális-gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

2.10.8

ebben a tekintetben támogatja annak szükségességét, hogy az Európai Bizottság speciális eszközöket határozzon meg a kutatás finanszírozására annak érdekében, hogy regionális és helyi szinten ki lehessen értékelni a GMO szociális-gazdasági hatásait;

| 2.10.9 | hangoztatja, hogy a helyi és a regionális hatóságok – mint egységes közigazgatási területek – a legmegfelelőbb szintet jelentik a GMO-kultúrák bevezetése által előidézett hatások értékelésére minden egyes területen, a fenntartható fejlődés elvével összeegyeztethető együtt-termesztési intézkedések meghatározására, a helyi érdekek tiszteletben tartására, valamint a lehetséges megoldások végrehajtására. |
| --- | --- |

2.10.9

hangoztatja, hogy a helyi és a regionális hatóságok – mint egységes közigazgatási területek – a legmegfelelőbb szintet jelentik a GMO-kultúrák bevezetése által előidézett hatások értékelésére minden egyes területen, a fenntartható fejlődés elvével összeegyeztethető együtt-termesztési intézkedések meghatározására, a helyi érdekek tiszteletben tartására, valamint a lehetséges megoldások végrehajtására.

2.11   A kockázatkezeléssel kapcsolatosan

| 2.11.1 | tudomásul veszi azon tényt, hogy bár a géntechnológiával módosított engedélyezett termékek csak a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének, illetve az EK-Szerződés 95. cikke (4) vagy (5) bekezdésének rendelkezései alapján tilthatók be, meg kell felelniük az együtt-termesztés biztonságos megvalósítását irányító elővigyázatossági elveknek; |
| --- | --- |

2.11.1

tudomásul veszi azon tényt, hogy bár a géntechnológiával módosított engedélyezett termékek csak a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének, illetve az EK-Szerződés 95. cikke (4) vagy (5) bekezdésének rendelkezései alapján tilthatók be, meg kell felelniük az együtt-termesztés biztonságos megvalósítását irányító elővigyázatossági elveknek;

| 2.11.2 | felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy amennyiben az engedély megadását követően környezeti vagy egészségügyi kockázatot észlelnek, megindítható az engedély visszavonására irányuló vagy a kibocsátás feltételeit módosító eljárás; kiemeli, hogy tekintettel a tudományos kutatás folyamatos fejlődésére, a jövőben olyan kockázati profilokat határozhatnak majd meg, amelyek jelenleg tudományosan nem igazolhatók; |
| --- | --- |

2.11.2

felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy amennyiben az engedély megadását követően környezeti vagy egészségügyi kockázatot észlelnek, megindítható az engedély visszavonására irányuló vagy a kibocsátás feltételeit módosító eljárás; kiemeli, hogy tekintettel a tudományos kutatás folyamatos fejlődésére, a jövőben olyan kockázati profilokat határozhatnak majd meg, amelyek jelenleg tudományosan nem igazolhatók;

| 2.11.3 | kockázatok felmerülése esetén rendkívül hosszadalmasnak és bonyolultnak ítéli az engedély módosítására vagy visszavonására irányuló folyamatot, és a felügyeleti rendszert elégtelennek tartja jelenlegi formájában; felhívja a figyelmet arra, hogy veszélyekkel jár a kereskedelmi forgalomba bocsátás vagy a zárt rendszerben való felhasználás fenntartása az engedély visszavonásáig vagy módosításáig tartó várakozási időszakban; |
| --- | --- |

2.11.3

kockázatok felmerülése esetén rendkívül hosszadalmasnak és bonyolultnak ítéli az engedély módosítására vagy visszavonására irányuló folyamatot, és a felügyeleti rendszert elégtelennek tartja jelenlegi formájában; felhívja a figyelmet arra, hogy veszélyekkel jár a kereskedelmi forgalomba bocsátás vagy a zárt rendszerben való felhasználás fenntartása az engedély visszavonásáig vagy módosításáig tartó várakozási időszakban;

| 2.11.4 | felhívja a figyelmet arra a néhány, már több éve géntechnológiával módosított növényeket termesztő országban jellemző tendenciára, hogy újragondolják álláspontjukat, és új egyensúly kialakítására törekszenek bizonyos olyan területek és növénykultúrák között, amelyeket a genetikai módosulásokkal szembeni ellenállás formáit mutató kártevők is veszélyeztetnek. |
| --- | --- |

2.11.4

felhívja a figyelmet arra a néhány, már több éve géntechnológiával módosított növényeket termesztő országban jellemző tendenciára, hogy újragondolják álláspontjukat, és új egyensúly kialakítására törekszenek bizonyos olyan területek és növénykultúrák között, amelyeket a genetikai módosulásokkal szembeni ellenállás formáit mutató kártevők is veszélyeztetnek.

3.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 3.1 | kéri, hogy mindenekelőtt határozzák meg a 2.1. pontban említett előzetes kérdésekre irányuló korrekciós intézkedéseket. Az ellenőrzésekkel, az egészségi és környezeti kockázatok értékelésével kapcsolatos új eljárások, a vetőmagok tisztasága, a védzáradék alkalmazási jogának kiterjesztése, a „bevált gyakorlatok” mint a közép- és hosszú távú tudományos kutatások eredményei gyakorlati alkalmazásának lehetősége, valamint a tolerancia küszöbértékeinek újra-meghatározása az első lépést jelentik a rendszerek együttes jelenléte helyes megvalósítása felé; az előbbi korrekciós intézkedések hatálybalépéséig a már létező, a tagállamok által az elővigyázatosság elvének alkalmazásával hozott, bizonyos GMO-termékekre vonatkozó tiltások érvényben maradnak; |
| --- | --- |

3.1

kéri, hogy mindenekelőtt határozzák meg a 2.1. pontban említett előzetes kérdésekre irányuló korrekciós intézkedéseket. Az ellenőrzésekkel, az egészségi és környezeti kockázatok értékelésével kapcsolatos új eljárások, a vetőmagok tisztasága, a védzáradék alkalmazási jogának kiterjesztése, a „bevált gyakorlatok” mint a közép- és hosszú távú tudományos kutatások eredményei gyakorlati alkalmazásának lehetősége, valamint a tolerancia küszöbértékeinek újra-meghatározása az első lépést jelentik a rendszerek együttes jelenléte helyes megvalósítása felé; az előbbi korrekciós intézkedések hatálybalépéséig a már létező, a tagállamok által az elővigyázatosság elvének alkalmazásával hozott, bizonyos GMO-termékekre vonatkozó tiltások érvényben maradnak;

| 3.2 | úgy véli, hogy a természetvédelmi területek, valamint az ökológiai szempontból érzékeny területek védelmét szolgáló intézkedéseket szabályozni kellene; ennek szükségességét az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság már az együttes jelenlétről szóló véleményében (CESE 1656/2004) is kifejezte; |
| --- | --- |

3.2

úgy véli, hogy a természetvédelmi területek, valamint az ökológiai szempontból érzékeny területek védelmét szolgáló intézkedéseket szabályozni kellene; ennek szükségességét az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság már az együttes jelenlétről szóló véleményében (CESE 1656/2004) is kifejezte;

| 3.3 | úgy véli, hogy szorosabb együttműködés szükséges az Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség és az együtt-termesztés területén illetékes nemzeti hatóságok között, ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy ebben az értelemben haladjon tovább a már megkezdett úton; |
| --- | --- |

3.3

úgy véli, hogy szorosabb együttműködés szükséges az Európai Élelmiszerbiztonsági Ügynökség és az együtt-termesztés területén illetékes nemzeti hatóságok között, ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy ebben az értelemben haladjon tovább a már megkezdett úton;

| 3.4 | szükségesnek ítéli a regionális és helyi hatóságok aktív részvételét az együtt-termesztéssel kapcsolatos konzultáció folyamatában, és kéri az Európai Bizottságot, hogy rendszerezettebb és átfogóbb formában vegye tekintetbe a regionális és a helyi dimenziót az együtt-termesztésről szóló, 2008-ban bemutatandó jelentésben; |
| --- | --- |

3.4

szükségesnek ítéli a regionális és helyi hatóságok aktív részvételét az együtt-termesztéssel kapcsolatos konzultáció folyamatában, és kéri az Európai Bizottságot, hogy rendszerezettebb és átfogóbb formában vegye tekintetbe a regionális és a helyi dimenziót az együtt-termesztésről szóló, 2008-ban bemutatandó jelentésben;

| 3.5 | kéri, hogy részt vehessen az együtt-termesztés megvalósításához kapcsolódó előzetes kérdések megoldását segítő közösségi jogszabályok kidolgozásában, önálló, azonban összhangban lévő álláspontok kialakítása céljából, valamint megakadályozandó a szabályozás nyilvánvaló különbségei által jellemzett helyzetek kialakulását, amelyek szabálytalan befektetési tőke-áramlást eredményezhetnek azon területek irányába, ahol a jogszabály nagyobb szabadságot biztosít; |
| --- | --- |

3.5

kéri, hogy részt vehessen az együtt-termesztés megvalósításához kapcsolódó előzetes kérdések megoldását segítő közösségi jogszabályok kidolgozásában, önálló, azonban összhangban lévő álláspontok kialakítása céljából, valamint megakadályozandó a szabályozás nyilvánvaló különbségei által jellemzett helyzetek kialakulását, amelyek szabálytalan befektetési tőke-áramlást eredményezhetnek azon területek irányába, ahol a jogszabály nagyobb szabadságot biztosít;

| 3.6 | felkéri a tagállamokat, hogy készítsenek az elfogadandó irányítási intézkedések és eszközök megfelelő felügyeletére és értékelésére irányuló programokat; |
| --- | --- |

3.6

felkéri a tagállamokat, hogy készítsenek az elfogadandó irányítási intézkedések és eszközök megfelelő felügyeletére és értékelésére irányuló programokat;

| 3.7 | kéri, hogy a GMO-k meghatározott területre való bevezetését előzzék meg specifikus tanulmányok, továbbá felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy programok és források meghatározása által kötelezzék el magukat a legnagyobb mértékű technikai és pénzügyi támogatás nyújtása mellett regionális és helyi szinten is; |
| --- | --- |

3.7

kéri, hogy a GMO-k meghatározott területre való bevezetését előzzék meg specifikus tanulmányok, továbbá felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy programok és források meghatározása által kötelezzék el magukat a legnagyobb mértékű technikai és pénzügyi támogatás nyújtása mellett regionális és helyi szinten is;

| 3.8 | kiemeli annak szükségességét, hogy az együtt-termesztésre vonatkozó nemzeti és regionális előírások kifejezetten utaljanak az elővigyázatosság elvére; |
| --- | --- |

3.8

kiemeli annak szükségességét, hogy az együtt-termesztésre vonatkozó nemzeti és regionális előírások kifejezetten utaljanak az elővigyázatosság elvére;

| 3.9 | kéri az Európai Bizottságtól, hogy jogalkotási javaslatainak megalkotása során kellő mértékben vegye figyelembe a következőket:






  a) | a termelői láncolatok elkülönítésének minimális távolságairól szóló nemzeti vagy helyi útmutatások harmonizálásának szükségessége, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával; |
| --- | --- | --- |

3.9

kéri az Európai Bizottságtól, hogy jogalkotási javaslatainak megalkotása során kellő mértékben vegye figyelembe a következőket:

a)

a termelői láncolatok elkülönítésének minimális távolságairól szóló nemzeti vagy helyi útmutatások harmonizálásának szükségessége, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával;

| b) | a határörvezetekre és a határokon átnyúló behozatalokra vonatkozó közösségi szabályozás, a Cartagénai Jegyzőkönyvben foglaltak betartásával; |
| --- | --- |

b)

a határörvezetekre és a határokon átnyúló behozatalokra vonatkozó közösségi szabályozás, a Cartagénai Jegyzőkönyvben foglaltak betartásával;

| c) | a 0,9 százalék alatti és a zéró toleranciát a lehető legjobban megközelítő egységes küszöbértékek közösségi meghatározása a hagyományos termesztési módszer vonatkozásában. A vetőmagok és a biotermesztési módszer esetében a küszöbértéknek nullának kell lennie; |
| --- | --- |

c)

a 0,9 százalék alatti és a zéró toleranciát a lehető legjobban megközelítő egységes küszöbértékek közösségi meghatározása a hagyományos termesztési módszer vonatkozásában. A vetőmagok és a biotermesztési módszer esetében a küszöbértéknek nullának kell lennie;

| d) | az a tény, hogy az elkülönítés módszereire és a termelési láncra, valamint a vetőmagokra vonatkozó bevált gyakorlatok kidolgozása és a tudományos és gazdasági adatok értékelése leküzdhetetlen – nem ideológiai, hanem tapasztalati jellegű – akadályt jelenthet a különböző mezőgazdasági rendszerek együttes jelenlétének megvalósításában: bizonyos körülmények között az együttes jelenlét megvalósíthatatlan vagy gazdaságtalan; |
| --- | --- |

d)

az a tény, hogy az elkülönítés módszereire és a termelési láncra, valamint a vetőmagokra vonatkozó bevált gyakorlatok kidolgozása és a tudományos és gazdasági adatok értékelése leküzdhetetlen – nem ideológiai, hanem tapasztalati jellegű – akadályt jelenthet a különböző mezőgazdasági rendszerek együttes jelenlétének megvalósításában: bizonyos körülmények között az együttes jelenlét megvalósíthatatlan vagy gazdaságtalan;

| e) | az a tény, hogy léteznek egységes, a saját területükön belül kötelező erővel bíró jogalkotási hatáskörökkel felruházott közigazgatási szervek, amelyek jogalkotói függetlenségét nemzeti törvény vagy az alkotmány ismeri el, és a szubszidiaritás elve alapján e közigazgatási egységek számára el kellene ismerni, hogy nem képesek alkalmazkodni az elővigyázatossághoz és a bevált gyakorlatokhoz kapcsolódó intézkedésekhez, valamint lehetővé kell tenni a géntechnológia-mentes státus elérését; |
| --- | --- |

e)

az a tény, hogy léteznek egységes, a saját területükön belül kötelező erővel bíró jogalkotási hatáskörökkel felruházott közigazgatási szervek, amelyek jogalkotói függetlenségét nemzeti törvény vagy az alkotmány ismeri el, és a szubszidiaritás elve alapján e közigazgatási egységek számára el kellene ismerni, hogy nem képesek alkalmazkodni az elővigyázatossághoz és a bevált gyakorlatokhoz kapcsolódó intézkedésekhez, valamint lehetővé kell tenni a géntechnológia-mentes státus elérését;

| 3.10 | kéri, hogy a tagállamok és a régiók biztosítsák a szomszédos területek határokon átnyúló együttműködését az együtt-termesztésre vonatkozó intézkedések hatékony működésének garantálása érdekében a határ menti területeken; |
| --- | --- |

3.10

kéri, hogy a tagállamok és a régiók biztosítsák a szomszédos területek határokon átnyúló együttműködését az együtt-termesztésre vonatkozó intézkedések hatékony működésének garantálása érdekében a határ menti területeken;

| 3.11 | ebben az összefüggésben egy olyan weboldal létrehozását ajánlja az Európai Bizottságnak, amely linkeket tartalmaz a termesztési helyek létező tagállami európai nyilvántartásaihoz. |
| --- | --- |

3.11

ebben az összefüggésben egy olyan weboldal létrehozását ajánlja az Európai Bizottságnak, amely linkeket tartalmaz a termesztési helyek létező tagállami európai nyilvántartásaihoz.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18.

1

(2)  HL L 31., 2003.2.1.

2

(3)  HL L 106., 2001.4.17.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  A Bizottság 65/2004/EK rendelete (2004. január 14.) a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról, HL L 10., 2004.1.16.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 106., 2001.7.14.

6

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/18

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A vidéki települések szerepe az európai területek valorizálásában”

(2007/C 57/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Elnökség 2006. április 25-i határozatára arra vonatkozóan, hogy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 265. cikkének ötödik bekezdése értelmében a „Fenntartható fejlődés” (DEVE) szakbizottság kapjon megbízást az „A vidéki települések szerepe az európai területek valorizálásában” témával kapcsolatos saját kezdeményezésű vélemény kidolgozására,

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság 2006. évi munkaprogramjára (1), amely a vidéki települések szerepét hangsúlyozva kiemeli, hogy azok fenntartják a területek egyensúlyát a gazdasági tevékenységek diverzifikációja és a polgárok számára nyújtott szolgáltatások biztosítása révén. A munkaprogram felszólít továbbá arra, hogy megkülönböztetett figyelmet szenteljünk a város és a vidék viszonyának,

tekintettel az Európa Tanács által elfogadott Európai Tájvédelmi Egyezményre (2),

tekintettel az Európai Parlament 2003. május 22-i jelentésére (3) a mezőgazdaság multifunkcionalitásáról és a KAP reformjáról,

tekintettel a 2003. novemberi Salzburgi Konferencia következtetéseire,

tekintettel 2005. február 23-i véleményére a Tanács rendeletjavaslatáról a következő tárgyban: a vidékfejlesztés támogatása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA),

tekintettel a Tanács 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK rendeletére az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (4),

tekintettel a Tanács 2006. február 20-i határozatára a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (2007-2013 közötti programozási időszak) (2006/144/EK),

tekintettel a Bizottság „A szélessávú szakadék áthidalása” című közleményére a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, és a Régiók Bizottságának (5),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. március 15-i, „Turizmus és kultúra: a növekedés két tényezője” tárgyú saját kezdeményezésű véleményére (CESE 400/2006),

tekintettel a DEVE szakbizottság által 2006. június 26-án Alexandroupoliszban tartott „Vidékfejlesztés és a lisszaboni stratégia” (6) című szeminárium végén elfogadott zárónyilatkozatra,

tekintettel a Tanács határozattervezetére a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról (7),

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság (előadó: Savino Antonio SANTARELLA, Candela polgármestere (IT/UEN-AE)) által 2006. október 6-án elfogadott saját kezdeményezésű véleménytervezetre (CdR 259/2006 rev.1),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió tagállamainak jelentős részében meghatározóak a vidéki települések. A legutóbbi bővítés következtében nőtt a vidéki települések száma, amely szám még tovább növekszik majd Bulgária és Románia jövőbeni EU-csatlakozásával. Ezért a vidékfejlesztésre irányuló politikák egyre nagyobb figyelmet érdemelnek nem csupán nemzeti, de közösségi szinten is. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió tagállamainak jelentős részében meghatározóak a vidéki települések. A legutóbbi bővítés következtében nőtt a vidéki települések száma, amely szám még tovább növekszik majd Bulgária és Románia jövőbeni EU-csatlakozásával. Ezért a vidékfejlesztésre irányuló politikák egyre nagyobb figyelmet érdemelnek nem csupán nemzeti, de közösségi szinten is.

| (2) | Az európai intézmények rendkívül nagy súlyt helyeznek a közösségi politikáknak a polgárok valós érdekeihez való közelítésére. Ebben az összefüggésben az EU-nak jobban tekintetbe kell vennie a számos helyi közösség érdekeit, amelyek az Európai Unió részét képezik, beleértve a demográfiai és gazdasági szempontból kevésbé jelentős közösségeket is. |
| --- | --- |

(2)

Az európai intézmények rendkívül nagy súlyt helyeznek a közösségi politikáknak a polgárok valós érdekeihez való közelítésére. Ebben az összefüggésben az EU-nak jobban tekintetbe kell vennie a számos helyi közösség érdekeit, amelyek az Európai Unió részét képezik, beleértve a demográfiai és gazdasági szempontból kevésbé jelentős közösségeket is.

| (3) | A termelési rendszerek és a területek közötti erős verseny által jellemzett jelenlegi gazdasági helyzetben a vidéki települések és az ott élők a legsérülékenyebbek, és fennáll a veszélye annak, hogy nem képesek lépést tartani a versenyképesség kihívásaival. |
| --- | --- |

(3)

A termelési rendszerek és a területek közötti erős verseny által jellemzett jelenlegi gazdasági helyzetben a vidéki települések és az ott élők a legsérülékenyebbek, és fennáll a veszélye annak, hogy nem képesek lépést tartani a versenyképesség kihívásaival.

| (4) | A vidéki települések fontos szerepet töltenek be a vidéki területek védelmében, oly módon, hogy megőrzik a vidék és a földrajzilag hátrányos helyzetű területek lakosságmegtartó képességét, továbbá csökkentik a hidrogeológiai zavarok kockázatát. |
| --- | --- |

(4)

A vidéki települések fontos szerepet töltenek be a vidéki területek védelmében, oly módon, hogy megőrzik a vidék és a földrajzilag hátrányos helyzetű területek lakosságmegtartó képességét, továbbá csökkentik a hidrogeológiai zavarok kockázatát.

| (5) | A vidéki területek alapvető szerepet játszhatnak a területi erőforrások valorizálásban a kulturális értékek, a hagyományok és a helyi jellegzetességek összességének megőrzésével és erősítésével, valamint olyan termelési és gazdasági kezdeményezések megvalósításával, amelyek képesek a helyi jellegzetességek kiemelésére, ugyanakkor a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás elősegítésére. |
| --- | --- |

(5)

A vidéki területek alapvető szerepet játszhatnak a területi erőforrások valorizálásban a kulturális értékek, a hagyományok és a helyi jellegzetességek összességének megőrzésével és erősítésével, valamint olyan termelési és gazdasági kezdeményezések megvalósításával, amelyek képesek a helyi jellegzetességek kiemelésére, ugyanakkor a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás elősegítésére.

| (6) | A gyéren lakott területeken működő közigazgatási struktúrák forráshiányához kapcsolódó problémák leküzdése érdekében a vidéki települések a szervezés, irányítás és partnerség, valamint a települések közötti együttműködés olyan formáit hozták létre, amelyek megérdemlik a támogatást, sőt, a megfelelő jogi és pénzügyi eszközök révén való terjesztést. |
| --- | --- |

(6)

A gyéren lakott területeken működő közigazgatási struktúrák forráshiányához kapcsolódó problémák leküzdése érdekében a vidéki települések a szervezés, irányítás és partnerség, valamint a települések közötti együttműködés olyan formáit hozták létre, amelyek megérdemlik a támogatást, sőt, a megfelelő jogi és pénzügyi eszközök révén való terjesztést.

| (7) | Napjainkban a „fenntartható közösség” (8) koncepciójának megszilárdítása képezi a vidéki területek kiegyensúlyozott és tartós gazdasági és szociális növekedéséhez kapcsolódó stratégiai célkitűzésekről való újfajta gondolkodás középpontját. Ezt a koncepciót főként vidéki környezetben lehet teljes mértékben megvalósítani, |
| --- | --- |

(7)

Napjainkban a „fenntartható közösség” (8) koncepciójának megszilárdítása képezi a vidéki területek kiegyensúlyozott és tartós gazdasági és szociális növekedéséhez kapcsolódó stratégiai célkitűzésekről való újfajta gondolkodás középpontját. Ezt a koncepciót főként vidéki környezetben lehet teljes mértékben megvalósítani,

2006. december 6-án tartott, 67. plenáris ülésén egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

1.1   Általános megjegyzések

| 1.1.1 | megjegyzi, hogy nehéz a vidéki terület és a vidéki település meghatározása, és felhívja a figyelmet arra, hogy minden tagállam más és más meghatározásokat használ, amelyekben gyakran csupán a városi területtel való szembeállítás kiemelése a közös, vagy amelyek objektív kritériumnak tekintenek egy bizonyos népsűrűséget, vagy azt, hogy egy meghatározott területen a gazdasági tevékenység bizonyos százalékát a mezőgazdaság teszi ki; |
| --- | --- |

1.1.1

megjegyzi, hogy nehéz a vidéki terület és a vidéki település meghatározása, és felhívja a figyelmet arra, hogy minden tagállam más és más meghatározásokat használ, amelyekben gyakran csupán a városi területtel való szembeállítás kiemelése a közös, vagy amelyek objektív kritériumnak tekintenek egy bizonyos népsűrűséget, vagy azt, hogy egy meghatározott területen a gazdasági tevékenység bizonyos százalékát a mezőgazdaság teszi ki;

| 1.1.2 | felhívja a figyelmet a vidéki területnek az egyik korábbi véleményében (9) már szereplő meghatározására, amely a Vidéki Területek Európai Chartáját idézi: a „vidéki terület” meghatározás egy belső vagy egy partmelléki terület azon részét jelöli – beleértve a falvakat és a kisvárosokat –, amelynek túlnyomó részét a mezőgazdaság, az erdészet, az akvakultúra és a halászat céljaira használják; |
| --- | --- |

1.1.2

felhívja a figyelmet a vidéki területnek az egyik korábbi véleményében (9) már szereplő meghatározására, amely a Vidéki Területek Európai Chartáját idézi: a „vidéki terület” meghatározás egy belső vagy egy partmelléki terület azon részét jelöli – beleértve a falvakat és a kisvárosokat –, amelynek túlnyomó részét a mezőgazdaság, az erdészet, az akvakultúra és a halászat céljaira használják;

| 1.1.3 | tudomásul veszi, hogy az Európai Unió az OECD által megállapított kritériumot használja a vidéki települések meghatározására, amelyek eszerint olyan települések, ahol az egy négyzetkilométerre eső lakosok száma 150-nél kevesebb. Ez a meghatározás azonban nem foglalná magában a városi peremterületeket, ahol a népsűrűség magasabb; |
| --- | --- |

1.1.3

tudomásul veszi, hogy az Európai Unió az OECD által megállapított kritériumot használja a vidéki települések meghatározására, amelyek eszerint olyan települések, ahol az egy négyzetkilométerre eső lakosok száma 150-nél kevesebb. Ez a meghatározás azonban nem foglalná magában a városi peremterületeket, ahol a népsűrűség magasabb;

| 1.1.4 | rámutat arra, hogy ebben a véleményben a fogalom legtágabb értelmében kívánja tekintetbe venni a vidéki településeket, ideértve az olyan városi peremterületeket is, amelyek gazdasága túlnyomórészt rurális jellegű; |
| --- | --- |

1.1.4

rámutat arra, hogy ebben a véleményben a fogalom legtágabb értelmében kívánja tekintetbe venni a vidéki településeket, ideértve az olyan városi peremterületeket is, amelyek gazdasága túlnyomórészt rurális jellegű;

| 1.1.5 | kiemeli, hogy az Európai Bizottság szerint a vidéki területek az EU területének 90 %-át, népességének pedig 25 %-át teszik ki. Ezenkívül az új tagállamokban a foglalkoztatási arány a mezőgazdasági ágazatban háromszorosa a 15 régi tagállaménak, és ez az arány még magasabb a tagjelölt országokban; |
| --- | --- |

1.1.5

kiemeli, hogy az Európai Bizottság szerint a vidéki területek az EU területének 90 %-át, népességének pedig 25 %-át teszik ki. Ezenkívül az új tagállamokban a foglalkoztatási arány a mezőgazdasági ágazatban háromszorosa a 15 régi tagállaménak, és ez az arány még magasabb a tagjelölt országokban;

| 1.1.6 | megjegyzi, hogy e területeken az egy főre eső jövedelem körülbelül egyharmaddal alacsonyabb az európai átlagnál, a szolgáltatások kevésbé fejlettek; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy sok vidéki települést jellemez a strukturális munkanélküliség magas szintje, az alacsony egy főre eső jövedelem, a lakosság tömeges elvándorlása, valamint a kereskedelmi, az idegenforgalmi és az ipari ágazat alacsony fejlettségi szintje; |
| --- | --- |

1.1.6

megjegyzi, hogy e területeken az egy főre eső jövedelem körülbelül egyharmaddal alacsonyabb az európai átlagnál, a szolgáltatások kevésbé fejlettek; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy sok vidéki települést jellemez a strukturális munkanélküliség magas szintje, az alacsony egy főre eső jövedelem, a lakosság tömeges elvándorlása, valamint a kereskedelmi, az idegenforgalmi és az ipari ágazat alacsony fejlettségi szintje;

| 1.1.7 | úgy véli, hogy a vidéki területek – noha a GDP tekintetében gyengének tűnnek – gazdasági erőssége az életminőség megőrzésében, a beruházások és az idegenforgalom vonzására való képességben, valamint a terület megőrzésére és védelmére irányuló kezdeményezésekben rejlik; |
| --- | --- |

1.1.7

úgy véli, hogy a vidéki területek – noha a GDP tekintetében gyengének tűnnek – gazdasági erőssége az életminőség megőrzésében, a beruházások és az idegenforgalom vonzására való képességben, valamint a terület megőrzésére és védelmére irányuló kezdeményezésekben rejlik;

| 1.1.8 | hangsúlyozza, hogy az EU vidéki területei a változás irányába ható nagy nyomásnak vannak kitéve: a globalizáció és a Kereskedelmi Világszervezet keretében a megállapodások ezt követő átalakítása a mezőgazdasági ágazat támogatásainak nagymértékű és fokozatos csökkenését vonja maga után, ennek következményeként a KAP jelenlegi formájában nem felel már meg a céljának; |
| --- | --- |

1.1.8

hangsúlyozza, hogy az EU vidéki területei a változás irányába ható nagy nyomásnak vannak kitéve: a globalizáció és a Kereskedelmi Világszervezet keretében a megállapodások ezt követő átalakítása a mezőgazdasági ágazat támogatásainak nagymértékű és fokozatos csökkenését vonja maga után, ennek következményeként a KAP jelenlegi formájában nem felel már meg a céljának;

| 1.1.9 | attól tart, hogy a nemzetközi verseny keretében a befektetők olyan területeket részesítenek inkább előnyben, amelyek a gazdasági haszon tekintetében nagyobb megtérüléssel kecsegtetnek; ez azt jelenti, hogy főként a nagy népsűrűségű és a városi területeket részesítik majd előnyben a vidéki területek kárára. |
| --- | --- |

1.1.9

attól tart, hogy a nemzetközi verseny keretében a befektetők olyan területeket részesítenek inkább előnyben, amelyek a gazdasági haszon tekintetében nagyobb megtérüléssel kecsegtetnek; ez azt jelenti, hogy főként a nagy népsűrűségű és a városi területeket részesítik majd előnyben a vidéki területek kárára.

2.   A vidéki települések előtt álló kihívások

A Régiók Bizottsága

2.1   Közjó

| 2.1.1 | úgy véli, hogy a vidékfejlesztésbe való befektetés nem csupán azt jelenti, hogy gazdasági tekintetben azonnali hasznot érünk el, hanem azt is, hogy egy gazdaságilag nem értékelhető közjavat hozunk létre, amely a történelmi és a kulturális örökség valorizációjában, a táj megőrzésében, a biodiverzitásban, a növény- és az állatvilág jóllétében rejlik; |
| --- | --- |

2.1.1

úgy véli, hogy a vidékfejlesztésbe való befektetés nem csupán azt jelenti, hogy gazdasági tekintetben azonnali hasznot érünk el, hanem azt is, hogy egy gazdaságilag nem értékelhető közjavat hozunk létre, amely a történelmi és a kulturális örökség valorizációjában, a táj megőrzésében, a biodiverzitásban, a növény- és az állatvilág jóllétében rejlik;

| 2.1.2 | ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a vidéki központok társadalmi szerkezetének megőrzése elengedhetetlen a kulturális örökség megtartásához, valorizálásához és az új generációknak való továbbadásához; |
| --- | --- |

2.1.2

ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a vidéki központok társadalmi szerkezetének megőrzése elengedhetetlen a kulturális örökség megtartásához, valorizálásához és az új generációknak való továbbadásához;

2.2   Foglalkoztatás

| 2.2.1 | hangsúlyozza, hogy az elnéptelenedés megelőzéséhez és a vidék virágzásának elősegítéséhez létfontosságú a vidéki területek szükségleteihez igazodó vállalkozói tevékenységek ösztönzése, amelyek hosszú távon nem vezetnek a városi peremterületek urbanizációjához; |
| --- | --- |

2.2.1

hangsúlyozza, hogy az elnéptelenedés megelőzéséhez és a vidék virágzásának elősegítéséhez létfontosságú a vidéki területek szükségleteihez igazodó vállalkozói tevékenységek ösztönzése, amelyek hosszú távon nem vezetnek a városi peremterületek urbanizációjához;

| 2.2.2 | megjegyzi, hogy a vidéki munkaerő elöregedésének ellensúlyozására a fiatalok számára a területen új lehetőségeket és munkahelyeket kell teremteni, hogy megelőzzük az elnéptelenedést és az elvándorlást; elengedhetetlen a helyi képzésnek, továbbképzésnek és szakképzésnek, valamint a helyi lehetőségekből kiindulva a tevékenységpaletta bővítésének a támogatása; |
| --- | --- |

2.2.2

megjegyzi, hogy a vidéki munkaerő elöregedésének ellensúlyozására a fiatalok számára a területen új lehetőségeket és munkahelyeket kell teremteni, hogy megelőzzük az elnéptelenedést és az elvándorlást; elengedhetetlen a helyi képzésnek, továbbképzésnek és szakképzésnek, valamint a helyi lehetőségekből kiindulva a tevékenységpaletta bővítésének a támogatása;

2.3   Versenyképesség

| 2.3.1 | úgy véli, hogy a versenyképesség javítása a vidéki területeken egyenértékű a korszerűsítésbe és a minőség érvényesítésébe való befektetéssel, továbbá – a városfejlesztést kiegészítő módon – a környezet, valamint a kulturális és építészeti örökség védelmével; |
| --- | --- |

2.3.1

úgy véli, hogy a versenyképesség javítása a vidéki területeken egyenértékű a korszerűsítésbe és a minőség érvényesítésébe való befektetéssel, továbbá – a városfejlesztést kiegészítő módon – a környezet, valamint a kulturális és építészeti örökség védelmével;

| 2.3.2 | hangsúlyozza, hogy a vidéki területek gazdasági fejlesztéséhez be kell fektetni a kutatásba és a fejlesztésbe az új technológiák és az új folyamatok alkalmazása érdekében, akár a kedvező tapasztalatok hálózatba szervezése révén is; |
| --- | --- |

2.3.2

hangsúlyozza, hogy a vidéki területek gazdasági fejlesztéséhez be kell fektetni a kutatásba és a fejlesztésbe az új technológiák és az új folyamatok alkalmazása érdekében, akár a kedvező tapasztalatok hálózatba szervezése révén is;

| 2.3.3 | annak érdekében, hogy a vidéki területeken is hozzájáruljunk a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, szükségesnek tartja a kis- és középvállalkozások innovációjának előmozdítását, a felszerelésekbe, gépekbe és képzésbe való beruházás révén, a teljes termelési lánc korszerűsítésével és a kedvező hatások megsokszorozásával; |
| --- | --- |

2.3.3

annak érdekében, hogy a vidéki területeken is hozzájáruljunk a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, szükségesnek tartja a kis- és középvállalkozások innovációjának előmozdítását, a felszerelésekbe, gépekbe és képzésbe való beruházás révén, a teljes termelési lánc korszerűsítésével és a kedvező hatások megsokszorozásával;

| 2.3.4 | hasznosnak tartja a LEADER program által kijelölt úton való továbbhaladást, amely lehetővé tette az állami és a magánszektor közötti együttműködést a vidéki területek helyi fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

2.3.4

hasznosnak tartja a LEADER program által kijelölt úton való továbbhaladást, amely lehetővé tette az állami és a magánszektor közötti együttműködést a vidéki területek helyi fejlesztése érdekében;

| 2.3.5 | szükségesnek tartja, hogy a vidéki települések támogassák azokat a helyi vállalkozásokat, amelyek elősegítik a vidék fejlődését, de ugyanakkor nem vezetnek hosszú távon városiasodáshoz; |
| --- | --- |

2.3.5

szükségesnek tartja, hogy a vidéki települések támogassák azokat a helyi vállalkozásokat, amelyek elősegítik a vidék fejlődését, de ugyanakkor nem vezetnek hosszú távon városiasodáshoz;

2.4   A mezőgazdaság diverzifikációja

| 2.4.1 | kiemeli a nagymértékben diverzifikált helyi gazdaság kialakításának szükségességét; |
| --- | --- |

2.4.1

kiemeli a nagymértékben diverzifikált helyi gazdaság kialakításának szükségességét;

| 2.4.2 | ennek érdekében szükségesnek tartja a gazdálkodók ösztönzését olyan gazdálkodási rendszerek alkalmazására, amelyek lehetővé teszik számukra a piaci tendenciáknak való jobb megfelelést; a vállalkozói szellem előmozdítását; a mezőgazdasági, valamint a kapcsolt vállalkozások dinamikusabbá tételét, új kereskedelmi stratégiák kidolgozásával, a bevált gyakorlatok hálózatba szervezésének elősegítése, a szakmai segítségnyújtás és a benchmarking-intézkedések előmozdítása révén; |
| --- | --- |

2.4.2

ennek érdekében szükségesnek tartja a gazdálkodók ösztönzését olyan gazdálkodási rendszerek alkalmazására, amelyek lehetővé teszik számukra a piaci tendenciáknak való jobb megfelelést; a vállalkozói szellem előmozdítását; a mezőgazdasági, valamint a kapcsolt vállalkozások dinamikusabbá tételét, új kereskedelmi stratégiák kidolgozásával, a bevált gyakorlatok hálózatba szervezésének elősegítése, a szakmai segítségnyújtás és a benchmarking-intézkedések előmozdítása révén;

| 2.4.3 | alapvetőnek tartja, hogy a mezőgazdasági vállalkozások számára megfelelő rotációs alapok által is elősegítsék a hitelekhez való hozzájutást; |
| --- | --- |

2.4.3

alapvetőnek tartja, hogy a mezőgazdasági vállalkozások számára megfelelő rotációs alapok által is elősegítsék a hitelekhez való hozzájutást;

2.5   Élelmiszerminőség

| 2.5.1 | az élelmiszerminőséget fontos tényezőnek tartja a munkahelyteremtés szempontjából, tekintettel a mezőgazdasági termékekben és a jó minőségű feldolgozott mezőgazdasági termékekben rejlő nagy potenciálra; |
| --- | --- |

2.5.1

az élelmiszerminőséget fontos tényezőnek tartja a munkahelyteremtés szempontjából, tekintettel a mezőgazdasági termékekben és a jó minőségű feldolgozott mezőgazdasági termékekben rejlő nagy potenciálra;

| 2.5.2 | ahhoz, hogy a mezőgazdasági-élelmiszeripari ágazat élni tudjon az új technológiák által kínált fejlesztési lehetőségekkel, szükségesnek ítéli a termékek minőségével kapcsolatos tájékoztatás javítását, valamint a minőségvédjegyekbe, a biogazdálkodásba és a környezetet és az állatok jóllétét tiszteletben tartó termelési módszerekbe való beruházást; |
| --- | --- |

2.5.2

ahhoz, hogy a mezőgazdasági-élelmiszeripari ágazat élni tudjon az új technológiák által kínált fejlesztési lehetőségekkel, szükségesnek ítéli a termékek minőségével kapcsolatos tájékoztatás javítását, valamint a minőségvédjegyekbe, a biogazdálkodásba és a környezetet és az állatok jóllétét tiszteletben tartó termelési módszerekbe való beruházást;

| 2.5.3 | elismeri, hogy a biogazdálkodás a közösségi mezőgazdaság egyik legdinamikusabb ágazata, valamint, hogy egyre több mezőgazdasági vállalat csatlakozik a mezőgazdasági területeknek a biotermesztésre való átállását elősegítő tervekhez, következésképpen ösztönözni kell a mezőgazdaságnak ezt a formáját; |
| --- | --- |

2.5.3

elismeri, hogy a biogazdálkodás a közösségi mezőgazdaság egyik legdinamikusabb ágazata, valamint, hogy egyre több mezőgazdasági vállalat csatlakozik a mezőgazdasági területeknek a biotermesztésre való átállását elősegítő tervekhez, következésképpen ösztönözni kell a mezőgazdaságnak ezt a formáját;

| 2.5.4 | úgy véli, hogy védeni kell és elő kell mozdítani a hagyományos termesztési módokat, és fejleszteni a jövedelemforrásokat, oly módon, hogy a minőségi termékek előállításához és forgalmazásához teljes mértékben felhasználjuk a helyi sajátosságokat; |
| --- | --- |

2.5.4

úgy véli, hogy védeni kell és elő kell mozdítani a hagyományos termesztési módokat, és fejleszteni a jövedelemforrásokat, oly módon, hogy a minőségi termékek előállításához és forgalmazásához teljes mértékben felhasználjuk a helyi sajátosságokat;

| 2.5.5 | kiemeli, hogy a vidéki közösségek fontos szerepet játszhatnak a jellegzetes termékek valorizálásában, mégpedig a termékek minőségének figyelemmel kísérésére és a piacokon való terjesztésére irányuló kezdeményezések és rendezvények előmozdítása révén, a helyi és a regionális szintről kiindulva; |
| --- | --- |

2.5.5

kiemeli, hogy a vidéki közösségek fontos szerepet játszhatnak a jellegzetes termékek valorizálásában, mégpedig a termékek minőségének figyelemmel kísérésére és a piacokon való terjesztésére irányuló kezdeményezések és rendezvények előmozdítása révén, a helyi és a regionális szintről kiindulva;

2.6   Információs és kommunikációs technológia

| 2.6.1 | úgy véli, hogy az új technológiáknak a vidéki területek fejlesztési eszközéül kell szolgálniuk; |
| --- | --- |

2.6.1

úgy véli, hogy az új technológiáknak a vidéki területek fejlesztési eszközéül kell szolgálniuk;

| 2.6.2 | kiemeli, hogy ezeket a technológiákat a vidéki közösségek – a közigazgatás, vagy akár a gazdasági szereplők – valójában még kevéssé használják; |
| --- | --- |

2.6.2

kiemeli, hogy ezeket a technológiákat a vidéki közösségek – a közigazgatás, vagy akár a gazdasági szereplők – valójában még kevéssé használják;

| 2.6.3 | megjegyzi, hogy magánszereplők, attól való félelmükben, hogy a befektetés a gyér népsűrűség miatt rövid és középtávon kevésbé jövedelmezőnek bizonyulhat, kevésbé motiváltak a vidéki területeken az új technológiákba való befektetésre; |
| --- | --- |

2.6.3

megjegyzi, hogy magánszereplők, attól való félelmükben, hogy a befektetés a gyér népsűrűség miatt rövid és középtávon kevésbé jövedelmezőnek bizonyulhat, kevésbé motiváltak a vidéki területeken az új technológiákba való befektetésre;

| 2.6.4 | ezen okoknál fogva szükségesnek tartja iránymutató közösségi politikák, valamint nemzeti és regionális támogatási politikák kidolgozását a korszerű hírközlési és egyéb olyan technológiák terjesztése érdekében, amelyek képesek a periferikusabb területeket a gazdasági rendszer többi részéhez közelíteni; |
| --- | --- |

2.6.4

ezen okoknál fogva szükségesnek tartja iránymutató közösségi politikák, valamint nemzeti és regionális támogatási politikák kidolgozását a korszerű hírközlési és egyéb olyan technológiák terjesztése érdekében, amelyek képesek a periferikusabb területeket a gazdasági rendszer többi részéhez közelíteni;

| 2.6.5 | következésképp elengedhetetlennek tartja az olyan beruházásokat, amelyek lehetővé teszik a szélessávú lefedettség kiterjesztését, az informatikai felszereléseknek és eszközöknek a vidéki lakosság rendelkezésére bocsátását, valamint ezeknek a legoptimálisabb formában való használatát lehetővé tévő, szükséges képzést; úgy véli, hogy az információs technológiák megkönnyíthetik a régiómarketinget, az új vállalkozói tevékenységek fellendítését, továbbá a helyi termékek távértékesítését; |
| --- | --- |

2.6.5

következésképp elengedhetetlennek tartja az olyan beruházásokat, amelyek lehetővé teszik a szélessávú lefedettség kiterjesztését, az informatikai felszereléseknek és eszközöknek a vidéki lakosság rendelkezésére bocsátását, valamint ezeknek a legoptimálisabb formában való használatát lehetővé tévő, szükséges képzést; úgy véli, hogy az információs technológiák megkönnyíthetik a régiómarketinget, az új vállalkozói tevékenységek fellendítését, továbbá a helyi termékek távértékesítését;

2.7   Megújuló energiaforrások

| 2.7.1 | tudatában van annak, hogy a természeti erőforrások megőrzése – hasonlóan helyes felhasználásukhoz és újrafelhasználásukhoz – jelentős potenciált rejthet a vidéki területek fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

2.7.1

tudatában van annak, hogy a természeti erőforrások megőrzése – hasonlóan helyes felhasználásukhoz és újrafelhasználásukhoz – jelentős potenciált rejthet a vidéki területek fejlesztése szempontjából;

| 2.7.2 | úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a víz, a szélenergia és a biomassza stratégiai erőforrások; a fosszilis tüzelőanyagokat helyettesíteni képes energiaforrások ellátórendszereinek kiépítése lehetőséget kínálhat sok, az energiaforrások kezeléséért és szolgáltatásáért felelős hatóság számára, amelyek ily módon a létesítmények közvetlen vagy társkezelőivé válhatnak; |
| --- | --- |

2.7.2

úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a víz, a szélenergia és a biomassza stratégiai erőforrások; a fosszilis tüzelőanyagokat helyettesíteni képes energiaforrások ellátórendszereinek kiépítése lehetőséget kínálhat sok, az energiaforrások kezeléséért és szolgáltatásáért felelős hatóság számára, amelyek ily módon a létesítmények közvetlen vagy társkezelőivé válhatnak;

| 2.7.3 | rámutat, hogy a helyi energiaforrások használata révén biztosabbá válna a helyi közösségek energiaellátása és fokozódna önellátásuk e téren; |
| --- | --- |

2.7.3

rámutat, hogy a helyi energiaforrások használata révén biztosabbá válna a helyi közösségek energiaellátása és fokozódna önellátásuk e téren;

| 2.7.4 | kiemeli, hogy a vidéki környezetben feltétlenül mérlegelni kell ezeket az érveket, amelyek a környezetvédelem, a mezőgazdasági hulladékok felhasználása és újrafelhasználása, valamint az új munkahelyek teremtése területén innovatív növekedési formákat tesznek lehetővé; |
| --- | --- |

2.7.4

kiemeli, hogy a vidéki környezetben feltétlenül mérlegelni kell ezeket az érveket, amelyek a környezetvédelem, a mezőgazdasági hulladékok felhasználása és újrafelhasználása, valamint az új munkahelyek teremtése területén innovatív növekedési formákat tesznek lehetővé;

| 2.7.5 | felhívja a figyelmet azon tényre, hogy a közelmúltbeli tanulmányok szerint a repce vagy a kukorica közvetlen termesztéséből származó, mostanára már hagyományosnak számító alternatív tüzelőanyagokon túl a mezőgazdasági és erdőgazdálkodási hulladékokból és egyéb energianövényekből való tüzelőanyag-előállítás is jövedelmező lehet; kiemeli, hogy a gyártási lánc legoptimálisabb valorizációja – a gazdasági és a szociális hatások tekintetében – akkor valósul meg, ha a begyűjtési, a feldolgozási és a felhasználási tevékenységek helyi szinten maradnak; |
| --- | --- |

2.7.5

felhívja a figyelmet azon tényre, hogy a közelmúltbeli tanulmányok szerint a repce vagy a kukorica közvetlen termesztéséből származó, mostanára már hagyományosnak számító alternatív tüzelőanyagokon túl a mezőgazdasági és erdőgazdálkodási hulladékokból és egyéb energianövényekből való tüzelőanyag-előállítás is jövedelmező lehet; kiemeli, hogy a gyártási lánc legoptimálisabb valorizációja – a gazdasági és a szociális hatások tekintetében – akkor valósul meg, ha a begyűjtési, a feldolgozási és a felhasználási tevékenységek helyi szinten maradnak;

2.8   Táj- és területvédelem

| 2.8.1 | utal az Európai Tájvédelmi Egyezményre, hogy ismételten megerősítse: a vidéki táj az európai örökség alapvető részét képezi; |
| --- | --- |

2.8.1

utal az Európai Tájvédelmi Egyezményre, hogy ismételten megerősítse: a vidéki táj az európai örökség alapvető részét képezi;

| 2.8.2 | emlékeztet arra: az Egyezmény „célja, hogy elősegítse a kultúrtáj védelmét, kezelését és tervezését, valamint, hogy hozzájáruljon a kultúrtájak terén megvalósuló európai együttműködéshez”, annak érdekében, hogy „olyan fenntartható fejlődést érjenek el, amely a társadalmi igények, a gazdasági tevékenységek és a környezet kiegyensúlyozott kapcsolatán alapul”; |
| --- | --- |

2.8.2

emlékeztet arra: az Egyezmény „célja, hogy elősegítse a kultúrtáj védelmét, kezelését és tervezését, valamint, hogy hozzájáruljon a kultúrtájak terén megvalósuló európai együttműködéshez”, annak érdekében, hogy „olyan fenntartható fejlődést érjenek el, amely a társadalmi igények, a gazdasági tevékenységek és a környezet kiegyensúlyozott kapcsolatán alapul”;

| 2.8.3 | hangsúlyozza, hogy a táj nem csupán a helyi kultúrák része, hanem fontos gazdasági erőforrás is, mivel – annak a ténynek köszönhetően, hogy a természeti és a kulturális látnivalók a fenntartható turizmust fejlesztő tevékenységeken keresztül népszerűsíthetők – hozzájárul a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

2.8.3

hangsúlyozza, hogy a táj nem csupán a helyi kultúrák része, hanem fontos gazdasági erőforrás is, mivel – annak a ténynek köszönhetően, hogy a természeti és a kulturális látnivalók a fenntartható turizmust fejlesztő tevékenységeken keresztül népszerűsíthetők – hozzájárul a munkahelyteremtéshez;

| 2.8.4 | nyomatékosítja a helyi közösségek szerepét a terület védelmében és a hidrogeológiai kockázatok elleni védelemben, és hangsúlyozza a kockázatok tudatában lévő és proaktív jellegű területkezelés megvalósításának szükségességét; |
| --- | --- |

2.8.4

nyomatékosítja a helyi közösségek szerepét a terület védelmében és a hidrogeológiai kockázatok elleni védelemben, és hangsúlyozza a kockázatok tudatában lévő és proaktív jellegű területkezelés megvalósításának szükségességét;

| 2.8.5 | úgy véli, hogy tekintettel a teljes falusi és agrárturizmus támogatására irányuló, a táj és a terület kiaknázását célzó kezdeményezések növekvő fontosságára – amint azt az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Turizmus és kultúra: a növekedés két tényezője” című véleményében is hangsúlyozta –, a közösségek területi marketingintézkedéseket alakíthatnak ki a fenntartható idegenforgalom ösztönzése érdekében. Ez ugyanis olyan erőforrás, amely képes az adott terület gazdaságát a környezeti szempontok tiszteletben tartásával fejleszteni; |
| --- | --- |

2.8.5

úgy véli, hogy tekintettel a teljes falusi és agrárturizmus támogatására irányuló, a táj és a terület kiaknázását célzó kezdeményezések növekvő fontosságára – amint azt az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Turizmus és kultúra: a növekedés két tényezője” című véleményében is hangsúlyozta –, a közösségek területi marketingintézkedéseket alakíthatnak ki a fenntartható idegenforgalom ösztönzése érdekében. Ez ugyanis olyan erőforrás, amely képes az adott terület gazdaságát a környezeti szempontok tiszteletben tartásával fejleszteni;

| 2.8.6 | ésszerűnek tartja az elhagyott épületek felújításának különböző kedvezményekkel való ösztönzését. A faluból a városba vándorlás jelensége az elmúlt évtizedekben teljes kistelepülések elnéptelenedéséhez vezetett. Ahhoz, hogy e települések ismét benépesüljenek és újraéledjenek, a lakó- és műemléképületek jelentős helyreállítására van szükség; |
| --- | --- |

2.8.6

ésszerűnek tartja az elhagyott épületek felújításának különböző kedvezményekkel való ösztönzését. A faluból a városba vándorlás jelensége az elmúlt évtizedekben teljes kistelepülések elnéptelenedéséhez vezetett. Ahhoz, hogy e települések ismét benépesüljenek és újraéledjenek, a lakó- és műemléképületek jelentős helyreállítására van szükség;

2.9   Közérdekű szolgáltatások helyi szinten

| 2.9.1 | tudomásul veszi, hogy Európa egyes részein a lakosság fogyása miatt nehéz a vidéki települések szintjén az elégséges mértékű szolgáltatási kínálat fenntartása. Főként a vezetékes vízszolgáltatás, de az egyéb hálózati infrastruktúrák is, mint a hulladékok ártalmatlanítása és újrafelhasználása, valamint a tömegközlekedés is megfelelően nagyszámú felhasználóra vannak tervezve. Elnéptelenedés esetén a kereslet valószínűleg csökken, az egy felhasználóra eső költségek pedig növekednek. Ahhoz, hogy a vidéki területeken fennmaradjanak az élet- és munkafeltételek, megvalósítható megoldásokra kell törekedni a szubszidiaritás elve értelmében; |
| --- | --- |

2.9.1

tudomásul veszi, hogy Európa egyes részein a lakosság fogyása miatt nehéz a vidéki települések szintjén az elégséges mértékű szolgáltatási kínálat fenntartása. Főként a vezetékes vízszolgáltatás, de az egyéb hálózati infrastruktúrák is, mint a hulladékok ártalmatlanítása és újrafelhasználása, valamint a tömegközlekedés is megfelelően nagyszámú felhasználóra vannak tervezve. Elnéptelenedés esetén a kereslet valószínűleg csökken, az egy felhasználóra eső költségek pedig növekednek. Ahhoz, hogy a vidéki területeken fennmaradjanak az élet- és munkafeltételek, megvalósítható megoldásokra kell törekedni a szubszidiaritás elve értelmében;

| 2.9.2 | úgy véli, hogy a területi hatóságok és a gazdasági szereplők közötti köz-magán társulások (PPP-k) az egyik olyan módnak tekinthetők, amely elősegíti az infrastruktúrák fejlesztését, valamint az energetikai és az informatikai hálózatokhoz való csatlakozást; ezáltal emelhető a vidéki közösségek életminőségének szintje; |
| --- | --- |

2.9.2

úgy véli, hogy a területi hatóságok és a gazdasági szereplők közötti köz-magán társulások (PPP-k) az egyik olyan módnak tekinthetők, amely elősegíti az infrastruktúrák fejlesztését, valamint az energetikai és az informatikai hálózatokhoz való csatlakozást; ezáltal emelhető a vidéki közösségek életminőségének szintje;

| 2.9.3 | úgy véli, hogy a megfelelő szociális és polgárközeli közszolgáltatások megléte új családokat indíthat arra, hogy – noha városban dolgoznak – vidékre költözzenek, megfordítva ily módon a területek elnéptelenedésének tendenciáját, amely az alapvető szolgáltatások (iskolák, postahivatalok, orvosi rendelők) számának fokozatos csökkenését kísérte; |
| --- | --- |

2.9.3

úgy véli, hogy a megfelelő szociális és polgárközeli közszolgáltatások megléte új családokat indíthat arra, hogy – noha városban dolgoznak – vidékre költözzenek, megfordítva ily módon a területek elnéptelenedésének tendenciáját, amely az alapvető szolgáltatások (iskolák, postahivatalok, orvosi rendelők) számának fokozatos csökkenését kísérte;

| 2.9.4 | felhívja a figyelmet az oktatás alapvető szerepére, és hangsúlyozza, hogy a minőségi emberi erőforrás jelenléte, amely a vidéki területek alulértékelt potenciálja, a fejlődés szükséges előfeltétele. Ezért úgy véli, hogy szükséges megőrizni az adott területen működő középfokú oktatási intézményeket, és meg kell könnyíteni a távolabbi iskolák megközelítését; |
| --- | --- |

2.9.4

felhívja a figyelmet az oktatás alapvető szerepére, és hangsúlyozza, hogy a minőségi emberi erőforrás jelenléte, amely a vidéki területek alulértékelt potenciálja, a fejlődés szükséges előfeltétele. Ezért úgy véli, hogy szükséges megőrizni az adott területen működő középfokú oktatási intézményeket, és meg kell könnyíteni a távolabbi iskolák megközelítését;

| 2.9.5 | alapvető jelentőségűnek tartja a gyermekgondozási szolgáltatások fejlesztését: a vidéki területeken a gyermekgondozási létesítmények hiánya gátolhatja a nők kereső tevékenységét, és e területeken hozzájárulhat a munkaerőpiac elégtelen fejlődéséhez; |
| --- | --- |

2.9.5

alapvető jelentőségűnek tartja a gyermekgondozási szolgáltatások fejlesztését: a vidéki területeken a gyermekgondozási létesítmények hiánya gátolhatja a nők kereső tevékenységét, és e területeken hozzájárulhat a munkaerőpiac elégtelen fejlődéséhez;

| 2.9.6 | stratégiai jelentőségűnek tartja a helyi tömegközlekedést: a városi peremterületek és a vidéki települések közötti összeköttetést biztosító hatékony tömegközlekedés révén szembe lehet szállni a vidék elnéptelenedésével, és esetleg ösztönözhető az ellenkező irányú tendencia; |
| --- | --- |

2.9.6

stratégiai jelentőségűnek tartja a helyi tömegközlekedést: a városi peremterületek és a vidéki települések közötti összeköttetést biztosító hatékony tömegközlekedés révén szembe lehet szállni a vidék elnéptelenedésével, és esetleg ösztönözhető az ellenkező irányú tendencia;

| 2.9.7 | döntő jelentőségűnek tartja az idősek számára nyújtott szolgáltatásokat a nyugdíjasok vidékre településének ösztönzéséhez, akik vidéken kellemesebb és egészségesebb életfeltételeket találhatnak, és ezáltal hozzájárulnak a vidéki területek bevételnövekedéséhez; úgy véli, hogy az idősebb korú népesség megmaradását a vidéki közösségekben támogatni kellene a következő infrastruktúrák fejlesztésével: egészségközpontok, a társas együttlét és a szórakozás céljára szolgáló helyek, segítségnyújtási szolgáltatások; |
| --- | --- |

2.9.7

döntő jelentőségűnek tartja az idősek számára nyújtott szolgáltatásokat a nyugdíjasok vidékre településének ösztönzéséhez, akik vidéken kellemesebb és egészségesebb életfeltételeket találhatnak, és ezáltal hozzájárulnak a vidéki területek bevételnövekedéséhez; úgy véli, hogy az idősebb korú népesség megmaradását a vidéki közösségekben támogatni kellene a következő infrastruktúrák fejlesztésével: egészségközpontok, a társas együttlét és a szórakozás céljára szolgáló helyek, segítségnyújtási szolgáltatások;

| 2.9.8 | elengedhetetlennek tartja a fejlesztéshez és a kultúra hozzáférhetőségéhez szükséges minden lehetséges eszköz alkalmazását a vidéki önkormányzatok szintjén; |
| --- | --- |

2.9.8

elengedhetetlennek tartja a fejlesztéshez és a kultúra hozzáférhetőségéhez szükséges minden lehetséges eszköz alkalmazását a vidéki önkormányzatok szintjén;

2.10   Új típusú irányítás a vidéki területeken

| 2.10.1 | véleménye szerint hasznos lenne átgondolni az önkormányzatok fejlődését a vidéki területeken; |
| --- | --- |

2.10.1

véleménye szerint hasznos lenne átgondolni az önkormányzatok fejlődését a vidéki területeken;

| 2.10.2 | utal arra, hogy az elmúlt évtizedekben számos tagállamban átalakultak a helyi önkormányzatok szervezeti formái, annak érdekében, hogy a települések közötti különböző társulási formákon keresztül megerősítsék a hiányos struktúrák és csekély lakosságszám által jellemzett helyi önkormányzatokat, és kiépítsék irányítási kompetenciáikat; úgy véli továbbá, hogy egy ilyen, főleg a közigazgatás decentralizációjának intézményi síkján gyakori jelenség a helyi önkormányzatok nemzeti szövetségeivel együttműködésben végzett mélyreható és folyamatos nyomon követést érdemel; |
| --- | --- |

2.10.2

utal arra, hogy az elmúlt évtizedekben számos tagállamban átalakultak a helyi önkormányzatok szervezeti formái, annak érdekében, hogy a települések közötti különböző társulási formákon keresztül megerősítsék a hiányos struktúrák és csekély lakosságszám által jellemzett helyi önkormányzatokat, és kiépítsék irányítási kompetenciáikat; úgy véli továbbá, hogy egy ilyen, főleg a közigazgatás decentralizációjának intézményi síkján gyakori jelenség a helyi önkormányzatok nemzeti szövetségeivel együttműködésben végzett mélyreható és folyamatos nyomon követést érdemel;

| 2.10.3 | emlékeztet arra, hogy ez a jelenség a társulások és a településközi együttműködés terén mind a közigazgatási, mind az irányítási megoldások számának növekedéséhez vezetett. Ilyenek például az önkormányzatok szövetségei, az egyesülések, a konzorciumok és az egyéb tematikus hálózati tevékenységi formák; |
| --- | --- |

2.10.3

emlékeztet arra, hogy ez a jelenség a társulások és a településközi együttműködés terén mind a közigazgatási, mind az irányítási megoldások számának növekedéséhez vezetett. Ilyenek például az önkormányzatok szövetségei, az egyesülések, a konzorciumok és az egyéb tematikus hálózati tevékenységi formák;

| 2.10.4 | hangsúlyozza, hogy az ilyen típusú megoldások alkalmazása egyes esetekben biztosíthatja a minőségi alapszolgáltatásokat: az új társulási egységek ugyanis megteremtik a korábban külön kezelt erőforrások és szolgáltatások optimalizálásának és gazdaságos módon való kezelésének előfeltételeit; |
| --- | --- |

2.10.4

hangsúlyozza, hogy az ilyen típusú megoldások alkalmazása egyes esetekben biztosíthatja a minőségi alapszolgáltatásokat: az új társulási egységek ugyanis megteremtik a korábban külön kezelt erőforrások és szolgáltatások optimalizálásának és gazdaságos módon való kezelésének előfeltételeit;

| 2.10.5 | kiemeli, hogy szinte már minden tagállamban léteznek új – akár állami, akár magánstruktúrákkal partnerségben létrejött – társulások, amelyek célja az általános érdekű szolgáltatások közös kezelése az energia- vagy a vízellátás, a közlekedés, a hulladékkezelés, az oktatás, az egészségügyi és szociális létesítmények kezelése, a környezetvédelem vagy a sportlétesítmények kezelése és a terület ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

2.10.5

kiemeli, hogy szinte már minden tagállamban léteznek új – akár állami, akár magánstruktúrákkal partnerségben létrejött – társulások, amelyek célja az általános érdekű szolgáltatások közös kezelése az energia- vagy a vízellátás, a közlekedés, a hulladékkezelés, az oktatás, az egészségügyi és szociális létesítmények kezelése, a környezetvédelem vagy a sportlétesítmények kezelése és a terület ellenőrzése terén;

| 2.10.6 | felhívja továbbá a figyelmet az eszközök kölcsönös megosztásán, a szolidaritáson és az önkormányzatok közötti partneri együttműködésen alapuló szervezetek létrejöttére, és ösztönzi az (önkormányzatok közötti) együttműködés effajta formájának – közösségi programok és benchmarking-kezdeményezések révén történő – létrehozását; |
| --- | --- |

2.10.6

felhívja továbbá a figyelmet az eszközök kölcsönös megosztásán, a szolidaritáson és az önkormányzatok közötti partneri együttműködésen alapuló szervezetek létrejöttére, és ösztönzi az (önkormányzatok közötti) együttműködés effajta formájának – közösségi programok és benchmarking-kezdeményezések révén történő – létrehozását;

3.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | úgy véli, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) létrehozása rendkívül kedvező eredmény a vidéki területek, különösen a vidéki települések jövőbeni fejlődése szempontjából, bár finanszírozása jóval elmarad a várt szinttől, így véleménye szerint nem jelentheti az Európai Unió vidékfejlesztési politikájának végállomását. A konkrét és tartós eredmények elérése érdekében kéri az Európai Bizottságot, hogy hangolja össze a vidékfejlesztési stratégiát és az EMVA-t a vidéki térségben a kutatásba, a kultúrába és a környezetbe eszközlendő olyan befektetésekkel, amelyeket már egyéb strukturális alapokból és egyéb közösségi politikák révén támogatnak; kéri továbbá, hogy kapjon még nagyobb súlyt az ESZA, az oktatás és a foglalkoztatás; |
| --- | --- |

3.1

úgy véli, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) létrehozása rendkívül kedvező eredmény a vidéki területek, különösen a vidéki települések jövőbeni fejlődése szempontjából, bár finanszírozása jóval elmarad a várt szinttől, így véleménye szerint nem jelentheti az Európai Unió vidékfejlesztési politikájának végállomását. A konkrét és tartós eredmények elérése érdekében kéri az Európai Bizottságot, hogy hangolja össze a vidékfejlesztési stratégiát és az EMVA-t a vidéki térségben a kutatásba, a kultúrába és a környezetbe eszközlendő olyan befektetésekkel, amelyeket már egyéb strukturális alapokból és egyéb közösségi politikák révén támogatnak; kéri továbbá, hogy kapjon még nagyobb súlyt az ESZA, az oktatás és a foglalkoztatás;

| 3.2 | javasolja, hogy a kohéziós politika intézkedései egészítsék ki az EMVA által támogatott intézkedéseket, különösen az életminőséghez és a gazdaság diverzifikációjához kapcsolódó harmadik tengelyt, valamint a LEADER tengelyt. Az Európai Bizottság terve szerint a tagállamok és a régiók biztosítják majd a strukturális alapokból, valamint az EMVA három tengelyéből finanszírozott beavatkozások közötti összhangot. Valamennyi közösségi, nemzeti és regionális finanszírozásnak olyan gazdasági eszközöket és beavatkozásokat kell biztosítania a kevés erőforrással és kisszámú tisztviselővel rendelkező vidéki települések részére, amelyek képesek hozzájárulni fenntartásukhoz és jövőbeni fejlesztésükhöz; |
| --- | --- |

3.2

javasolja, hogy a kohéziós politika intézkedései egészítsék ki az EMVA által támogatott intézkedéseket, különösen az életminőséghez és a gazdaság diverzifikációjához kapcsolódó harmadik tengelyt, valamint a LEADER tengelyt. Az Európai Bizottság terve szerint a tagállamok és a régiók biztosítják majd a strukturális alapokból, valamint az EMVA három tengelyéből finanszírozott beavatkozások közötti összhangot. Valamennyi közösségi, nemzeti és regionális finanszírozásnak olyan gazdasági eszközöket és beavatkozásokat kell biztosítania a kevés erőforrással és kisszámú tisztviselővel rendelkező vidéki települések részére, amelyek képesek hozzájárulni fenntartásukhoz és jövőbeni fejlesztésükhöz;

| 3.3 | Erősebb együttműködést tart kívánatosnak az Európai Bizottság Regionális Politikai Főigazgatósága és Mezőgazdasági Főigazgatósága között, hogy a lehető legeredményesebben lehessen kihasználni az Európai Unió által a kistelepülések és a vidéki térségek részére nyújtott pénzügyi támogatásokat. Ahogyan már a fentiekben említettük, az EMVA nem képes megoldást kínálni a vidéki térségek valamennyi problémájára; több alap igénybevételét kell tehát előirányozni; |
| --- | --- |

3.3

Erősebb együttműködést tart kívánatosnak az Európai Bizottság Regionális Politikai Főigazgatósága és Mezőgazdasági Főigazgatósága között, hogy a lehető legeredményesebben lehessen kihasználni az Európai Unió által a kistelepülések és a vidéki térségek részére nyújtott pénzügyi támogatásokat. Ahogyan már a fentiekben említettük, az EMVA nem képes megoldást kínálni a vidéki térségek valamennyi problémájára; több alap igénybevételét kell tehát előirányozni;

| 3.4 | reméli, hogy sor kerül a vidéki térség pénzügyi támogatásainak további egyszerűsítésére; |
| --- | --- |

3.4

reméli, hogy sor kerül a vidéki térség pénzügyi támogatásainak további egyszerűsítésére;

| 3.5 | kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el az önkormányzatokat képviselő szövetségeket olyan partnerekként, amelyek képesek közreműködni az új prioritások meghatározásában, valamint a vidéki területeken – beleértve a peremterületeket és az alacsony népsűrűségű területeket – terjeszteni az EMVA és a strukturális alapok programjaival kapcsolatos ismereteket és előmozdítani azok gyakorlati alkalmazását; |
| --- | --- |

3.5

kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el az önkormányzatokat képviselő szövetségeket olyan partnerekként, amelyek képesek közreműködni az új prioritások meghatározásában, valamint a vidéki területeken – beleértve a peremterületeket és az alacsony népsűrűségű területeket – terjeszteni az EMVA és a strukturális alapok programjaival kapcsolatos ismereteket és előmozdítani azok gyakorlati alkalmazását;

| 3.6 | reméli, hogy e vélemény hozzájárul majd annak a stratégiának a meghatározásához, amelynek célja az európai vidéki települések modern „fenntartható közösségekké” válása. Ily módon e települések európai szinten kellő figyelemben részesülnének, valamint elismernék szerepüket, és támogatnák növekedésüket. A helyi környezet védelmében, valamint a jólétnek – a vidéki foglalkoztatási és vállalkozási lehetőségek növelése révén történő – megteremtésében betöltött szerepük megerősítésén kívül, e megközelítés lehetővé teszi a vidéki települések kulturális értékeinek, hagyományainak, helyi jellegzetességeinek erősítését, valamint az ottani egészségesebb életminőség megőrzését; |
| --- | --- |

3.6

reméli, hogy e vélemény hozzájárul majd annak a stratégiának a meghatározásához, amelynek célja az európai vidéki települések modern „fenntartható közösségekké” válása. Ily módon e települések európai szinten kellő figyelemben részesülnének, valamint elismernék szerepüket, és támogatnák növekedésüket. A helyi környezet védelmében, valamint a jólétnek – a vidéki foglalkoztatási és vállalkozási lehetőségek növelése révén történő – megteremtésében betöltött szerepük megerősítésén kívül, e megközelítés lehetővé teszi a vidéki települések kulturális értékeinek, hagyományainak, helyi jellegzetességeinek erősítését, valamint az ottani egészségesebb életminőség megőrzését;

| 3.7 | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió, amely tevékenységét a területi és a társadalmi kohézió elvére alapozza, nem hagyhatja figyelmen kívül azokat a nehézségeket, amelyekkel a kistelepülések szembesülnek, ha polgáraiknak méltányos jövedelmi feltételeket és megfelelő szolgáltatásokat kívánnak biztosítani, hogy lakosaik – és a fiatal generációk – elvándorlását megakadályozzák; |
| --- | --- |

3.7

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió, amely tevékenységét a területi és a társadalmi kohézió elvére alapozza, nem hagyhatja figyelmen kívül azokat a nehézségeket, amelyekkel a kistelepülések szembesülnek, ha polgáraiknak méltányos jövedelmi feltételeket és megfelelő szolgáltatásokat kívánnak biztosítani, hogy lakosaik – és a fiatal generációk – elvándorlását megakadályozzák;

| 3.8 | megjegyzi, hogy jelentős különbség van az egyes vidéki közösségek gazdasági jóléte között is, és szükségesnek tartja, hogy a pénzeszközök maximális többletértéket teremtsenek az a vidéki területek lakói életminőségének javításában; |
| --- | --- |

3.8

megjegyzi, hogy jelentős különbség van az egyes vidéki közösségek gazdasági jóléte között is, és szükségesnek tartja, hogy a pénzeszközök maximális többletértéket teremtsenek az a vidéki területek lakói életminőségének javításában;

| 3.9 | a lisszaboni stratégia kevésbé központosított végrehajtása érdekében kívánatosnak tartja, hogy fokozottan vegyék tekintetbe a vidéki térségek szükségleteit a kiegyensúlyozottabb politika megvalósítása érdekében a városi térségek és a helyi térségek között a rájuk vonatkozó jövőbeni programok kidolgozása során (10); |
| --- | --- |

3.9

a lisszaboni stratégia kevésbé központosított végrehajtása érdekében kívánatosnak tartja, hogy fokozottan vegyék tekintetbe a vidéki térségek szükségleteit a kiegyensúlyozottabb politika megvalósítása érdekében a városi térségek és a helyi térségek között a rájuk vonatkozó jövőbeni programok kidolgozása során (10);

| 3.10 | emlékeztet rá, hogy a városkörnyéki övezetek Európában túlzott nyomást gyakorolnak a vidéki területekre; valamint szeretné, ha a fenntartható mezőgazdaság és a városok gazdasági dinamikája között egyensúly jönne létre; |
| --- | --- |

3.10

emlékeztet rá, hogy a városkörnyéki övezetek Európában túlzott nyomást gyakorolnak a vidéki területekre; valamint szeretné, ha a fenntartható mezőgazdaság és a városok gazdasági dinamikája között egyensúly jönne létre;

| 3.11 | kívánatosnak tartja a kistelepülések és a közigazgatási székhelyek közötti párbeszéd és együttműködés különböző eszközeinek és formáinak kialakítását olyan megoldások fellelése érdekében, amelyek a térségek viszonyát szabályozzák, különösen nagyvárosi térségek jelenléte esetén; a vidéki környezet vázát alkotó kis városi pólusok megerősítése által; |
| --- | --- |

3.11

kívánatosnak tartja a kistelepülések és a közigazgatási székhelyek közötti párbeszéd és együttműködés különböző eszközeinek és formáinak kialakítását olyan megoldások fellelése érdekében, amelyek a térségek viszonyát szabályozzák, különösen nagyvárosi térségek jelenléte esetén; a vidéki környezet vázát alkotó kis városi pólusok megerősítése által;

| 3.12 | ezenkívül hasznosnak tartja a városközpontok és a környező területek közötti összeköttetések javítását a nagyvárosok központjainak tehermentesítése érdekében, valamint hogy adva legyen a lehetőség a városokon kívülre költözéshez. Ez a vidéki területeken előállított termékek forgalmazását is megkönnyítené; |
| --- | --- |

3.12

ezenkívül hasznosnak tartja a városközpontok és a környező területek közötti összeköttetések javítását a nagyvárosok központjainak tehermentesítése érdekében, valamint hogy adva legyen a lehetőség a városokon kívülre költözéshez. Ez a vidéki területeken előállított termékek forgalmazását is megkönnyítené;

| 3.13 | figyelmeztet a vidéki térség szereplői közötti párbeszéd szükségességére valamennyi területen a programok kidolgozása, végrehajtása, ellenőrzése és értékelése során, valamint szükségesnek tartja, hogy a helyi hatóságok szerepe megerősödjön a strukturális politika befolyásolása érdekében, mivel ők képesek a leginkább azonosítani és mérlegelni saját területük problémáit és elvárásait; |
| --- | --- |

3.13

figyelmeztet a vidéki térség szereplői közötti párbeszéd szükségességére valamennyi területen a programok kidolgozása, végrehajtása, ellenőrzése és értékelése során, valamint szükségesnek tartja, hogy a helyi hatóságok szerepe megerősödjön a strukturális politika befolyásolása érdekében, mivel ők képesek a leginkább azonosítani és mérlegelni saját területük problémáit és elvárásait;

| 3.14 | úgy véli, hogy a vidéki településeknek aktívan részt kell venniük az akár a tagállamok, akár a régiók által helyi szinten szervezett partnerségben a nemzeti stratégiai tervek és a nemzeti vidékfejlesztési programok meghatározása céljából. Szükségesnek ítéli tehát az „alulról induló” megközelítést, amely valamennyi részt vevő szereplő számára lehetővé teszi, hogy erős befolyást gyakoroljon a fentiek kidolgozására; |
| --- | --- |

3.14

úgy véli, hogy a vidéki településeknek aktívan részt kell venniük az akár a tagállamok, akár a régiók által helyi szinten szervezett partnerségben a nemzeti stratégiai tervek és a nemzeti vidékfejlesztési programok meghatározása céljából. Szükségesnek ítéli tehát az „alulról induló” megközelítést, amely valamennyi részt vevő szereplő számára lehetővé teszi, hogy erős befolyást gyakoroljon a fentiek kidolgozására;

| 3.15 | kívánatosnak tartja, hogy egyre inkább az európai országok vidéki területei közötti tapasztalatcserék és partneri kapcsolatok megvalósításának irányába haladjunk; e kezdeményezések fontos alkalmat kínálnak új ismeretek szerzésére, a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréjére, valamint a nagyobb fokú kulturális integráció elérésére. Mindenképpen támogatni kell a vidéki területeken a kulturális idegenforgalmat, a helyi lakosság turizmusfejlesztési szakértelmének erősítése és az egyedülálló idegenforgalmi nevezetességek egész Európában történő megismertetése révén; |
| --- | --- |

3.15

kívánatosnak tartja, hogy egyre inkább az európai országok vidéki területei közötti tapasztalatcserék és partneri kapcsolatok megvalósításának irányába haladjunk; e kezdeményezések fontos alkalmat kínálnak új ismeretek szerzésére, a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréjére, valamint a nagyobb fokú kulturális integráció elérésére. Mindenképpen támogatni kell a vidéki területeken a kulturális idegenforgalmat, a helyi lakosság turizmusfejlesztési szakértelmének erősítése és az egyedülálló idegenforgalmi nevezetességek egész Európában történő megismertetése révén;

| 3.16 | kiemeli, hogy számos együttműködési program mostanáig főként a vidéki térségekre irányult, és reméli, hogy a régiók és a helyi hatóságok elősegítik még több vidéki partnerség létrehozását, oly módon, hogy az együttműködés innovatív tapasztalatai nagyobb számban érintsék a vidéki területeket is; |
| --- | --- |

3.16

kiemeli, hogy számos együttműködési program mostanáig főként a vidéki térségekre irányult, és reméli, hogy a régiók és a helyi hatóságok elősegítik még több vidéki partnerség létrehozását, oly módon, hogy az együttműködés innovatív tapasztalatai nagyobb számban érintsék a vidéki területeket is;

| 3.17 | javasolja, hogy a vidéki településeket tekintsék az energia területén megvalósítandó, a megújuló energiaforrásokra összpontosító innovatív politikák kiemelt kísérleti terepének, valamint reméli, hogy a vidéki települések megkapják a megfelelő pénzeszközöket és támogatásokat, amelyek képessé teszik őket a megújuló energiaforrásokba – főként a napelemekbe, a biomasszába és a szélenergiába – való beruházásra – az energetikai függetlenség elérésének érdekében, valamint eszközként a vidéki közösségek jövedelmének növelésére; |
| --- | --- |

3.17

javasolja, hogy a vidéki településeket tekintsék az energia területén megvalósítandó, a megújuló energiaforrásokra összpontosító innovatív politikák kiemelt kísérleti terepének, valamint reméli, hogy a vidéki települések megkapják a megfelelő pénzeszközöket és támogatásokat, amelyek képessé teszik őket a megújuló energiaforrásokba – főként a napelemekbe, a biomasszába és a szélenergiába – való beruházásra – az energetikai függetlenség elérésének érdekében, valamint eszközként a vidéki közösségek jövedelmének növelésére;

| 3.18 | azt szeretné, hogy az Európai Bizottság indítson el egy, a gazdasági területeken a bevált innovatív gyakorlatoknak az Unió vidéki települései közötti cseréjét elősegítő programot; |
| --- | --- |

3.18

azt szeretné, hogy az Európai Bizottság indítson el egy, a gazdasági területeken a bevált innovatív gyakorlatoknak az Unió vidéki települései közötti cseréjét elősegítő programot;

| 3.19 | kéri, hogy a közösségi politikák ne írjanak elő olyan standardokat a kézművesek és a kisvállalkozók számára a jellegzetes helyi termékek előállítására vonatkozóan, amelyeket azok nem képesek betartani; |
| --- | --- |

3.19

kéri, hogy a közösségi politikák ne írjanak elő olyan standardokat a kézművesek és a kisvállalkozók számára a jellegzetes helyi termékek előállítására vonatkozóan, amelyeket azok nem képesek betartani;

| 3.20 | felhívja az Európai Uniót a hagyományos gyártási módszereket valorizáló mikrovállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatására, valamint a vállalkozásokon belül a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség és a fiatalok beilleszkedésének előmozdítására; |
| --- | --- |

3.20

felhívja az Európai Uniót a hagyományos gyártási módszereket valorizáló mikrovállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatására, valamint a vállalkozásokon belül a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség és a fiatalok beilleszkedésének előmozdítására;

| 3.21 | a 2008-as évet alapvető fontosságúnak ítéli a KAP jövőjére vonatkozó döntések szempontjából, különösen a forrásoknak az első pillérből a másodikba való átcsoportosításával kapcsolatosan; ezért tehát felhívja az Európai Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Parlamentet arra, hogy vegyék tekintetbe a vidéki területek szükségleteit jövőbeni javaslataik kidolgozása során; |
| --- | --- |

3.21

a 2008-as évet alapvető fontosságúnak ítéli a KAP jövőjére vonatkozó döntések szempontjából, különösen a forrásoknak az első pillérből a másodikba való átcsoportosításával kapcsolatosan; ezért tehát felhívja az Európai Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Parlamentet arra, hogy vegyék tekintetbe a vidéki területek szükségleteit jövőbeni javaslataik kidolgozása során;

| 3.22 | kéri az Európai Bizottságot, hogy megfelelő szakpolitikák kidolgozása révén támogassa a vidéki területeket a növekedés és a fenntarthatóság összeegyeztetésére irányuló erőfeszítéseikben, valamint fejlesszen ki olyan koncepciókat, amelyek lehetővé teszik számukra az önálló fejlődési rendszer kialakítását, ahelyett, hogy a városi területek nyomában kullognának; |
| --- | --- |

3.22

kéri az Európai Bizottságot, hogy megfelelő szakpolitikák kidolgozása révén támogassa a vidéki területeket a növekedés és a fenntarthatóság összeegyeztetésére irányuló erőfeszítéseikben, valamint fejlesszen ki olyan koncepciókat, amelyek lehetővé teszik számukra az önálló fejlődési rendszer kialakítását, ahelyett, hogy a városi területek nyomában kullognának;

| 3.23 | azt szeretné, hogy az Unió területi menetrendjének kidolgozásával kapcsolatos, jelenleg zajló vitafolyamatban teljes egészében vegyék figyelembe a vidéki területek jövőjét: gyakorlati szempontból gondolják végig a vidéki és a városi „világ” közötti partnerség kérdését, amelynek során figyelembe kell venni a kisvárosok kiegyensúlyozó szerepét is. |
| --- | --- |

3.23

azt szeretné, hogy az Unió területi menetrendjének kidolgozásával kapcsolatos, jelenleg zajló vitafolyamatban teljes egészében vegyék figyelembe a vidéki területek jövőjét: gyakorlati szempontból gondolják végig a vidéki és a városi „világ” közötti partnerség kérdését, amelynek során figyelembe kell venni a kisvárosok kiegyensúlyozó szerepét is.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Firenze, 2000.10.20., CETS 176.

2

(3)  PE 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  COM(2006) 129 final.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  COM(2006) 386 final.

7

(8)  Bristoli Megállapodás a „Fenntartható közösségekről”, 2005.12.12.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, 4. o.

10

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/25

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleményei a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek

| | „A hágai program végrehajtása: További teendők” |
| --- | --- |

„A hágai program végrehajtása: További teendők”

| | „A szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos uniós politikák értékelése” |
| --- | --- |

„A szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos uniós politikák értékelése”

| | „Jelentés a hágai program 2005. évi végrehajtásáról” |
| --- | --- |

„Jelentés a hágai program 2005. évi végrehajtásáról”

(2007/C 57/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel „A hágai program végrehajtása: További teendők” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2006. június 28-i európai bizottsági közleményre (COM(2006) 331),

tekintettel „A szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos uniós politikák értékelése” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2006. június 28-i európai bizottsági közleményre (COM(2006) 332),

tekintettel a „Jelentés a hágai program 2005. évi végrehajtásáról” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2006. június 28-i európai bizottsági közleményre (COM(2006) 333),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. június 28-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amely szerint az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel „A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért” című, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett európai bizottsági közleményre (COM(2005) 184 final),

tekintettel 2006. február 16-i véleményére a szabadság, a biztonság és a jog területén tett összefüggő javaslatokról és intézkedésekről (CdR 122/2005 (1)),

tekintettel az „Európai kormányzás, a szabadság és jogérvényesítés térsége” szakbizottság 2006. október 17-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 234/2006, előadó: Ivo OPSTELTEN, Rotterdam polgármestere),

mivel:

| (1) | Az európai polgároknak az Európai Unió többletértékéről alkotott véleménye szempontjából döntő fontosságú, hogy mennyire lesz sikeres a szabadság, biztonság és jogérvényesülés európai politikája az elkövetkező években. |
| --- | --- |

(1)

Az európai polgároknak az Európai Unió többletértékéről alkotott véleménye szempontjából döntő fontosságú, hogy mennyire lesz sikeres a szabadság, biztonság és jogérvényesülés európai politikája az elkövetkező években.

| (2) | A regionális és helyi önkormányzatok is felelősek a rend és a biztonság területéért, és az Európai Unió politikájának eredményességét és hatékonyságát nagymértékben meghatározza az ő szerepvállalásuk is. |
| --- | --- |

(2)

A regionális és helyi önkormányzatok is felelősek a rend és a biztonság területéért, és az Európai Unió politikájának eredményességét és hatékonyságát nagymértékben meghatározza az ő szerepvállalásuk is.

| (3) | A szabadsággal, biztonsággal és jogérvényesüléssel kapcsolatos politika „megindult a felnőtté válás útján”, és ez kiváló alkalmat nyújt a helyi és regionális önkormányzatok szerepével való összefüggés javítására, |
| --- | --- |

(3)

A szabadsággal, biztonsággal és jogérvényesüléssel kapcsolatos politika „megindult a felnőtté válás útján”, és ez kiváló alkalmat nyújt a helyi és regionális önkormányzatok szerepével való összefüggés javítására,

a 2006. december 6-7-én tartott 67. plenáris ülésén (a december 6-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | úgy véli, hogy a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés politikája terén fontos szerepet játszanak a regionális és helyi önkormányzatok, és emlékeztet arra, hogy korábbi véleményében (CdR 122/2005) konkrét ajánlásokat fogalmazott meg az európai politika eredményességének és hatékonyságának javításához, amelyek szerint a politika előkészítése, megvalósítása és értékelése során nagyobb figyelmet kell fordítani a regionális és helyi önkormányzatok tapasztalataira; |
| --- | --- |

1.1

úgy véli, hogy a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés politikája terén fontos szerepet játszanak a regionális és helyi önkormányzatok, és emlékeztet arra, hogy korábbi véleményében (CdR 122/2005) konkrét ajánlásokat fogalmazott meg az európai politika eredményességének és hatékonyságának javításához, amelyek szerint a politika előkészítése, megvalósítása és értékelése során nagyobb figyelmet kell fordítani a regionális és helyi önkormányzatok tapasztalataira;

| 1.2 | nagyra értékeli az Európai Bizottságnak a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén tett erőfeszítéseit. A szóban forgó közlemények tanúsága szerint a Bizottság elég ambiciózus és merész e célkitűzések eléréséhez. Ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az egyes tagállamokban nagy különbségek vannak a hágai program intézkedéseinek végrehajtásában; |
| --- | --- |

1.2

nagyra értékeli az Európai Bizottságnak a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén tett erőfeszítéseit. A szóban forgó közlemények tanúsága szerint a Bizottság elég ambiciózus és merész e célkitűzések eléréséhez. Ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az egyes tagállamokban nagy különbségek vannak a hágai program intézkedéseinek végrehajtásában;

| 1.3 | a politikaterület komplexitását és a közlemények létrejöttének sürgető voltát tekintve megérti, hogy nem könnyű megvalósítani a regionális és helyi önkormányzatok szorosabb bevonását, mindazonáltal csalódottan állapítja meg, hogy az említett közleményekben nincs nyoma az Európai Bizottság szándékának, mely szerint rövid távon olyan munkamódszert dolgoz ki, amely eleget tesz a Régiók Bizottsága ajánlásainak; |
| --- | --- |

1.3

a politikaterület komplexitását és a közlemények létrejöttének sürgető voltát tekintve megérti, hogy nem könnyű megvalósítani a regionális és helyi önkormányzatok szorosabb bevonását, mindazonáltal csalódottan állapítja meg, hogy az említett közleményekben nincs nyoma az Európai Bizottság szándékának, mely szerint rövid távon olyan munkamódszert dolgoz ki, amely eleget tesz a Régiók Bizottsága ajánlásainak;

| 1.4 | abból indul ki, hogy az Európai Bizottság még most is ki tud és ki is fog dolgozni egy ilyen munkamódszert, többek között az Európai Bizottság által a COM(2006) 331 közlemény következtetéseiben beharangozott vita alapján; |
| --- | --- |

1.4

abból indul ki, hogy az Európai Bizottság még most is ki tud és ki is fog dolgozni egy ilyen munkamódszert, többek között az Európai Bizottság által a COM(2006) 331 közlemény következtetéseiben beharangozott vita alapján;

| 1.5 | egyetért a választással azon politikaterületek vonatkozásában, amelyek a hágai program futamideje alatt megkülönböztetett figyelemben részesülnek, és értékeli az Európai Bizottság aziránti erőfeszítéseit, hogy jogi eszközök felhasználásával az érvényes európai szerződések alapján a döntéshozatalt a lehető legnagyobb mértékben ésszerűsítse és felgyorsítsa; |
| --- | --- |

1.5

egyetért a választással azon politikaterületek vonatkozásában, amelyek a hágai program futamideje alatt megkülönböztetett figyelemben részesülnek, és értékeli az Európai Bizottság aziránti erőfeszítéseit, hogy jogi eszközök felhasználásával az érvényes európai szerződések alapján a döntéshozatalt a lehető legnagyobb mértékben ésszerűsítse és felgyorsítsa;

| 1.6 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyelőre nincs elegendő lehetőség arra, hogy rövid távon ténylegesen létrejöjjön egy jobb megközelítés; |
| --- | --- |

1.6

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyelőre nincs elegendő lehetőség arra, hogy rövid távon ténylegesen létrejöjjön egy jobb megközelítés;

| 1.7 | egyetért a nyomon követés és az értékelő mechanizmusok javításának fontosságával, és megjegyzi, hogy az Európai Bizottság javaslatai kapcsolódnak az RB ajánlásaihoz, ami haladásnak tekinthető a szisztematikusabb, strukturáltabb és integráltabb megközelítés irányában. Ezáltal javulhat a politika átláthatósága, felismerhetősége és kivitelezhetősége. A nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok ismereteire és tapasztalataira építve kialakíthatók összefüggő és célirányos mutatók, amelyek hasznos információkat nyújthatnak és amelyek által elkerülhető a munka felesleges megduplázása; |
| --- | --- |

1.7

egyetért a nyomon követés és az értékelő mechanizmusok javításának fontosságával, és megjegyzi, hogy az Európai Bizottság javaslatai kapcsolódnak az RB ajánlásaihoz, ami haladásnak tekinthető a szisztematikusabb, strukturáltabb és integráltabb megközelítés irányában. Ezáltal javulhat a politika átláthatósága, felismerhetősége és kivitelezhetősége. A nemzeti, regionális és helyi önkormányzatok ismereteire és tapasztalataira építve kialakíthatók összefüggő és célirányos mutatók, amelyek hasznos információkat nyújthatnak és amelyek által elkerülhető a munka felesleges megduplázása;

| 1.8 | amellett foglal állást, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat szorosan vonják be az értékelések kidolgozásába és elvégzésébe, és támogatja azt a javaslatot, amely szerint az értékelő jelentések minősége és eredményessége érdekében az EU-intézményekben is ki kell jelölni egy kapcsolattartó pontot az Európai Bizottsággal folytatandó párbeszédhez; |
| --- | --- |

1.8

amellett foglal állást, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat szorosan vonják be az értékelések kidolgozásába és elvégzésébe, és támogatja azt a javaslatot, amely szerint az értékelő jelentések minősége és eredményessége érdekében az EU-intézményekben is ki kell jelölni egy kapcsolattartó pontot az Európai Bizottsággal folytatandó párbeszédhez;

| 1.9 | hangsúlyozza a részletes stratégiai politikai értékelések fontosságát a politika számos alkotóelemére vonatkozóan, és elvárja, hogy ennek során nagyobb figyelmet kapjanak a regionális és helyi végrehajtási gyakorlat számára jelentős következmények. |
| --- | --- |

1.9

hangsúlyozza a részletes stratégiai politikai értékelések fontosságát a politika számos alkotóelemére vonatkozóan, és elvárja, hogy ennek során nagyobb figyelmet kapjanak a regionális és helyi végrehajtási gyakorlat számára jelentős következmények.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | egyértelműbb megállapodások mellett foglal állást az európai intézmények és a regionális és helyi önkormányzatok közötti együttműködésre vonatkozóan a szabadság, biztonság és jogérvényesülés terén; |
| --- | --- |

2.1

egyértelműbb megállapodások mellett foglal állást az európai intézmények és a regionális és helyi önkormányzatok közötti együttműködésre vonatkozóan a szabadság, biztonság és jogérvényesülés terén;

| 2.2 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy rövid időn belül mutassa be, milyen módon dolgozta bele korábbi javaslatait az itt tárgyalt közleményekbe; |
| --- | --- |

2.2

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy rövid időn belül mutassa be, milyen módon dolgozta bele korábbi javaslatait az itt tárgyalt közleményekbe;

| 2.3 | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság, az Európai Tanács és az Európai Parlament rövid távon sürgősen keressen megvalósítható és használható gyakorlati megoldásokat az EK-Szerződés VI. címében szereplő eszközök nemzeti szintre való átültetésében tapasztalt hiányosságokra; |
| --- | --- |

2.3

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság, az Európai Tanács és az Európai Parlament rövid távon sürgősen keressen megvalósítható és használható gyakorlati megoldásokat az EK-Szerződés VI. címében szereplő eszközök nemzeti szintre való átültetésében tapasztalt hiányosságokra;

| 2.4 | korábbi véleményeihez hasonlóan a regionális és helyi önkormányzatok közvetlenebb bevonását kéri az éves értékelés megvalósítása során, például szakértői csoportokkal való konzultációk révén. Nemcsak a megvalósítás elméleti oldalára kell figyelmet fordítani, hanem elsősorban a gyakorlati oldal számára fontos következményekre is, ami szorosan összefügg a nyomon követési és értékelési mechanizmusokkal; |
| --- | --- |

2.4

korábbi véleményeihez hasonlóan a regionális és helyi önkormányzatok közvetlenebb bevonását kéri az éves értékelés megvalósítása során, például szakértői csoportokkal való konzultációk révén. Nemcsak a megvalósítás elméleti oldalára kell figyelmet fordítani, hanem elsősorban a gyakorlati oldal számára fontos következményekre is, ami szorosan összefügg a nyomon követési és értékelési mechanizmusokkal;

| 2.5 | megjegyzi, hogy az értékelésekből egyértelműen kiderül, hogy csekély előrelépés történt az illegális bevándorlás elleni küzdelem terén. Ezért kéri az EU-t, hogy kellően határozott módon közös bevándorlási politikát dolgozzon ki az illegális bevándorlás bonyolult témakörének kezelése céljából; |
| --- | --- |

2.5

megjegyzi, hogy az értékelésekből egyértelműen kiderül, hogy csekély előrelépés történt az illegális bevándorlás elleni küzdelem terén. Ezért kéri az EU-t, hogy kellően határozott módon közös bevándorlási politikát dolgozzon ki az illegális bevándorlás bonyolult témakörének kezelése céljából;

| 2.6 | amellett érvel, hogy a koherens európai integrációs keret közösségi alapelveit rövid távon alaposabban dolgozzák ki, és alakítsák a gyakorlatban alkalmazható „eszköztárrá” a regionális és helyi önkormányzatok számára a regionális és helyi szintű integrációs folyamat ösztönzése és professzionalizálása érdekében; |
| --- | --- |

2.6

amellett érvel, hogy a koherens európai integrációs keret közösségi alapelveit rövid távon alaposabban dolgozzák ki, és alakítsák a gyakorlatban alkalmazható „eszköztárrá” a regionális és helyi önkormányzatok számára a regionális és helyi szintű integrációs folyamat ösztönzése és professzionalizálása érdekében;

| 2.7 | korábbi véleményének megfelelően annak ösztönzését javasolja, hogy az integrációs folyamat helyi szinten is átlátható módon alkotóeleme legyen a kormányzati politikák különféle területeinek; |
| --- | --- |

2.7

korábbi véleményének megfelelően annak ösztönzését javasolja, hogy az integrációs folyamat helyi szinten is átlátható módon alkotóeleme legyen a kormányzati politikák különféle területeinek;

| 2.8 | a regionális és helyi önkormányzatok részvételére szólít fel a létfontosságú infrastruktúrával kapcsolatos figyelmeztető információs hálózat létrehozásáról szóló jogalkotási javaslat kidolgozásában; |
| --- | --- |

2.8

a regionális és helyi önkormányzatok részvételére szólít fel a létfontosságú infrastruktúrával kapcsolatos figyelmeztető információs hálózat létrehozásáról szóló jogalkotási javaslat kidolgozásában;

| 2.9 | azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a vita során arról, hogyan felelhet meg (jobban) a polgárok elvárásainak a szabadság, biztonság és jogérvényesülés uniós politikája, illetve hogyan javítható a politika hatékonysága, adjon teret a regionális és helyi önkormányzatokkal, a civil szervezetekkel és a gazdasági szereplőkkel stb. való közvetlen vitának is; |
| --- | --- |

2.9

azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a vita során arról, hogyan felelhet meg (jobban) a polgárok elvárásainak a szabadság, biztonság és jogérvényesülés uniós politikája, illetve hogyan javítható a politika hatékonysága, adjon teret a regionális és helyi önkormányzatokkal, a civil szervezetekkel és a gazdasági szereplőkkel stb. való közvetlen vitának is;

| 2.10 | ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy különösen ügyeljen arra, hogy a javasolt nyomon követési és értékelő mechanizmusok ne legyenek bürokratikusak, és a végrehajtási gyakorlatra irányuljanak; |
| --- | --- |

2.10

ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy különösen ügyeljen arra, hogy a javasolt nyomon követési és értékelő mechanizmusok ne legyenek bürokratikusak, és a végrehajtási gyakorlatra irányuljanak;

| 2.11 | amellett foglal állást, hogy a regionális és helyi önkormányzatok ismeretei és tapasztalatai fontos szerepet játsszanak az érintettek („stakeholders”) tájékoztatásának terén kidolgozott tervek megvalósítása során; |
| --- | --- |

2.11

amellett foglal állást, hogy a regionális és helyi önkormányzatok ismeretei és tapasztalatai fontos szerepet játsszanak az érintettek („stakeholders”) tájékoztatásának terén kidolgozott tervek megvalósítása során;

| 2.12 | kéri az Európai Bizottságot, hogy a nemzeti jelentéstételi mechanizmusokra vonatkozó javaslatok megvalósítása során is vegye figyelembe az RB korábbi ajánlásait. A nemzeti jelentésekben alapvetően azt is fel kellene tüntetni, milyen módon vonták be a regionális és helyi önkormányzatokat a politika megvalósításába. Nem elegendő csupán megállapítani azt, hogy viszonylag rendszeres megbeszéléseket folytattak. |
| --- | --- |

2.12

kéri az Európai Bizottságot, hogy a nemzeti jelentéstételi mechanizmusokra vonatkozó javaslatok megvalósítása során is vegye figyelembe az RB korábbi ajánlásait. A nemzeti jelentésekben alapvetően azt is fel kellene tüntetni, milyen módon vonták be a regionális és helyi önkormányzatokat a politika megvalósításába. Nem elegendő csupán megállapítani azt, hogy viszonylag rendszeres megbeszéléseket folytattak.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 192., 2006.8.16.

1

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/27

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye – A növekedési és foglalkoztatási stratégia és az európai kohéziós politika reformja – Negyedik helyzetjelentés a kohézióról”

(2007/C 57/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel „A növekedési és foglalkoztatási stratégia és az európai kohéziós politika reformja – Negyedik helyzetjelentés a kohézióról” című európai bizottsági közleményre (COM (2006) 281), (SEC(2006)726),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. május 17-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel elnökének 2006. június 23-i határozatára, amely szerint a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel korábbi véleményére a gazdasági és szociális kohézióról szóló harmadik jelentésről (CdR 120/2004 fin),

tekintettel a Miniszterek Tanácsa 2005. december 6-7-én, a fenntarthatóan fejlődő közösségekről Bristolban tartott informális ülésének következtetéseire,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Közös jövőnk építése – A kibővített Európai Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007-2013” (COM (2004) 101 final), (CdR 162/2004 fin) (1),

tekintettel véleményére a következő tárgyban:„Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról” (COM(2004) 492 final – 2004/0163 (AVC)). (CdR 232/2004 fin) (2),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye: Kohéziós politika a növekedés és foglalkoztatás támogatására: közösségi stratégiai iránymutatások a 2007-2013 közötti időszakra” (COM(2005) 299 final), (CdR 40/2005 fin),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye: Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé” (COM(2005) 192 final), (CdR 141/2005 fin),

tekintettel a „Területi kohéziós politika” szakbizottság által 2006. október 19-én elfogadott véleménytervezetre (előadó: William John Williams (UEN-EA/UK), Isle of Anglesey megyei tanácsának tagja) (CdR 249/2006),

mivel a regionális politika – a Szerződés 158. cikkének értelmében – a regionális egyenlőtlenségek csökkentésére törekszik,

a 2006. december 6-7-én tartott 67. plenáris ülésén (a december 6-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Gazdasági és szociális egyenlőtlenségek a kibővült unióban

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | felhívja a figyelmet arra, hogy jóllehet a növekedési ütem 2005 folyamán mérséklődött az EU-ban, a konvergenciaprogramok megléte jótékony hatást gyakorolt a kiegyenlítés és az addicionalitás szempontjából érdekelt régiókra; |
| --- | --- |

1.1

felhívja a figyelmet arra, hogy jóllehet a növekedési ütem 2005 folyamán mérséklődött az EU-ban, a konvergenciaprogramok megléte jótékony hatást gyakorolt a kiegyenlítés és az addicionalitás szempontjából érdekelt régiókra;

| 1.2 | ennélfogva üdvözli, hogy a közlemény felismeri, hogy az EU-ban meglévő egyenlőtlenségek jelenlegi szintje nyilvánvalóvá teszi, hogy szükség van egy olyan páneurópai regionális politikára, mely ösztönzi a növekedést és csökkenti az egyenlőtlenségeket az Európai Unión belül; |
| --- | --- |

1.2

ennélfogva üdvözli, hogy a közlemény felismeri, hogy az EU-ban meglévő egyenlőtlenségek jelenlegi szintje nyilvánvalóvá teszi, hogy szükség van egy olyan páneurópai regionális politikára, mely ösztönzi a növekedést és csökkenti az egyenlőtlenségeket az Európai Unión belül;

| 1.3 | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika kulcsszerepet játszik minden régióban, tekintetbe véve, hogy a közösségi strukturális alapok többéves programozása az állami beruházások tervezett szintjének fenntartására törekszik a tagállamokban jelentkező gazdasági visszaesés időszakaiban. Ezen túlmenően az uniós finanszírozás stabil tervezési folyamatot tesz lehetővé, egyfajta külső ösztönzést és kiegyenlítő hatást jelent, ami nélkülözhetetlen a regionális szintű fenntartható fejlődéshez; |
| --- | --- |

1.3

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika kulcsszerepet játszik minden régióban, tekintetbe véve, hogy a közösségi strukturális alapok többéves programozása az állami beruházások tervezett szintjének fenntartására törekszik a tagállamokban jelentkező gazdasági visszaesés időszakaiban. Ezen túlmenően az uniós finanszírozás stabil tervezési folyamatot tesz lehetővé, egyfajta külső ösztönzést és kiegyenlítő hatást jelent, ami nélkülözhetetlen a regionális szintű fenntartható fejlődéshez;

| 1.4 | üdvözli azt a tényt, hogy a végleges szabályozás lehetővé teszi, hogy magáneszközöket is be lehessen vonni a strukturális alapok kiadásainak társfinanszírozásába annak érdekében, hogy ne nehezedjen még nagyobb nyomás a regionális és helyi költségvetésekre. |
| --- | --- |

1.4

üdvözli azt a tényt, hogy a végleges szabályozás lehetővé teszi, hogy magáneszközöket is be lehessen vonni a strukturális alapok kiadásainak társfinanszírozásába annak érdekében, hogy ne nehezedjen még nagyobb nyomás a regionális és helyi költségvetésekre.

2.   Az EU kohéziós politikájának legutóbbi fejleményei

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | üdvözli az Európai Bizottság által a 2005-ös költségvetés végrehajtása terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

2.1

üdvözli az Európai Bizottság által a 2005-ös költségvetés végrehajtása terén elért eredményeket;

| 2.2 | támogatja az Európai Bizottság által a közösségi stratégiai iránymutatások révén elfoglalt fokozottabb stratégiai megközelítést; |
| --- | --- |

2.2

támogatja az Európai Bizottság által a közösségi stratégiai iránymutatások révén elfoglalt fokozottabb stratégiai megközelítést;

| 2.3 | hangsúlyozza, hogy a Nemzeti Stratégiai Referenciakeretet (NSRK) és az Operatív Programok kidolgozását illetően a partnerségi megközelítésnek kell irányadónak lennie, ahogyan azt a strukturális alapokról szóló általános rendelet előírja. A partnerség elve alapvetően fontos a kohéziós politika hatékonysága és sikere szempontjából. |
| --- | --- |

2.3

hangsúlyozza, hogy a Nemzeti Stratégiai Referenciakeretet (NSRK) és az Operatív Programok kidolgozását illetően a partnerségi megközelítésnek kell irányadónak lennie, ahogyan azt a strukturális alapokról szóló általános rendelet előírja. A partnerség elve alapvetően fontos a kohéziós politika hatékonysága és sikere szempontjából.

| 2.4 | újfent hangsúlyozza, hogy mind a regionális, mind a helyi szintek bevonása fontos a Nemzeti Stratégiai Referenciakeretek (NSRK) és az Operatív Programok kidolgozásába. Ezt a folyamatot a kohéziós politika „többszintű kormányzással” kapcsolatos irányadó elvei kell hogy vezéreljék, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a gazdasági és szociális szereplők bevonása révén; |
| --- | --- |

2.4

újfent hangsúlyozza, hogy mind a regionális, mind a helyi szintek bevonása fontos a Nemzeti Stratégiai Referenciakeretek (NSRK) és az Operatív Programok kidolgozásába. Ezt a folyamatot a kohéziós politika „többszintű kormányzással” kapcsolatos irányadó elvei kell hogy vezéreljék, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a gazdasági és szociális szereplők bevonása révén;

| 2.5 | úgy ítéli meg, hogy a növekedési ütemben az egyes régiók között meglévő jelentős különbségek leküzdését szem előtt tartva az új „területi együttműködés” célkitűzésre nagyobb figyelmet kellene fordítani a jelentésben, tekintettel arra a hozzáadott értékre, amelyet a jó eredményeket elérő régiók és az alacsonyabb növekedést produkáló régiók között a bevált gyakorlatok cseréje jelent a közösségi kohéziós politika egésze számára; |
| --- | --- |

2.5

úgy ítéli meg, hogy a növekedési ütemben az egyes régiók között meglévő jelentős különbségek leküzdését szem előtt tartva az új „területi együttműködés” célkitűzésre nagyobb figyelmet kellene fordítani a jelentésben, tekintettel arra a hozzáadott értékre, amelyet a jó eredményeket elérő régiók és az alacsonyabb növekedést produkáló régiók között a bevált gyakorlatok cseréje jelent a közösségi kohéziós politika egésze számára;

| 2.6 | továbbra is aggódik amiatt, hogy a 24 millió új munkahely megteremtésére irányuló célkitűzés – mely ahhoz szükséges, hogy az EU 2010-re elérje a lisszaboni 70 %-os foglalkoztatási arányt – teljesíthetetlen lesz, hacsak a tagállamok nem tesznek nagyobb erőfeszítéseket a foglalkoztatás növelése érdekében; |
| --- | --- |

2.6

továbbra is aggódik amiatt, hogy a 24 millió új munkahely megteremtésére irányuló célkitűzés – mely ahhoz szükséges, hogy az EU 2010-re elérje a lisszaboni 70 %-os foglalkoztatási arányt – teljesíthetetlen lesz, hacsak a tagállamok nem tesznek nagyobb erőfeszítéseket a foglalkoztatás növelése érdekében;

| 2.7 | elismeri annak szükségességét, hogy a kohéziós politika az ún. „earmarking-rendszer” révén járuljon hozzá a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításához. Az RB üdvözli a végleges, teljes listát, mely szélesebb körben teszi lehetővé az alapvető intézkedések megtételét a helyi és regionális önkormányzatok számára olyan fontos területeken, mint a közlekedés, a távközlés és a társadalmi integráció, mivel a helyi és regionális önkormányzatok számára elsődleges szempont a regionális egyenlőtlenségek csökkentése; |
| --- | --- |

2.7

elismeri annak szükségességét, hogy a kohéziós politika az ún. „earmarking-rendszer” révén járuljon hozzá a növekedés és a foglalkoztatás előmozdításához. Az RB üdvözli a végleges, teljes listát, mely szélesebb körben teszi lehetővé az alapvető intézkedések megtételét a helyi és regionális önkormányzatok számára olyan fontos területeken, mint a közlekedés, a távközlés és a társadalmi integráció, mivel a helyi és regionális önkormányzatok számára elsődleges szempont a regionális egyenlőtlenségek csökkentése;

| 2.8 | megjegyzi, hogy az érintettségen alapuló eljárás lényegi változásokat hoz majd az EU-15 minden régiója számára, ahol ez az eljárás kötelezően alkalmazandó. Az érintettségen alapuló eljárásnak ezért figyelembe kell vennie az EU-régiókban felmerülő különleges igényeket és helyzeteket. |
| --- | --- |

2.8

megjegyzi, hogy az érintettségen alapuló eljárás lényegi változásokat hoz majd az EU-15 minden régiója számára, ahol ez az eljárás kötelezően alkalmazandó. Az érintettségen alapuló eljárásnak ezért figyelembe kell vennie az EU-régiókban felmerülő különleges igényeket és helyzeteket.

| 2.9 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak egyértelműen jobban hozzá kell járulniuk a strukturális alapok által támogatott növekedési és foglalkoztatási stratégiák kialakításához. A nemzeti reformprogramok, valamint a kohéziós politikai programok 2007-2013-ra szóló új generációjának sikeres előkészítése erősen függ a tagállamok és a helyi és regionális szint közötti együttműködés minőségétől; |
| --- | --- |

2.9

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak egyértelműen jobban hozzá kell járulniuk a strukturális alapok által támogatott növekedési és foglalkoztatási stratégiák kialakításához. A nemzeti reformprogramok, valamint a kohéziós politikai programok 2007-2013-ra szóló új generációjának sikeres előkészítése erősen függ a tagállamok és a helyi és regionális szint közötti együttműködés minőségétől;

| 2.10 | hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia terén elért haladásról szóló éves jelentés (Annual Progress Report, APR) rámutatott a nemzeti reformprogramok felelősei és a 2007-2013 közötti kohéziós politikai programok előkészítői közötti erőteljesebb és rendszeresebb koordinációs mechanizmusok kiépítésének szükségességére; |
| --- | --- |

2.10

hangsúlyozza, hogy a lisszaboni stratégia terén elért haladásról szóló éves jelentés (Annual Progress Report, APR) rámutatott a nemzeti reformprogramok felelősei és a 2007-2013 közötti kohéziós politikai programok előkészítői közötti erőteljesebb és rendszeresebb koordinációs mechanizmusok kiépítésének szükségességére;

| 2.11 | kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok oktatási és képzési programjaik révén jelentős mértékben hozzájárulhatnak a lisszaboni folyamathoz, tekintetbe véve azt a tényt, hogy a képzettségi szint emelkedése a gazdasági fejlődés tényezőjévé vált; |
| --- | --- |

2.11

kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok oktatási és képzési programjaik révén jelentős mértékben hozzájárulhatnak a lisszaboni folyamathoz, tekintetbe véve azt a tényt, hogy a képzettségi szint emelkedése a gazdasági fejlődés tényezőjévé vált;

| 2.12 | tudatában van annak, hogy az uniós regionális finanszírozás és a hazai pénzeszközök összehangolása jótékony hatással bírhat a kiegyenlítés és az eredményesség szempontjából, azonban sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az addicionalitás fogalmának új meghatározása ellenére éberen ügyeljen arra, hogy a strukturális alapok egyértelműen érzékelhetőek maradjanak helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

2.12

tudatában van annak, hogy az uniós regionális finanszírozás és a hazai pénzeszközök összehangolása jótékony hatással bírhat a kiegyenlítés és az eredményesség szempontjából, azonban sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az addicionalitás fogalmának új meghatározása ellenére éberen ügyeljen arra, hogy a strukturális alapok egyértelműen érzékelhetőek maradjanak helyi és regionális szinten;

| 2.13 | üdvözli az Európai Bizottság és az EBB által a regionális politika területén útjára indított közös kezdeményezést az innováció és a fenntartható fejlődés támogatására a finanszírozástechnikai eszközök olyan innovatívabb formáinak bevetésével, mint a JESSICA-program (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, európai támogatás a városi területeken történő fenntartható beruházásokhoz) és a JEREMIE-program (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források); |
| --- | --- |

2.13

üdvözli az Európai Bizottság és az EBB által a regionális politika területén útjára indított közös kezdeményezést az innováció és a fenntartható fejlődés támogatására a finanszírozástechnikai eszközök olyan innovatívabb formáinak bevetésével, mint a JESSICA-program (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, európai támogatás a városi területeken történő fenntartható beruházásokhoz) és a JEREMIE-program (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises, mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források);

| 2.14 | sürgeti, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az Európai Bizottsággal együttműködésben a korábbi programok révén elért fejlődés figyelembevételével határozzák és célozzák meg a további kapacitásépítés szükségleteit helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

2.14

sürgeti, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az Európai Bizottsággal együttműködésben a korábbi programok révén elért fejlődés figyelembevételével határozzák és célozzák meg a további kapacitásépítés szükségleteit helyi és regionális szinten;

| 2.15 | hangsúlyozza a városi és vidéki területek között az Európai Unión belül meglévő kapcsolatok fontosságát, és aggodalmát fejezi ki a 2007-2013-ra szóló strukturális, vidékfejlesztési és halászati programok közötti szinergia folyamatos hiánya, illetve a programok elhatárolása miatt; |
| --- | --- |

2.15

hangsúlyozza a városi és vidéki területek között az Európai Unión belül meglévő kapcsolatok fontosságát, és aggodalmát fejezi ki a 2007-2013-ra szóló strukturális, vidékfejlesztési és halászati programok közötti szinergia folyamatos hiánya, illetve a programok elhatárolása miatt;

| 2.16 | a helyi és regionális önkormányzatok intézményes képviselőjeként konstruktív párbeszédre készül az Európai Bizottsággal a 2007 tavaszára várt negyedik kohéziós jelentésről. |
| --- | --- |

2.16

a helyi és regionális önkormányzatok intézményes képviselőjeként konstruktív párbeszédre készül az Európai Bizottsággal a 2007 tavaszára várt negyedik kohéziós jelentésről.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 164, 2005.7.5., 4. o.

1

(2)  HL C 231, 2005.9.20., 1. o.

2

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/29

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006-2010)”

(2007/C 57/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, A nők és a férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006-2010 című közleményére (COM(2006) 92 final),

tekintettel az Európai Bizottság március 1-jei határozatára, melyben az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikérte az RB véleményét a tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-én hozott határozatára, melyben felkérte a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot, hogy készítsen véleményt a tárgyban,

tekintettel „A nők és a szegénység az Európai Unióban” című véleményére (CdR 151/2005 fin),

tekintettel „A szociális védelem korszerűsítése a több és jobb állás érdekében – átfogó megközelítés arról, hogyan lehetne a munkát jövedelmezővé tenni” (CdR 94/2004 fin) című véleményére,

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvét a termékek és szolgáltatások terén megvalósító tanácsi irányelvre tett javaslatról alkotott véleményére (CdR 19/2004),

tekintettel „Az Európai Unió alapjogi chartájának kidolgozási folyamata” című véleményére (CdR 327/1999 fin),

tekintettel az Európai Bizottság által kinyilvánított azon kívánságra, mely szerint a nemek közötti egyenlőség ügyét a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdításának ütemterve szerint kell előrevinni, illetve az RB-nek arra a szándékára, hogy gyakorlati jelentést adjon az ütemtervben szereplő értékeknek és céloknak, továbbá tekintettel arra a tényre, hogy 2007-et a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évének nyilvánították,

tekintettel CdR 138/2006 rev. 2. számú, „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottsága által 2006. október 20-án elfogadott véleménytervezetére (előadó: Claudette Abela Baldacchino, Qrendi helység tanácsának polgármester-helyettese, MT/PES),

2006. december 6-7-én tartott 67. plenáris ülésén (a december 6-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága prioritásai

| 1.1 | A Régiók Bizottsága számára a nemek közötti egyenlőség kérdése a 2006-os év egyik fő prioritása. A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv kibocsátása az európai szociális modell alapjait érinti. Az egyenlő lehetőségek elősegítése és a megkülönböztetés minden formája elleni harc az RB legfontosabb politikai prioritásai közé tartozik. |
| --- | --- |

1.1

A Régiók Bizottsága számára a nemek közötti egyenlőség kérdése a 2006-os év egyik fő prioritása. A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv kibocsátása az európai szociális modell alapjait érinti. Az egyenlő lehetőségek elősegítése és a megkülönböztetés minden formája elleni harc az RB legfontosabb politikai prioritásai közé tartozik.

| 1.2 | Most konkrét javaslatoknak kell következniük arról, hogy miként érhető el a nemek közötti egyenlőség és miként javítható a helyzet, különösen a nők helyzete a tagállamokban, főképpen az egyenlő esélyek 2007-es évével összefüggésben. A nemek közötti egyenlőség paktuma, amely több tagállam kormányának megállapodásaként jött létre, illetve a nemek közötti egyenlőség megvalósítására irányuló ütemterv számos célkitűzést rögzít, de most konkrét javaslatokra van szükség a tekintetben, hogy e politikákat miképp lehet megvalósítani. Az intézkedéseket azonban jellegüket és hatásukat tekintve fenntartható és az egyenlőségre vonatkozó ütemtervre (2006-2010) alkalmazható módon, hosszabb távra kell kialakítani. |
| --- | --- |

1.2

Most konkrét javaslatoknak kell következniük arról, hogy miként érhető el a nemek közötti egyenlőség és miként javítható a helyzet, különösen a nők helyzete a tagállamokban, főképpen az egyenlő esélyek 2007-es évével összefüggésben. A nemek közötti egyenlőség paktuma, amely több tagállam kormányának megállapodásaként jött létre, illetve a nemek közötti egyenlőség megvalósítására irányuló ütemterv számos célkitűzést rögzít, de most konkrét javaslatokra van szükség a tekintetben, hogy e politikákat miképp lehet megvalósítani. Az intézkedéseket azonban jellegüket és hatásukat tekintve fenntartható és az egyenlőségre vonatkozó ütemtervre (2006-2010) alkalmazható módon, hosszabb távra kell kialakítani.

A Régiók Bizottságának célkitűzései

| 1.3 | A nemek közötti egyenlőség ügyét – mint a helyi és regionális önkormányzatok szolgáltatásait igénybe vevő polgárok kívánatos célját, illetve pártállástól függetlenül a kormányok és politikusok politikájának egyik központi pillérét – minden téren elő kell segíteni. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerepet kell játszaniuk e tekintetben, hiszen ők vannak legközelebb a polgáraikhoz és az őket érintő problémákhoz. Éppen ezért – mint az EU fontos foglalkoztatóinak és szolgáltatásnyújtóinak, akiknek közvetlen befolyásuk van a nemek közötti egyenlőség megvalósulására – pozitív példát kell mutatniuk a megkülönböztetésmentességre (lásd alább). |
| --- | --- |

1.3

A nemek közötti egyenlőség ügyét – mint a helyi és regionális önkormányzatok szolgáltatásait igénybe vevő polgárok kívánatos célját, illetve pártállástól függetlenül a kormányok és politikusok politikájának egyik központi pillérét – minden téren elő kell segíteni. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerepet kell játszaniuk e tekintetben, hiszen ők vannak legközelebb a polgáraikhoz és az őket érintő problémákhoz. Éppen ezért – mint az EU fontos foglalkoztatóinak és szolgáltatásnyújtóinak, akiknek közvetlen befolyásuk van a nemek közötti egyenlőség megvalósulására – pozitív példát kell mutatniuk a megkülönböztetésmentességre (lásd alább).

| 1.4 | A helyi és regionális önkormányzatoknak tehát támogató és előmozdító szervezetekként katalizátor szerepet kell betölteniük. Fontos céljuk, hogy megteremtsék a nemek közti egyensúlyt. Ezért minden rászoruló számára biztosítani kell a társadalomban betöltött szerepe erősítéséhez és a munkaerőpiacon való megjelenéshez szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

1.4

A helyi és regionális önkormányzatoknak tehát támogató és előmozdító szervezetekként katalizátor szerepet kell betölteniük. Fontos céljuk, hogy megteremtsék a nemek közti egyensúlyt. Ezért minden rászoruló számára biztosítani kell a társadalomban betöltött szerepe erősítéséhez és a munkaerőpiacon való megjelenéshez szükséges feltételeket.

| 1.5 | Ennek szellemében az RB-nek gondoskodnia kell arról, hogy meglegyen a politikai elkötelezettség az alábbiak iránt:






  1. | az ütemterv céljainak decentralizálása; |
| --- | --- | --- |

1.5

Ennek szellemében az RB-nek gondoskodnia kell arról, hogy meglegyen a politikai elkötelezettség az alábbiak iránt:

1.

az ütemterv céljainak decentralizálása;

| 2. | a családi és munkahelyi kötelezettségek összeegyeztetéséhez szükséges feltételek biztosítása; |
| --- | --- |

2.

a családi és munkahelyi kötelezettségek összeegyeztetéséhez szükséges feltételek biztosítása;

| 3. | stabil és jól végrehajtott jogi keretek; |
| --- | --- |

3.

stabil és jól végrehajtott jogi keretek;

| 4. | nemek közötti egyenlőség a döntéshozásban; |
| --- | --- |

4.

nemek közötti egyenlőség a döntéshozásban;

| 5. | a kulturális normák változása – egyenlőség. |
| --- | --- |

5.

a kulturális normák változása – egyenlőség.

A Régiók Bizottsága, valamint a helyi és regionális önkormányzatok, amelyeket képvisel, az egyenlő esélyek 2007-es évére tekintettel készek hozzájárulni e célkitűzések konkrét lépésekkel történő megvalósításához. Az intézkedéseket azonban jellegüket és hatásukat tekintve fenntartható és az egyenlőségre vonatkozó ütemtervre (2006-2010) alkalmazható módon, hosszabb távra kell kialakítani.

Általános megjegyzések az ütemterv hat prioritási területéhez

| 1.6 | Az RB üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy a nemek közötti egyenlőség megvalósítására irányuló európai politikák általános célkitűzéseit rögzítő számos egyéb dokumentumot követően új ütemtervet ad ki a nemek közti egyenlőség témakörében. Egy korábbi véleményében (1) az RB már kifejtette, hogy a nemek közötti egyenlőtlenségnek az egész Unióban történő leküzdéséhez koherens és befogadó jellegű stratégiára van szükség. A nemek közötti egyenlőség alapvető jog és közös érték, amely nem lehet egyezkedések tárgya és nem korlátozható. Ehhez azonban a kormányzás minden szintjén konkrét politikai lépésekre is szükség van. |
| --- | --- |

1.6

Az RB üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy a nemek közötti egyenlőség megvalósítására irányuló európai politikák általános célkitűzéseit rögzítő számos egyéb dokumentumot követően új ütemtervet ad ki a nemek közti egyenlőség témakörében. Egy korábbi véleményében (1) az RB már kifejtette, hogy a nemek közötti egyenlőtlenségnek az egész Unióban történő leküzdéséhez koherens és befogadó jellegű stratégiára van szükség. A nemek közötti egyenlőség alapvető jog és közös érték, amely nem lehet egyezkedések tárgya és nem korlátozható. Ehhez azonban a kormányzás minden szintjén konkrét politikai lépésekre is szükség van.

| 1.7 | Az európai intézmények általában véve egyetértenek azzal, hogy az európai projekt sikeressége függ attól, hogy az EU és intézményei megfelelőképp tudnak-e foglalkozni a hétköznapi embereket érdeklő kérdésekkel. Az ütemterv sikere így nagymértékben függ attól, hogy az uniós intézmények képesek-e mozgósítani és előnyösen felhasználni a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen tapasztalatait és erőforrásait a végrehajtásban. Számos jó példa létezik az esélyegyenlőséggel kapcsolatos helyi és regionális szintű kezdeményezésekre, népszerűsítésük kívánatos lenne. Úgy tűnik, ez az oldal a jelenlegi ütemtervben nem jelenik meg. |
| --- | --- |

1.7

Az európai intézmények általában véve egyetértenek azzal, hogy az európai projekt sikeressége függ attól, hogy az EU és intézményei megfelelőképp tudnak-e foglalkozni a hétköznapi embereket érdeklő kérdésekkel. Az ütemterv sikere így nagymértékben függ attól, hogy az uniós intézmények képesek-e mozgósítani és előnyösen felhasználni a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen tapasztalatait és erőforrásait a végrehajtásban. Számos jó példa létezik az esélyegyenlőséggel kapcsolatos helyi és regionális szintű kezdeményezésekre, népszerűsítésük kívánatos lenne. Úgy tűnik, ez az oldal a jelenlegi ütemtervben nem jelenik meg.

A nemek közötti egyenlőség szabályozásának javítása

| 1.8 | Az RB üdvözli, hogy az ütemterv kilátásba helyezi a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének támogatását. Az RB szeretné nyomon követni az új intézet pontos feladatköréről folyó vitát, és azt, hogy az intézetnek miként kell majd az általános politikai célkitűzéseket konkrét lépésekké alakítania. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy megbízható és összehasonlítható tudományos adatokra van szükség a nemeknek a kormányzás különböző szintjein érvényesülő egyenlőségének helyzetéről, és úgy véli, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének fontos szerepe lesz az ilyen adatok gyűjtésére és cseréjére alakuló hálózatok szervezésében. Emellett úgy véli, hogy az intézet másik fontos feladata az lenne, hogy figyelemmel kísérje a nemek közötti egyenlőség oktatása terén alkalmazott politikákat és gyakorlatokat az EU-ban, és ajánlásokat tegyen ezek javítására. |
| --- | --- |

1.8

Az RB üdvözli, hogy az ütemterv kilátásba helyezi a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének támogatását. Az RB szeretné nyomon követni az új intézet pontos feladatköréről folyó vitát, és azt, hogy az intézetnek miként kell majd az általános politikai célkitűzéseket konkrét lépésekké alakítania. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy megbízható és összehasonlítható tudományos adatokra van szükség a nemeknek a kormányzás különböző szintjein érvényesülő egyenlőségének helyzetéről, és úgy véli, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének fontos szerepe lesz az ilyen adatok gyűjtésére és cseréjére alakuló hálózatok szervezésében. Emellett úgy véli, hogy az intézet másik fontos feladata az lenne, hogy figyelemmel kísérje a nemek közötti egyenlőség oktatása terén alkalmazott politikákat és gyakorlatokat az EU-ban, és ajánlásokat tegyen ezek javítására.

| 1.9 | Az RB ragaszkodik hozzá, hogy e tevékenységek során fektessenek jelentős hangsúlyt a regionális és helyi szint bevonására. Annak érdekében, hogy az Intézet a lehető legnagyobb hatást fejtse ki, fontos a fejlődés nyomon követése a polgárokhoz legközelebbi szinteken, valamint a bevált gyakorlatok cseréje. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének ezért meg kell találnia a módját, hogy tevékenységeit decentralizálja, és meg kell kapnia az ehhez szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

1.9

Az RB ragaszkodik hozzá, hogy e tevékenységek során fektessenek jelentős hangsúlyt a regionális és helyi szint bevonására. Annak érdekében, hogy az Intézet a lehető legnagyobb hatást fejtse ki, fontos a fejlődés nyomon követése a polgárokhoz legközelebbi szinteken, valamint a bevált gyakorlatok cseréje. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének ezért meg kell találnia a módját, hogy tevékenységeit decentralizálja, és meg kell kapnia az ehhez szükséges eszközöket.

| 1.10 | A nemek közötti egyenlőségre irányuló uniós szintű politika javításának másik kulcstényezője, hogy javítani kell az e téren dolgozó uniós intézmények irányítását. Ez különösen az Európai Bizottság különböző egységei közötti koordináció javítására vonatkozik, hogy ezáltal a különböző politikai területeken jobban figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőség megvalósítását. A tisztviselők, illetve az oktatók és trénerek oktatásának és képzésének javítása terén is erőfeszítéseket kell tenni valamennyi szinten, hogy jobban odafigyeljenek a nemek közötti egyenlőség kérdéseire. Ennek ki kell terjednie a dokumentumok nyelvezetére is, különösen ott, ahol a nőkről mint kisebbségről van szó, hogy azok minél inkább egy, a nemek szempontjából semleges rendszert tükrözzenek. |
| --- | --- |

1.10

A nemek közötti egyenlőségre irányuló uniós szintű politika javításának másik kulcstényezője, hogy javítani kell az e téren dolgozó uniós intézmények irányítását. Ez különösen az Európai Bizottság különböző egységei közötti koordináció javítására vonatkozik, hogy ezáltal a különböző politikai területeken jobban figyelembe vegyék a nemek közötti egyenlőség megvalósítását. A tisztviselők, illetve az oktatók és trénerek oktatásának és képzésének javítása terén is erőfeszítéseket kell tenni valamennyi szinten, hogy jobban odafigyeljenek a nemek közötti egyenlőség kérdéseire. Ennek ki kell terjednie a dokumentumok nyelvezetére is, különösen ott, ahol a nőkről mint kisebbségről van szó, hogy azok minél inkább egy, a nemek szempontjából semleges rendszert tükrözzenek.

Az ütemterv célkitűzéseinek decentralizálása

| 1.11 | Fontolóra kellene venni a prioritási területek Európai Bizottság által meghatározott hierarchiájának felülvizsgálatát. Egy hatékony ütemtervnek mind a gazdasági, mind pedig a társadalmi egyenlőségre hangsúlyt kellene helyeznie, hogy elősegítse a nemek szerinti megoszlás a döntéshozatal terén és általában véve a politikai életben még ma is meglévő, szembetűnő egyenlőtlenségeinek megoldását. Európa-szerte egyre nagyobb az egyetértés abban, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvető fontosságú Európa gazdasági jólétéhez, emellett önmagában véve is fontos célkitűzés. Például annak ellenére, hogy Európa ma olyan életszínvonallal büszkélkedhet, amely mintául szolgál a világ többi része számára, az is igaz, hogy a gazdasági jólét az EU-ban nem mindenhol tükröződik a nemek közötti egyenlőségben vagy a nők nagyobb jólétében. Ezért hangsúlyozni kell, hogy a gazdasági jólétből nem következik automatikusan a nemek közötti egyenlőség. Ha Európa el akarja érni a végcélt – a nemek közötti egyenlőséget –, akkor közvetlen útvonalat kell választani, és eszközöket kell fordítani e cél elérésére. |
| --- | --- |

1.11

Fontolóra kellene venni a prioritási területek Európai Bizottság által meghatározott hierarchiájának felülvizsgálatát. Egy hatékony ütemtervnek mind a gazdasági, mind pedig a társadalmi egyenlőségre hangsúlyt kellene helyeznie, hogy elősegítse a nemek szerinti megoszlás a döntéshozatal terén és általában véve a politikai életben még ma is meglévő, szembetűnő egyenlőtlenségeinek megoldását. Európa-szerte egyre nagyobb az egyetértés abban, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvető fontosságú Európa gazdasági jólétéhez, emellett önmagában véve is fontos célkitűzés. Például annak ellenére, hogy Európa ma olyan életszínvonallal büszkélkedhet, amely mintául szolgál a világ többi része számára, az is igaz, hogy a gazdasági jólét az EU-ban nem mindenhol tükröződik a nemek közötti egyenlőségben vagy a nők nagyobb jólétében. Ezért hangsúlyozni kell, hogy a gazdasági jólétből nem következik automatikusan a nemek közötti egyenlőség. Ha Európa el akarja érni a végcélt – a nemek közötti egyenlőséget –, akkor közvetlen útvonalat kell választani, és eszközöket kell fordítani e cél elérésére.

| 1.12 | A helyi és regionális önkormányzatoknak – mivel ők vannak a legközelebb az emberekhez és az ő hatáskörükbe tartozik a mindennapi életük legtöbb fontos szociális, oktatási és gazdasági területe – módjuk van arra, hogy az ütemtervben foglalt értékeket és struktúrákat hatékony realitássá alakítsák. Ezt az Európai Bizottság is elismerte, amikor 5. cselekvési terve keretében támogatta az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) által kidolgozott „Nemek közötti egyenlőség európai chartájá”-t. Az ütemtervben foglalt értékeknek a helyi és regionális szinten végrehajtott politikák szerves részévé kell válniuk. Ezen a szinten érhető el legjobban a nemekkel kapcsolatos sztereotípiáknak az oktatás, képzés és kultúra területén való kiküszöbölésére és a nemek közötti egyenlőség szabályozásának erősítésére irányuló cél, valamint a folyamat hatékony monitoringja is ezen a szinten végezhető el a legjobban. |
| --- | --- |

1.12

A helyi és regionális önkormányzatoknak – mivel ők vannak a legközelebb az emberekhez és az ő hatáskörükbe tartozik a mindennapi életük legtöbb fontos szociális, oktatási és gazdasági területe – módjuk van arra, hogy az ütemtervben foglalt értékeket és struktúrákat hatékony realitássá alakítsák. Ezt az Európai Bizottság is elismerte, amikor 5. cselekvési terve keretében támogatta az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) által kidolgozott „Nemek közötti egyenlőség európai chartájá”-t. Az ütemtervben foglalt értékeknek a helyi és regionális szinten végrehajtott politikák szerves részévé kell válniuk. Ezen a szinten érhető el legjobban a nemekkel kapcsolatos sztereotípiáknak az oktatás, képzés és kultúra területén való kiküszöbölésére és a nemek közötti egyenlőség szabályozásának erősítésére irányuló cél, valamint a folyamat hatékony monitoringja is ezen a szinten végezhető el a legjobban.

| 1.13 | Az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű intézmények is hajlamosak arra, hogy a nemekkel kapcsolatos kérdéseket pusztán statisztikai szemszögből tárgyalják. Noha a megbízható és összevethető statisztikák hasznosak és szükségesek ahhoz, hogy megismerjük az aktuális helyzetet, veszélyt is jelent, hogy a statisztikákat esetleg puszta „alibipolitikák” igazolására használják fel. Gondoskodni kell ezért a statisztikák pontos értelmezéséről, hogy azokat megfelelő konkrét lépésekre lehessen lefordítani. A statisztikák nemek szerinti lebontásának lehetővé kell tennie az adatok és az EU-szerte, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szintjén folytatott, nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák jelenlegi hatásának (vagy e hatás hiányának) jobb értékelését. |
| --- | --- |

1.13

Az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű intézmények is hajlamosak arra, hogy a nemekkel kapcsolatos kérdéseket pusztán statisztikai szemszögből tárgyalják. Noha a megbízható és összevethető statisztikák hasznosak és szükségesek ahhoz, hogy megismerjük az aktuális helyzetet, veszélyt is jelent, hogy a statisztikákat esetleg puszta „alibipolitikák” igazolására használják fel. Gondoskodni kell ezért a statisztikák pontos értelmezéséről, hogy azokat megfelelő konkrét lépésekre lehessen lefordítani. A statisztikák nemek szerinti lebontásának lehetővé kell tennie az adatok és az EU-szerte, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szintjén folytatott, nemek közötti egyenlőségre irányuló politikák jelenlegi hatásának (vagy e hatás hiányának) jobb értékelését.

A családi és munkahelyi kötelezettségek összeegyeztetéséhez szükséges feltételek biztosítása

| 1.14 | Az is látható, hogy az új alapok és más kezdeményezések regionális és helyi szinten volnának hatékonyan alkalmazhatók az ütemterv végrehajtásához szükséges értékek megvalósítására és a szükséges struktúrák biztosítására. A szociális közösségi tervek kidolgozása fontos irányítási segédeszköz lehet, amely segíti a helyi és regionális önkormányzatokat abban, hogy megvizsgálják, mire van szüksége a helyi közösségnek, és tudományos kutatásra alapozva választ találjanak a megcélzott hátrányos helyzetű csoportok szükségleteire. |
| --- | --- |

1.14

Az is látható, hogy az új alapok és más kezdeményezések regionális és helyi szinten volnának hatékonyan alkalmazhatók az ütemterv végrehajtásához szükséges értékek megvalósítására és a szükséges struktúrák biztosítására. A szociális közösségi tervek kidolgozása fontos irányítási segédeszköz lehet, amely segíti a helyi és regionális önkormányzatokat abban, hogy megvizsgálják, mire van szüksége a helyi közösségnek, és tudományos kutatásra alapozva választ találjanak a megcélzott hátrányos helyzetű csoportok szükségleteire.

| 1.15 | Egyértelmű, hogy a lisszaboni célok eléréséhez mindkét nem – nem utolsósorban a nők – hozzájárulására szükség van. Ez magában foglalja a nők munkaerőpiacon való részvételét, a férfiak aktívabb szerepvállalását az otthoni feladatok ellátásában és azt a lehetőséget, hogy mind a férfiak, mind pedig a nők összeegyeztethessék családi és munkahelyi kötelezettségeiket, ami valószínűleg döntő hatással lenne az EU jövőbeli demográfiai fejlődésére. |
| --- | --- |

1.15

Egyértelmű, hogy a lisszaboni célok eléréséhez mindkét nem – nem utolsósorban a nők – hozzájárulására szükség van. Ez magában foglalja a nők munkaerőpiacon való részvételét, a férfiak aktívabb szerepvállalását az otthoni feladatok ellátásában és azt a lehetőséget, hogy mind a férfiak, mind pedig a nők összeegyeztethessék családi és munkahelyi kötelezettségeiket, ami valószínűleg döntő hatással lenne az EU jövőbeli demográfiai fejlődésére.

| 1.16 | Ennek eléréséhez döntő szempont, hogy a férfiaknak a családi feladatok ellátásában vállalt kiegyensúlyozott szerepét előmozdító hatékony intézkedésekre, valamint több és jobb gyermekgondozási lehetőségre lenne szükség, amely elérhető és megfizethető azok számára, akik igénybe kívánják venni. A 2002-es barcelonai célok eléréséhez számos uniós tagállamnak fokoznia kell erőfeszítéseit e téren, és ennek érdekében szorosan együtt kell működnie a helyi és regionális önkormányzatokkal. |
| --- | --- |

1.16

Ennek eléréséhez döntő szempont, hogy a férfiaknak a családi feladatok ellátásában vállalt kiegyensúlyozott szerepét előmozdító hatékony intézkedésekre, valamint több és jobb gyermekgondozási lehetőségre lenne szükség, amely elérhető és megfizethető azok számára, akik igénybe kívánják venni. A 2002-es barcelonai célok eléréséhez számos uniós tagállamnak fokoznia kell erőfeszítéseit e téren, és ennek érdekében szorosan együtt kell működnie a helyi és regionális önkormányzatokkal.

| 1.17 | A hosszú távú politikai célokban rejlő érték a – megfelelően finanszírozott – konkrét politikák kidolgozásától függ, amelyek révén a közösség minden tagját megbecsülik, és amelyekkel nyerhetnek. Emellett új kezdeményezéseket is támogatni és ösztönözni kell, amelyek megszüntetik a munkahelyi, magán- és politikai életben a férfi és női nemi szerepekkel kapcsolatos sztereotípiákat. |
| --- | --- |

1.17

A hosszú távú politikai célokban rejlő érték a – megfelelően finanszírozott – konkrét politikák kidolgozásától függ, amelyek révén a közösség minden tagját megbecsülik, és amelyekkel nyerhetnek. Emellett új kezdeményezéseket is támogatni és ösztönözni kell, amelyek megszüntetik a munkahelyi, magán- és politikai életben a férfi és női nemi szerepekkel kapcsolatos sztereotípiákat.

| 1.18 | Az RB úgy véli, az alapvető feladat annak biztosítása, hogy létezzenek olyan konkrét lehetőségek, amelyek révén a nemek közötti egyenlőség megvalósítható. A lehetőségek meglétén múlik minden. A piacot a profit, az árpolitikák és a nyújtott szolgáltatások minősége érdekli. A nemek közötti egyenlőség csak úgy érhető el, ha az alapvető – mégpedig jó minőségű – szolgáltatások elérhetők valamennyi polgár számára. Az EU szociális menetrendjének figyelembe kellene vennie e szempontokat. |
| --- | --- |

1.18

Az RB úgy véli, az alapvető feladat annak biztosítása, hogy létezzenek olyan konkrét lehetőségek, amelyek révén a nemek közötti egyenlőség megvalósítható. A lehetőségek meglétén múlik minden. A piacot a profit, az árpolitikák és a nyújtott szolgáltatások minősége érdekli. A nemek közötti egyenlőség csak úgy érhető el, ha az alapvető – mégpedig jó minőségű – szolgáltatások elérhetők valamennyi polgár számára. Az EU szociális menetrendjének figyelembe kellene vennie e szempontokat.

Stabil és jól végrehajtott jogi keretek

| 1.19 | Több évtizede annak, hogy Európa elfogadta az egyenlő díjazásra vonatkozó jogszabályt, de ma még mindig messze vagyunk az egyenlőségtől (2). Erős politikai elkötelezettségre van szükség az uniós intézmények körében a már meglévő jogszabályok/irányelvek érvényesítésére, akár az olyan tagállamok elleni bírósági kereset útján is, amelyek továbbra sem tartják be a jelenlegi és jövőbeli jogszabályokat/irányelveket. Az Európai Uniónak figyelembe kellene vennie a jelenlegi helyzetet, és azon kellene munkálkodnia, hogy a tagállamokban valódi elkötelezettség alakuljon ki a nemek közötti egyenlőség mellett. A nemek közötti egyenlőségnek valódi prioritássá kell válnia valamennyi tagállamban. Ez az EU pozícióját is javítaná a nemek közötti egyenlőség kérdéseinek nemzetközi fórumokon való tárgyalásakor. |
| --- | --- |

1.19

Több évtizede annak, hogy Európa elfogadta az egyenlő díjazásra vonatkozó jogszabályt, de ma még mindig messze vagyunk az egyenlőségtől (2). Erős politikai elkötelezettségre van szükség az uniós intézmények körében a már meglévő jogszabályok/irányelvek érvényesítésére, akár az olyan tagállamok elleni bírósági kereset útján is, amelyek továbbra sem tartják be a jelenlegi és jövőbeli jogszabályokat/irányelveket. Az Európai Uniónak figyelembe kellene vennie a jelenlegi helyzetet, és azon kellene munkálkodnia, hogy a tagállamokban valódi elkötelezettség alakuljon ki a nemek közötti egyenlőség mellett. A nemek közötti egyenlőségnek valódi prioritássá kell válnia valamennyi tagállamban. Ez az EU pozícióját is javítaná a nemek közötti egyenlőség kérdéseinek nemzetközi fórumokon való tárgyalásakor.

| 1.20 | Ugyanez érvényes arra is, hogy sürgető szükség van az emberkereskedelem elleni akciók megerősítésére. A helyi és regionális önkormányzatoknak segíteni kell az emberkereskedelem, illetve az illegális bevándorlók elleni gazdasági visszaélések leküzdésében. Az emberkereskedelem sürgős figyelmet igénylő, kiterjedt probléma lett. Arról is gondoskodni kell, hogy tiszteletben tartsák az őrizetbe vett illegális bevándorlók – különösen a nők és gyermekek – méltóságát és jogait. A Régiók Bizottsága arra törekszik, hogy ösztönözze és javítsa a tagjai közötti együttműködését az ezen visszaélések elleni küzdelemben. Ez hatékonyabbá teszi az uniós együttműködést e visszataszító bűncselekményekkel szemben, amelyek óriási szenvedéseket és megpróbáltatásokat okoznak, és sértik az emberi méltóságot. Egyben szilárdabb alapot szolgáltat a kormányzás összes szintjén történő nemzetközi együttműködéshez, amelyet bővíteni kellene. |
| --- | --- |

1.20

Ugyanez érvényes arra is, hogy sürgető szükség van az emberkereskedelem elleni akciók megerősítésére. A helyi és regionális önkormányzatoknak segíteni kell az emberkereskedelem, illetve az illegális bevándorlók elleni gazdasági visszaélések leküzdésében. Az emberkereskedelem sürgős figyelmet igénylő, kiterjedt probléma lett. Arról is gondoskodni kell, hogy tiszteletben tartsák az őrizetbe vett illegális bevándorlók – különösen a nők és gyermekek – méltóságát és jogait. A Régiók Bizottsága arra törekszik, hogy ösztönözze és javítsa a tagjai közötti együttműködését az ezen visszaélések elleni küzdelemben. Ez hatékonyabbá teszi az uniós együttműködést e visszataszító bűncselekményekkel szemben, amelyek óriási szenvedéseket és megpróbáltatásokat okoznak, és sértik az emberi méltóságot. Egyben szilárdabb alapot szolgáltat a kormányzás összes szintjén történő nemzetközi együttműködéshez, amelyet bővíteni kellene.

| 1.21 | A nemek közötti erőszak elsősorban a férfiak által a nőkkel szemben elkövetett erőszak. Komoly társadalmi problémát jelent, valamint veszélyezteti a nők és gyermekek egészségét, jólétét és életét. Az élethez és biztonsághoz, szabadsághoz, méltósághoz, valamint testi és érzelmi épséghez való alapvető jog ellen elkövetett bűncselekmény. A legfontosabb megelőző intézkedések a fokozott információterjesztés, valamint az értékek és a hozzáállás megváltozásának aktív támogatása. A nagyobb esélyegyenlőségért való aktív fellépéssel olyan társadalmat teremthetünk, amelyben a lányoknak és a fiúknak ugyanolyan esélyeik és jogaik vannak, olyan társadalmat, amelyben a lányokat és a nőket nem fenyegeti a férfiak által elkövetett erőszak. A polgárokhoz legközelebb álló helyi és regionális önkormányzatok nagy felelősséggel rendelkeznek ezen a téren, de sok tapasztalattal is, a gyakorlatban bevált modellekkel és programokkal, amelyek mind az áldozatokra, mind az elkövetőkre irányulnak. |
| --- | --- |

1.21

A nemek közötti erőszak elsősorban a férfiak által a nőkkel szemben elkövetett erőszak. Komoly társadalmi problémát jelent, valamint veszélyezteti a nők és gyermekek egészségét, jólétét és életét. Az élethez és biztonsághoz, szabadsághoz, méltósághoz, valamint testi és érzelmi épséghez való alapvető jog ellen elkövetett bűncselekmény. A legfontosabb megelőző intézkedések a fokozott információterjesztés, valamint az értékek és a hozzáállás megváltozásának aktív támogatása. A nagyobb esélyegyenlőségért való aktív fellépéssel olyan társadalmat teremthetünk, amelyben a lányoknak és a fiúknak ugyanolyan esélyeik és jogaik vannak, olyan társadalmat, amelyben a lányokat és a nőket nem fenyegeti a férfiak által elkövetett erőszak. A polgárokhoz legközelebb álló helyi és regionális önkormányzatok nagy felelősséggel rendelkeznek ezen a téren, de sok tapasztalattal is, a gyakorlatban bevált modellekkel és programokkal, amelyek mind az áldozatokra, mind az elkövetőkre irányulnak.

Nemek közötti egyenlőség a döntéshozásban

| 1.22 | A nemek közötti valódi egyenlőség elérése érdekében lépéseket kell tenni a nők politikai és gazdasági törvényhozásban való alulreprezentáltsága problémájának megoldására. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerepet kell játszaniuk ebben, mivel a nemek politikai és gazdasági életben való egyenlő részvételét alulról építkezve kell megvalósítani. Ebben az összefüggésben az RB azt javasolja, hogy a kormányzás különböző szintjein meg kellene vitatni a kvótarendszerek elgondolását. Azonban maguk a kvóták nem oldják meg az egyenlőtlenség és a diszkrimináció problémáját, de ez is egy tényezője lehet egy szélesebb, integrált stratégiának, melynek célja a meglévő és a nőket a döntéshozatal folyamatából jelenleg kizáró struktúrák fellazítása. |
| --- | --- |

1.22

A nemek közötti valódi egyenlőség elérése érdekében lépéseket kell tenni a nők politikai és gazdasági törvényhozásban való alulreprezentáltsága problémájának megoldására. A helyi és regionális önkormányzatoknak kulcsszerepet kell játszaniuk ebben, mivel a nemek politikai és gazdasági életben való egyenlő részvételét alulról építkezve kell megvalósítani. Ebben az összefüggésben az RB azt javasolja, hogy a kormányzás különböző szintjein meg kellene vitatni a kvótarendszerek elgondolását. Azonban maguk a kvóták nem oldják meg az egyenlőtlenség és a diszkrimináció problémáját, de ez is egy tényezője lehet egy szélesebb, integrált stratégiának, melynek célja a meglévő és a nőket a döntéshozatal folyamatából jelenleg kizáró struktúrák fellazítása.

| 1.23 | Mivel a jövő év a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Nemzetközi Éve lesz, az RB-nek hangsúlyoznia kell a tagállamok felé azt a kötelezettségüket, hogy RB-delegációjukban biztosítsák a paritást. |
| --- | --- |

1.23

Mivel a jövő év a Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Nemzetközi Éve lesz, az RB-nek hangsúlyoznia kell a tagállamok felé azt a kötelezettségüket, hogy RB-delegációjukban biztosítsák a paritást.

| 1.24 | Az RB politikai csoportjait bátorítani kell, hogy aktívan részt vegyenek a nemek egyenlőségéről szóló vitában. Az RB-nek, az „Esélyegyenlőség Éve” iránti elkötelezettségének megfelelően, saját stratégiát kell kidolgoznia, részletesen megjelölve, hogyan kíván együtt dolgozni a nemzeti delegációkkal és a politikai csoportokkal az RB tagságán belül létező nemek közti egyenlőtlenség megoldása érdekében. |
| --- | --- |

1.24

Az RB politikai csoportjait bátorítani kell, hogy aktívan részt vegyenek a nemek egyenlőségéről szóló vitában. Az RB-nek, az „Esélyegyenlőség Éve” iránti elkötelezettségének megfelelően, saját stratégiát kell kidolgoznia, részletesen megjelölve, hogyan kíván együtt dolgozni a nemzeti delegációkkal és a politikai csoportokkal az RB tagságán belül létező nemek közti egyenlőtlenség megoldása érdekében.

| 1.25 | Az RB-nek szakbizottságain keresztül ugyancsak kötelezettséget kell vállalnia e téren, biztosítva, hogy e testület jövőbeli véleményei a nők és a férfiak egyenlő hozzájárulásán és részvételén alapuljanak, és hogy a Régiók Bizottsága valamennyi munkájában paritás érvényesülésére törekedjen. |
| --- | --- |

1.25

Az RB-nek szakbizottságain keresztül ugyancsak kötelezettséget kell vállalnia e téren, biztosítva, hogy e testület jövőbeli véleményei a nők és a férfiak egyenlő hozzájárulásán és részvételén alapuljanak, és hogy a Régiók Bizottsága valamennyi munkájában paritás érvényesülésére törekedjen.

A kulturális normák változása – egyenlőség a nemeket tekintve semleges módon

| 1.26 | A tagállamokban és nem tagállamokban működő helyi és regionális önkormányzatok méreteiket és létrehozásuk idejét tekintve eltérőek, küldetésüket és alapelveiket tekintve azonban nem. Az önkormányzatok mindenekelőtt az átalakulási folyamatok közvetítői és előmozdítói, mivel jól ismerik a helyi és regionális igényeket, és az összekötő kapocs szerepét töltik be, biztosítva, hogy a nyújtott szolgáltatásokat úgy alakítsák ki, hogy az közösségeik jólétét növelje. |
| --- | --- |

1.26

A tagállamokban és nem tagállamokban működő helyi és regionális önkormányzatok méreteiket és létrehozásuk idejét tekintve eltérőek, küldetésüket és alapelveiket tekintve azonban nem. Az önkormányzatok mindenekelőtt az átalakulási folyamatok közvetítői és előmozdítói, mivel jól ismerik a helyi és regionális igényeket, és az összekötő kapocs szerepét töltik be, biztosítva, hogy a nyújtott szolgáltatásokat úgy alakítsák ki, hogy az közösségeik jólétét növelje.

| 1.27 | Az összes állampolgár részvételével zajló nyílt vita indítása és nemek közötti egyenlőséget célzó konkrét lépések megtétele kulcsfontosságú kihívást jelent. |
| --- | --- |

1.27

Az összes állampolgár részvételével zajló nyílt vita indítása és nemek közötti egyenlőséget célzó konkrét lépések megtétele kulcsfontosságú kihívást jelent.

| 1.28 | A helyi és regionális önkormányzatoknak a maguk részéről – saját vagy uniós finanszírozású projektek révén – törekedniük kell a nők és férfiak közötti egyenlőség gondolatának terjesztésére az alsó tagozatos általános iskolások körében, akár a különböző országok által elért sikertörténetek megosztásával is. |
| --- | --- |

1.28

A helyi és regionális önkormányzatoknak a maguk részéről – saját vagy uniós finanszírozású projektek révén – törekedniük kell a nők és férfiak közötti egyenlőség gondolatának terjesztésére az alsó tagozatos általános iskolások körében, akár a különböző országok által elért sikertörténetek megosztásával is.

| 1.29 | A különböző szintű politikai szerveknek megvan a lehetőségük arra, hogy változtassanak az uralkodó diskurzus irányán és így a kulturális normákon. Ez olyan stratégiákkal lenne elérhető, amelyeknek része volna az is, hogy a nemek közötti egyenlőség hatékonyabb megvalósítása érdekében pedagógusok, munkaadók és munkavállalók, nemzeti és nemzetközi intézmények és mindenekelőtt a média megszólítják a közösséget. Ez a helyi, regionális, valamint a nemzeti és uniós szintű intézmények számára konkrét értelemben azt jelenti, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését a polgárokkal folytatott minden kommunikációjukba be kell építeni. Ehhez viszont nem csak intézményeken belüli felelősöknek, de a sajtó képviselőinek is megfelelő oktatásra és tréningre van szükségük, hogy felkeltsük figyelmüket a nemek közötti egyenlőség kérdései iránt. Az Európa jövőjéről az Európai Bizottság D-terve („plan for democracy, dialogue and debate”) keretében folyó jelenlegi vitába – amelyhez a Régiók Bizottsága a negyedik „D” betűt, a decentralizációt is hozzá kívánja tenni – a nemek közötti egyenlőség kérdéseit annak a célnak az alapelemeként kell beépíteni, hogy Európát közelebb hozzuk polgáraihoz. |
| --- | --- |

1.29

A különböző szintű politikai szerveknek megvan a lehetőségük arra, hogy változtassanak az uralkodó diskurzus irányán és így a kulturális normákon. Ez olyan stratégiákkal lenne elérhető, amelyeknek része volna az is, hogy a nemek közötti egyenlőség hatékonyabb megvalósítása érdekében pedagógusok, munkaadók és munkavállalók, nemzeti és nemzetközi intézmények és mindenekelőtt a média megszólítják a közösséget. Ez a helyi, regionális, valamint a nemzeti és uniós szintű intézmények számára konkrét értelemben azt jelenti, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését a polgárokkal folytatott minden kommunikációjukba be kell építeni. Ehhez viszont nem csak intézményeken belüli felelősöknek, de a sajtó képviselőinek is megfelelő oktatásra és tréningre van szükségük, hogy felkeltsük figyelmüket a nemek közötti egyenlőség kérdései iránt. Az Európa jövőjéről az Európai Bizottság D-terve („plan for democracy, dialogue and debate”) keretében folyó jelenlegi vitába – amelyhez a Régiók Bizottsága a negyedik „D” betűt, a decentralizációt is hozzá kívánja tenni – a nemek közötti egyenlőség kérdéseit annak a célnak az alapelemeként kell beépíteni, hogy Európát közelebb hozzuk polgáraihoz.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

| 2.1 | Az oktatási, gazdasági és szociális tényezők kiaknázása mellett tehát az EU-nak szorosan együtt kellene működnie a médiával, és hajlandónak kell mutatkoznia olyan magatartási kódex kidolgozására, amely érintetlenül hagyja a kialakult szabadságjogokat és kreativitást, viszont kiküszöböli azokat az elemeket, amelyek meghiúsítják az ütemtervben rögzített prioritások megvalósulását. A média eszköze lehet az ütemtervben foglalt értékek terjesztésének, ám az érdekeiket védők titkon akadályokat gördíthetnek ennek útjába. Az ütemterv céljainak megvalósítása így végső soron annak mércéje lehet, hogy az EU képes-e olyan európai társadalom megteremtésére, amely nem csupán a szavak szintjén törődik a nemek közötti egyenlőséggel. |
| --- | --- |

2.1

Az oktatási, gazdasági és szociális tényezők kiaknázása mellett tehát az EU-nak szorosan együtt kellene működnie a médiával, és hajlandónak kell mutatkoznia olyan magatartási kódex kidolgozására, amely érintetlenül hagyja a kialakult szabadságjogokat és kreativitást, viszont kiküszöböli azokat az elemeket, amelyek meghiúsítják az ütemtervben rögzített prioritások megvalósulását. A média eszköze lehet az ütemtervben foglalt értékek terjesztésének, ám az érdekeiket védők titkon akadályokat gördíthetnek ennek útjába. Az ütemterv céljainak megvalósítása így végső soron annak mércéje lehet, hogy az EU képes-e olyan európai társadalom megteremtésére, amely nem csupán a szavak szintjén törődik a nemek közötti egyenlőséggel.

| 2.2 | Ahhoz, hogy a demokrácia hatékony legyen és tartalmat kapjon, biztosítani kell a polgárok teljes körű részvételének lehetőségét a mindennapi életüket érintő, kötelező erejű végső döntésekben. Addig, ameddig a nemek közötti egyenlőség a döntéshozatalban csorbát szenved, a demokrácia sem lesz teljes az EU-ban. Az RB-nek és az EU intézményeinek közös erőfeszítéseket kell tenniük, hogy a tagállamokban felgyorsítsák a demokratikus folyamatok reformját, felvázolva az egyre inkább globalizálódott világ politikai irányításának javasolt etikai mércéit. A nemek közötti egyenlőség is egy ilyen etikai mérce. |
| --- | --- |

2.2

Ahhoz, hogy a demokrácia hatékony legyen és tartalmat kapjon, biztosítani kell a polgárok teljes körű részvételének lehetőségét a mindennapi életüket érintő, kötelező erejű végső döntésekben. Addig, ameddig a nemek közötti egyenlőség a döntéshozatalban csorbát szenved, a demokrácia sem lesz teljes az EU-ban. Az RB-nek és az EU intézményeinek közös erőfeszítéseket kell tenniük, hogy a tagállamokban felgyorsítsák a demokratikus folyamatok reformját, felvázolva az egyre inkább globalizálódott világ politikai irányításának javasolt etikai mércéit. A nemek közötti egyenlőség is egy ilyen etikai mérce.

| 2.3 | A családon belüli erőszakkal – különösen a férfiak által nőkkel szemben elkövetett erőszakkal – az Európai Bizottság szintjén is foglalkozni kell, annak érdekében, hogy a tagállamok közötti szorosabb együttműködés révén egyszerűbbé váljék a családon belüli erőszakkal vádolt személyek elleni büntetőeljárás lefolytatása, még akkor is, ha közben más országba helyezték át lakóhelyüket. |
| --- | --- |

2.3

A családon belüli erőszakkal – különösen a férfiak által nőkkel szemben elkövetett erőszakkal – az Európai Bizottság szintjén is foglalkozni kell, annak érdekében, hogy a tagállamok közötti szorosabb együttműködés révén egyszerűbbé váljék a családon belüli erőszakkal vádolt személyek elleni büntetőeljárás lefolytatása, még akkor is, ha közben más országba helyezték át lakóhelyüket.

| 2.4 | Amíg széles körben nem tesznek hozzáférhetővé olyan szolgáltatásokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a nők elfoglalják az őket megillető helyet a döntéshozatali struktúrákban, a nemek közötti egyenlőséget valószínűleg nehéz lesz elérni. Az ütemterv céljainak megvalósítása javítja a nők belépési lehetőségeit a munkaerőpiacra és esélyeiket a gazdasági önállóságra. |
| --- | --- |

2.4

Amíg széles körben nem tesznek hozzáférhetővé olyan szolgáltatásokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a nők elfoglalják az őket megillető helyet a döntéshozatali struktúrákban, a nemek közötti egyenlőséget valószínűleg nehéz lesz elérni. Az ütemterv céljainak megvalósítása javítja a nők belépési lehetőségeit a munkaerőpiacra és esélyeiket a gazdasági önállóságra.

| 2.5 | A helyi és regionális önkormányzatoknak mint fontos foglalkoztatóknak a nemek közötti egyenlőség magas szintű normáinak kitűzésével élen kell járniuk e téren. Ennek egyik módja sok esetben az volna, ha a munkatársak kiválasztását végző testületekben biztosítanák a nemek egyenlőségét. Ez a döntéshozatal fontos eleme, de ritkán fordítanak rá kellő figyelmet. |
| --- | --- |

2.5

A helyi és regionális önkormányzatoknak mint fontos foglalkoztatóknak a nemek közötti egyenlőség magas szintű normáinak kitűzésével élen kell járniuk e téren. Ennek egyik módja sok esetben az volna, ha a munkatársak kiválasztását végző testületekben biztosítanák a nemek egyenlőségét. Ez a döntéshozatal fontos eleme, de ritkán fordítanak rá kellő figyelmet.

| 2.6 | További lépés ebbe az irányba, ha az RB törekszik arra, hogy önmagát példaként állíthassa a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű intézmények elé, biztosítva, hogy a munkatárs-kiválasztási politikák a jövőbeli pályázók esetében teljes mértékben figyelembe vegyék, mennyire értik meg a nemek közötti egyenlőség szempontjait, a jelenlegi alkalmazottak figyelmét pedig – akár tréningek és ismételt tréningek formájában is – felhívják erre a kérdésre. |
| --- | --- |

2.6

További lépés ebbe az irányba, ha az RB törekszik arra, hogy önmagát példaként állíthassa a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű intézmények elé, biztosítva, hogy a munkatárs-kiválasztási politikák a jövőbeli pályázók esetében teljes mértékben figyelembe vegyék, mennyire értik meg a nemek közötti egyenlőség szempontjait, a jelenlegi alkalmazottak figyelmét pedig – akár tréningek és ismételt tréningek formájában is – felhívják erre a kérdésre.

| 2.7 | Az RB tagsága körében nem kiegyensúlyozott a nemek aránya, ezért az RB nem jelent követendő példát az uniós helyi és regionális önkormányzatok számára. „A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség európai éve – 2007” eseménysorozat katalizátorként történő felhasználásával az RB-ben képviselt nemzeti delegációkkal és politikai csoportokkal együttműködve ki kellene dolgoznia egy stratégiát arra vonatkozóan, hogy milyen módszerekkel szándékozik elérni a nemek közötti egyenlő arányt, és ezt 2007-ben közzé kellene tennie. |
| --- | --- |

2.7

Az RB tagsága körében nem kiegyensúlyozott a nemek aránya, ezért az RB nem jelent követendő példát az uniós helyi és regionális önkormányzatok számára. „A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség európai éve – 2007” eseménysorozat katalizátorként történő felhasználásával az RB-ben képviselt nemzeti delegációkkal és politikai csoportokkal együttműködve ki kellene dolgoznia egy stratégiát arra vonatkozóan, hogy milyen módszerekkel szándékozik elérni a nemek közötti egyenlő arányt, és ezt 2007-ben közzé kellene tennie.

| 2.8 | Eltökélten hozzá kell látni más olyan területeken is a probléma megoldásához, ahol a nemek közötti egyenlőtlenségnek – annál fogva, hogy az az élet minden területén késlelteti vagy meggátolja a nők teljes és egyenlő mértékű részvételét – negatív hatása van a megállapodás szerinti célok elérésére. Erre jó példákat találhatunk a szociálpolitika számos területén, ideértve az oktatást, szociális biztonságot, a lakhatást stb., amelyek nem veszik kellően figyelembe a nemi alapú eltéréseket. |
| --- | --- |

2.8

Eltökélten hozzá kell látni más olyan területeken is a probléma megoldásához, ahol a nemek közötti egyenlőtlenségnek – annál fogva, hogy az az élet minden területén késlelteti vagy meggátolja a nők teljes és egyenlő mértékű részvételét – negatív hatása van a megállapodás szerinti célok elérésére. Erre jó példákat találhatunk a szociálpolitika számos területén, ideértve az oktatást, szociális biztonságot, a lakhatást stb., amelyek nem veszik kellően figyelembe a nemi alapú eltéréseket.

| 2.9 | A nőknek és a férfiaknak a fizetett munkákhoz és a szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférését biztosító, családbarátabb intézkedések érdekében a helyi és regionális önkormányzatok partnerségi kezdeményezésekre törekedhetnek magáncégekkel és állami szervekkel a gyermekgondozási lehetőségek elérhetőbbé tétele érdekében, amit a strukturális alapokból és/vagy az új Progress programból lehetne finanszírozni. A Régiók Bizottságának mind politikai struktúráit, mind alkalmazottait tekintve mintául kellene szolgálnia. Ehhez a gyermekgondozási ellátás terén vezető szerephez kell jutnia, hiszen épületeit állandóan használják alkalmazottai, sokféle szövetség és politikusok. |
| --- | --- |

2.9

A nőknek és a férfiaknak a fizetett munkákhoz és a szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférését biztosító, családbarátabb intézkedések érdekében a helyi és regionális önkormányzatok partnerségi kezdeményezésekre törekedhetnek magáncégekkel és állami szervekkel a gyermekgondozási lehetőségek elérhetőbbé tétele érdekében, amit a strukturális alapokból és/vagy az új Progress programból lehetne finanszírozni. A Régiók Bizottságának mind politikai struktúráit, mind alkalmazottait tekintve mintául kellene szolgálnia. Ehhez a gyermekgondozási ellátás terén vezető szerephez kell jutnia, hiszen épületeit állandóan használják alkalmazottai, sokféle szövetség és politikusok.

| 2.10 | A fentiek miatt kell nagy figyelmet fordítani a helyi és regionális önkormányzatok lehetőségeire, mivel ők jobb pozícióban vannak ahhoz, hogy a teljes kulturális és társadalmi-gazdasági környezet szem előtt tartásával végrehajtsák az ütemtervet. Ez a vélemény azt a nézetet képviseli, hogy az ütemterv céljai nem válhatnak valóra, ha a nemek közötti egyenlőséget nem alulról felfelé építkezve, helyi és regionális szinten a polgárok teljes részvételével valósítják meg. Ebben az összefüggésben minden helyi és regionális önkormányzat számára nagyon hasznos hivatkozási pont a CEMR által kidolgozott „Nemek közötti egyenlőség a helyi életben” európai chartája, amely az ütemterv céljait a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörei szerint konkrét formába önti. A helyi és regionális önkormányzatokat egy decentralizált ütemterv révén közvetlenül be kell vonni a munkába. A Régiók Bizottságának és tagjainak pedig ösztönözniük, támogatniuk és védelmezniük kell a nemek közti egyenlőséget. |
| --- | --- |

2.10

A fentiek miatt kell nagy figyelmet fordítani a helyi és regionális önkormányzatok lehetőségeire, mivel ők jobb pozícióban vannak ahhoz, hogy a teljes kulturális és társadalmi-gazdasági környezet szem előtt tartásával végrehajtsák az ütemtervet. Ez a vélemény azt a nézetet képviseli, hogy az ütemterv céljai nem válhatnak valóra, ha a nemek közötti egyenlőséget nem alulról felfelé építkezve, helyi és regionális szinten a polgárok teljes részvételével valósítják meg. Ebben az összefüggésben minden helyi és regionális önkormányzat számára nagyon hasznos hivatkozási pont a CEMR által kidolgozott „Nemek közötti egyenlőség a helyi életben” európai chartája, amely az ütemterv céljait a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörei szerint konkrét formába önti. A helyi és regionális önkormányzatokat egy decentralizált ütemterv révén közvetlenül be kell vonni a munkába. A Régiók Bizottságának és tagjainak pedig ösztönözniük, támogatniuk és védelmezniük kell a nemek közti egyenlőséget.

| 2.11 | Ha ezzel költségvetési hatósága is egyetért, az RB-nek minden évben esélyegyenlőségi fórumot kellene rendeznie, amelyen helyi és regionális szereplők, a köz- és a magánszféra, valamint nonprofit szervezetek találkozhatnának a módszerek, ismeretek és tapasztalatok cseréje céljából. A széles körű részvétel érdekében olcsó lehetőséget kell találni erre. |
| --- | --- |

2.11

Ha ezzel költségvetési hatósága is egyetért, az RB-nek minden évben esélyegyenlőségi fórumot kellene rendeznie, amelyen helyi és regionális szereplők, a köz- és a magánszféra, valamint nonprofit szervezetek találkozhatnának a módszerek, ismeretek és tapasztalatok cseréje céljából. A széles körű részvétel érdekében olcsó lehetőséget kell találni erre.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin; A nők és a szegénység az Európai Unióban.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Roadmap has no fast lane. PES Statement.

2

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/34

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye – A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban”

(2007/C 57/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” című európai bizottsági közleményre (COM (2006) 177 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. április 26-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján e tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét,

tekintettel elnökének 2006. június 13-i határozatára, amely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződésnek az általános érdekű szolgáltatásokról szóló, 16. cikkére, továbbá ugyanezen szerződés 2., 5., 73., 81., 86., 87., 88. és 295. cikkére,

tekintettel az Európai Alapjogi Chartának az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférésről szóló, 36. cikkére,

tekintettel a Rómában, 2004. október 29-én az állam- és kormányfők által aláírt, az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés III-122. cikkére,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Zöld könyv az általános érdekű szolgáltatásokról” (CdR 149/2003 fin) (1),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye az általános érdekű szolgáltatásokról Európában” (CdR 470/2000 fin) (2),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: az „Európai Bizottság által az EK-Szerződés 86. cikke rendelkezéseinek az állami támogatások közszolgáltatási kompenzáció formájában történő alkalmazására alkotott határozattervezete, valamint a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK bizottsági irányelvet módosító irányelvtervezete, továbbá a közszolgáltatási kompenzáció formájában történő állami támogatások közösségi szabályozásának tervezete” (CdR 155/2004 fin) (3),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és a tanácsi irányelvre a belpiaci szolgáltatásokról” (CdR 154/2004 fin) (4)

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Zöld könyv az állami és a magánszektor közötti partnerségi kapcsolatokról (PPP-k), valamint a közbeszerzésre és koncesszióra vonatkozó közösségi szabályozásról” (CdR 239/2004 fin) (5),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye – Fehér könyv az általános érdekű szolgáltatásokról” (CdR 327/2004 fin) (6),

tekintettel a „Gazdaság- ás szociálpolitika” szakbizottság által 2006. október 20-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 181/2005 rev. 1; előadó: Jean-Louis Destans, Eure megye tanácsának elnöke (FR/PES),

mivel:

| (1) | Az általános érdekű szociális szolgáltatások – jóllehet a tagállamok eltérő módon fejlesztik őket – az európai szociális modell egyik alapelemét jelentik (7). |
| --- | --- |

(1)

Az általános érdekű szociális szolgáltatások – jóllehet a tagállamok eltérő módon fejlesztik őket – az európai szociális modell egyik alapelemét jelentik (7).

| (2) | Ebből kifolyólag stabil és átlátható közösségi jogi keret kialakítására van szükség az általános érdekű szociális szolgáltatások fejlesztéséhez mindamellett, hogy e szolgáltatások feladatainak, irányításának és finanszírozásának meghatározása során tiszteletben tartjuk a szubszidiaritás elvét, illetve a helyi és regionális önkormányzatok hatásköreit. |
| --- | --- |

(2)

Ebből kifolyólag stabil és átlátható közösségi jogi keret kialakítására van szükség az általános érdekű szociális szolgáltatások fejlesztéséhez mindamellett, hogy e szolgáltatások feladatainak, irányításának és finanszírozásának meghatározása során tiszteletben tartjuk a szubszidiaritás elvét, illetve a helyi és regionális önkormányzatok hatásköreit.

| (3) | E tekintetben az általános érdekű szociális szolgáltatások feladatainak és felépítésének meghatározásában a helyi önkormányzás szabadságát és a szabadság elvét meg kell erősíteni, annál is inkább, mivel általában a helyi önkormányzatoknak – mint a lakóhelyen megnyilvánuló szolidaritás biztosítóinak – a feladata elsősorban e szolgáltatások irányítása. |
| --- | --- |

(3)

E tekintetben az általános érdekű szociális szolgáltatások feladatainak és felépítésének meghatározásában a helyi önkormányzás szabadságát és a szabadság elvét meg kell erősíteni, annál is inkább, mivel általában a helyi önkormányzatoknak – mint a lakóhelyen megnyilvánuló szolidaritás biztosítóinak – a feladata elsősorban e szolgáltatások irányítása.

| (4) | Emlékeztetni kell arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások az általános érdekű szolgáltatások csoportjának szerves részét képezik, és így az Európai Unión belül az emberi és társadalmi szolidaritást biztosítják. |
| --- | --- |

(4)

Emlékeztetni kell arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások az általános érdekű szolgáltatások csoportjának szerves részét képezik, és így az Európai Unión belül az emberi és társadalmi szolidaritást biztosítják.

| (5) | Éppen ezért kapcsolódni kell az EK-Szerződés 16. cikkéhez, amely hangsúlyozza az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szerepét az Unió „társadalmi és területi kohéziójában”, és – minthogy az EU Alapjogi Chartájának 36. cikke elismeri az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférést mint alapjogot – el kell ismerni és biztosítani kell a polgárok hozzáférését az általános érdekű szociális szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

(5)

Éppen ezért kapcsolódni kell az EK-Szerződés 16. cikkéhez, amely hangsúlyozza az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szerepét az Unió „társadalmi és területi kohéziójában”, és – minthogy az EU Alapjogi Chartájának 36. cikke elismeri az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférést mint alapjogot – el kell ismerni és biztosítani kell a polgárok hozzáférését az általános érdekű szociális szolgáltatásokhoz.

| (6) | Az általános érdekű szociális szolgáltatások – ugyanúgy, ahogyan az általános gazdasági érdekű szolgáltatások – a lisszaboni stratégia végrehajtásának hatékony eszközét jelentik az EU területének gazdasági növekedése és versenyképessége szempontjából. |
| --- | --- |

(6)

Az általános érdekű szociális szolgáltatások – ugyanúgy, ahogyan az általános gazdasági érdekű szolgáltatások – a lisszaboni stratégia végrehajtásának hatékony eszközét jelentik az EU területének gazdasági növekedése és versenyképessége szempontjából.

| (7) | E tekintetben jobban meg kell különböztetni az általános érdekű és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások jellegzetességei könnyebben felismerhetők legyenek. |
| --- | --- |

(7)

E tekintetben jobban meg kell különböztetni az általános érdekű és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások fogalmát, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások jellegzetességei könnyebben felismerhetők legyenek.

| (8) | A fogalmak elhatárolásának főként az a célja, hogy bemutassa a megkülönböztetés eltérő jogi következményeit, és biztosítsa a helyi szereplők számára a közösségi jognak az általános érdekű szociális szolgáltatásokra való alkalmazása kapcsán az optimális jogi és pénzügyi biztonságot, valamint növelje a játékterüket. Ezáltal lehetővé tesszük, hogy az Unió még jobban támogassa a helyi szereplőket az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos feladataik végrehajtásában. |
| --- | --- |

(8)

A fogalmak elhatárolásának főként az a célja, hogy bemutassa a megkülönböztetés eltérő jogi következményeit, és biztosítsa a helyi szereplők számára a közösségi jognak az általános érdekű szociális szolgáltatásokra való alkalmazása kapcsán az optimális jogi és pénzügyi biztonságot, valamint növelje a játékterüket. Ezáltal lehetővé tesszük, hogy az Unió még jobban támogassa a helyi szereplőket az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos feladataik végrehajtásában.

| (9) | Ennek érdekében az Európai Bizottságnak erőfeszítéseket kell tennie az általános érdekű szociális szolgáltatásokra alkalmazandó pozitív jogszabályok támogatása érdekében, hogy átláthatóbb helyzet jöjjön létre az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatban, valamint megszűnjön a jogbizonytalanság a hatályos idevágó közösségi jogszabályok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(9)

Ennek érdekében az Európai Bizottságnak erőfeszítéseket kell tennie az általános érdekű szociális szolgáltatásokra alkalmazandó pozitív jogszabályok támogatása érdekében, hogy átláthatóbb helyzet jöjjön létre az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal kapcsolatban, valamint megszűnjön a jogbizonytalanság a hatályos idevágó közösségi jogszabályok vonatkozásában.

| (10) | Ezért elő kell segíteni a koherenciát az Európai Uniónak az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás, valamint a Világkereskedelmi Szervezeten belüli tárgyalások keretében elfoglalt álláspontja között, ezen belül is a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó általános megállapodás „szociális és egészségügyi szolgáltatások” részterületére vonatkozóan, |
| --- | --- |

(10)

Ezért elő kell segíteni a koherenciát az Európai Uniónak az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás, valamint a Világkereskedelmi Szervezeten belüli tárgyalások keretében elfoglalt álláspontja között, ezen belül is a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó általános megállapodás „szociális és egészségügyi szolgáltatások” részterületére vonatkozóan,

a 2006. december 6-7-én tartott 67. plenáris ülésén (a december 6-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyv megvalósításához kapcsolódik, hiszen utóbbi az általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatások „sajátos jellemzőinek azonosítására”, „valamint a keret, amelyben működnek (...) pontosítására”„rendszerező megközelítést” ígért; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyv megvalósításához kapcsolódik, hiszen utóbbi az általános érdekű szociális és egészségügyi szolgáltatások „sajátos jellemzőinek azonosítására”, „valamint a keret, amelyben működnek (...) pontosítására”„rendszerező megközelítést” ígért;

| 1.2 | helyesli azt, hogy ez a lépés a lisszaboni stratégia és a Szociálpolitikai Menetrend megvalósításának keretén belül történik, mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások, csakúgy, mint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, a szolidaritás és az EU gazdasági versenyképességének forrásai, melyek közeli munkahelyeket teremtenek, valamint az európai szociális modell, a nemzeti szociális védelmi rendszerek és a társadalmi beilleszkedés alkotóelemei; |
| --- | --- |

1.2

helyesli azt, hogy ez a lépés a lisszaboni stratégia és a Szociálpolitikai Menetrend megvalósításának keretén belül történik, mivel az általános érdekű szociális szolgáltatások, csakúgy, mint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, a szolidaritás és az EU gazdasági versenyképességének forrásai, melyek közeli munkahelyeket teremtenek, valamint az európai szociális modell, a nemzeti szociális védelmi rendszerek és a társadalmi beilleszkedés alkotóelemei;

| 1.3 | támogatja a közleményt a tekintetben, hogy az a szociális szolgáltatásokat az általános érdekű szolgáltatások körébe helyezi. Ezek az egzisztenciális és életbevágóan fontos szolgáltatások ugyanis különleges védelmi és szolidaritási feladatokat töltenek be, és vagy közvetlenül a helyi és regionális önkormányzatok biztosítják őket, vagy külön szereplőkre bízzák biztosításukat. Ily módon a tagállamok által biztosított, az állami szociálpolitika célkitűzéseit szem előtt tartó szabályozási folyamat részei. Az e szolgáltatások feladatainak megfelelő teljesítésével kapcsolatos követelményeket – ahogyan azt a Szerződés 16. cikke és 86. cikkének (2) bekezdése kimondja – előzetesen alkalmazni kell; |
| --- | --- |

1.3

támogatja a közleményt a tekintetben, hogy az a szociális szolgáltatásokat az általános érdekű szolgáltatások körébe helyezi. Ezek az egzisztenciális és életbevágóan fontos szolgáltatások ugyanis különleges védelmi és szolidaritási feladatokat töltenek be, és vagy közvetlenül a helyi és regionális önkormányzatok biztosítják őket, vagy külön szereplőkre bízzák biztosításukat. Ily módon a tagállamok által biztosított, az állami szociálpolitika célkitűzéseit szem előtt tartó szabályozási folyamat részei. Az e szolgáltatások feladatainak megfelelő teljesítésével kapcsolatos követelményeket – ahogyan azt a Szerződés 16. cikke és 86. cikkének (2) bekezdése kimondja – előzetesen alkalmazni kell;

| 1.4 | leszögezi, hogy e tekintetben az általános érdekű szociális szolgáltatások nem tekinthetők a lakosságnak nyújtott szolgáltatások „maradékának”, hanem annak eszközei, hogy minden polgár minőségi szociális szolgáltatásokhoz juthasson; |
| --- | --- |

1.4

leszögezi, hogy e tekintetben az általános érdekű szociális szolgáltatások nem tekinthetők a lakosságnak nyújtott szolgáltatások „maradékának”, hanem annak eszközei, hogy minden polgár minőségi szociális szolgáltatásokhoz juthasson;

| 1.5 | emlékeztet ugyanis arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások célja a tagállami hatáskörbe tartozó általános szociálpolitikai célkitűzések megvalósításának biztosítása, az alapvető szociális igények kielégítése, vagyis az egészségügy, a lakhatás, az idősek és a fogyatékkal élők ápolása és gondozása, az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás, illetve a sérülékeny és kiszolgáltatott helyzetben lévő, a szociális szolgáltatásokra rászoruló személyekkel szembeni szolidaritás; |
| --- | --- |

1.5

emlékeztet ugyanis arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások célja a tagállami hatáskörbe tartozó általános szociálpolitikai célkitűzések megvalósításának biztosítása, az alapvető szociális igények kielégítése, vagyis az egészségügy, a lakhatás, az idősek és a fogyatékkal élők ápolása és gondozása, az oktatás, a képzés és a foglalkoztatás, illetve a sérülékeny és kiszolgáltatott helyzetben lévő, a szociális szolgáltatásokra rászoruló személyekkel szembeni szolidaritás;

| 1.6 | emlékeztet arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások aktívan hozzájárulnak az emberi jogok biztosításához és az emberi méltóság tiszteletben tartásához, ahogyan az az Európai Alapjogi Chartában áll, és ahogyan az következik a tagállamok közös alkotmányos hagyományából és az Európa Tanács átdolgozott Szociális Chartája és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata útján tett nemzetközi kötelezettségvállalásaikból; |
| --- | --- |

1.6

emlékeztet arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások aktívan hozzájárulnak az emberi jogok biztosításához és az emberi méltóság tiszteletben tartásához, ahogyan az az Európai Alapjogi Chartában áll, és ahogyan az következik a tagállamok közös alkotmányos hagyományából és az Európa Tanács átdolgozott Szociális Chartája és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata útján tett nemzetközi kötelezettségvállalásaikból;

| 1.7 | úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások hozzájárulnak a Közösségnek a Szerződés 2. és 3. cikke által meghatározott feladatainak a végrehajtásához, nevezetesen a magas színvonalú szociális védelem biztosításához, az életszínvonal növeléséhez, a magas színvonalú egészségvédelemhez és a gazdasági és társadalmi kohézió erősítéséhez; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások hozzájárulnak a Közösségnek a Szerződés 2. és 3. cikke által meghatározott feladatainak a végrehajtásához, nevezetesen a magas színvonalú szociális védelem biztosításához, az életszínvonal növeléséhez, a magas színvonalú egészségvédelemhez és a gazdasági és társadalmi kohézió erősítéséhez;

| 1.8 | ennek kapcsán kijelenti, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásoknak stabil gazdasági és jogi keretben történő fejlesztése és modernizálása a Közösség érdeke, és a szabályozást az illetékes hatóságoknak kell végrehajtani helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

1.8

ennek kapcsán kijelenti, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásoknak stabil gazdasági és jogi keretben történő fejlesztése és modernizálása a Közösség érdeke, és a szabályozást az illetékes hatóságoknak kell végrehajtani helyi és regionális szinten;

| 1.9 | kedvezően fogadja az Európai Bizottság azon lépését, amellyel meg kívánja határozni az általános érdekű szociális szolgáltatások jellemzőit, valamint a jelenlegi és jövőbeli szociális igények kielégítéséhez elengedhetetlen modernizációs intézkedéseket, melyek szervesen kapcsolhatók a népesség elöregedéséhez, a kohéziós igényekhez, a társadalmi beilleszkedéshez a lakóhelyen helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

1.9

kedvezően fogadja az Európai Bizottság azon lépését, amellyel meg kívánja határozni az általános érdekű szociális szolgáltatások jellemzőit, valamint a jelenlegi és jövőbeli szociális igények kielégítéséhez elengedhetetlen modernizációs intézkedéseket, melyek szervesen kapcsolhatók a népesség elöregedéséhez, a kohéziós igényekhez, a társadalmi beilleszkedéshez a lakóhelyen helyi és regionális szinten;

| 1.10 | egyetért az Európai Bizottságnak e szolgáltatások sajátos jellemzőire vonatkozó elemzésével, nevezetesen azzal, ami a regionális és helyi szolgáltatások a szolidaritás elve szerint való működését, valamint személyre szabott jellegét illeti. Ezeket a sajátos jellemzőket figyelembe kell venni a belső piacra vonatkozó közösségi jog és a versenyjog alkalmazása kapcsán, tekintettel a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt csekély hatásukra, illetve arra, hogy fejlesztésük a Közösség érdeke; |
| --- | --- |

1.10

egyetért az Európai Bizottságnak e szolgáltatások sajátos jellemzőire vonatkozó elemzésével, nevezetesen azzal, ami a regionális és helyi szolgáltatások a szolidaritás elve szerint való működését, valamint személyre szabott jellegét illeti. Ezeket a sajátos jellemzőket figyelembe kell venni a belső piacra vonatkozó közösségi jog és a versenyjog alkalmazása kapcsán, tekintettel a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt csekély hatásukra, illetve arra, hogy fejlesztésük a Közösség érdeke;

| 1.11 | meg van győződve arról, hogy a jogbiztonság hiányát pótolni kell, vagyis meg kell határozni a közösségi jog alkalmazásának feltételeit az általános érdekű szociális szolgáltatások biztosításának szabályaira. Az általános érdekű szociális szolgáltatások a hiányzó jogbiztonság miatt túlzott mértékben a verseny és a belső piac általános szabályai alá vannak rendelve, ami esetleg nem célszerű a helyi és regionális önkormányzatoktól kapott sajátos feladataik szempontjából. Ez a jogbizonytalanság egyértelműen megmutatkozott abban a vitában, amelyben az a kérdés merült fel, hogy be kell-e ezeket a szolgáltatásokat vonni a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvjavaslatba. Végül az irányelv hatályán kívül maradtak; |
| --- | --- |

1.11

meg van győződve arról, hogy a jogbiztonság hiányát pótolni kell, vagyis meg kell határozni a közösségi jog alkalmazásának feltételeit az általános érdekű szociális szolgáltatások biztosításának szabályaira. Az általános érdekű szociális szolgáltatások a hiányzó jogbiztonság miatt túlzott mértékben a verseny és a belső piac általános szabályai alá vannak rendelve, ami esetleg nem célszerű a helyi és regionális önkormányzatoktól kapott sajátos feladataik szempontjából. Ez a jogbizonytalanság egyértelműen megmutatkozott abban a vitában, amelyben az a kérdés merült fel, hogy be kell-e ezeket a szolgáltatásokat vonni a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvjavaslatba. Végül az irányelv hatályán kívül maradtak;

| 1.12 | különösen elégedett, amiért emlékeztettek a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartására: a szubszidiaritás elve lehetővé teszi azt, hogy a tagállamok és területi önkormányzataik kizárólagos hatásköre maradjon az általános érdekű szociális szolgáltatások hatóköre, megszervezésének elve, finanszírozásuk és szabályozásuk módja; |
| --- | --- |

1.12

különösen elégedett, amiért emlékeztettek a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartására: a szubszidiaritás elve lehetővé teszi azt, hogy a tagállamok és területi önkormányzataik kizárólagos hatásköre maradjon az általános érdekű szociális szolgáltatások hatóköre, megszervezésének elve, finanszírozásuk és szabályozásuk módja;

| 1.13 | úgy véli egyébiránt, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat alapvetően a legmegfelelőbb szolgáltatóknak kellene nyújtaniuk. A piac spontán módon nem képes kielégíteni a hozzájuk kapcsolódó általános jellegre, hozzáférhetőségre, minőségre és területi beosztásra való igényt, ezért strukturális állami beavatkozásra van szükség, elsősorban a polgárokhoz legközelebb álló helyi és regionális önkormányzatok kínálati és díjszabási rendszerében; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli egyébiránt, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokat alapvetően a legmegfelelőbb szolgáltatóknak kellene nyújtaniuk. A piac spontán módon nem képes kielégíteni a hozzájuk kapcsolódó általános jellegre, hozzáférhetőségre, minőségre és területi beosztásra való igényt, ezért strukturális állami beavatkozásra van szükség, elsősorban a polgárokhoz legközelebb álló helyi és regionális önkormányzatok kínálati és díjszabási rendszerében;

| 1.14 | úgy ítéli meg, hogy a kielégítendő igények egzisztenciális jellege (lakhatás, egészségügy, foglalkoztatás), az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtói és felhasználói közötti aszimmetrikus információáramlás, valamint a felhasználók egy jelentős hányadának sérülékenysége a kínálatnak a „normál” szállító-fogyasztó kapcsolattól eltérő szabályozását teszi szükségessé és indokolttá. |
| --- | --- |

1.14

úgy ítéli meg, hogy a kielégítendő igények egzisztenciális jellege (lakhatás, egészségügy, foglalkoztatás), az általános érdekű szociális szolgáltatások nyújtói és felhasználói közötti aszimmetrikus információáramlás, valamint a felhasználók egy jelentős hányadának sérülékenysége a kínálatnak a „normál” szállító-fogyasztó kapcsolattól eltérő szabályozását teszi szükségessé és indokolttá.

| 1.15 | úgy véli, hogy nem a belső piac alapvető szabadságainak és az Európai Unió alapvető jogai érvényesülésének, vagy még inkább az általános érdekű feladatok megfelelő teljesítése követelményeinek a szembeállításáról van szó, hanem épp ellenkezőleg: azok összeegyeztetéséről egy a fenti szolgáltatások sajátosságaihoz, valamint az állami és magánszereplőkre bízott különleges feladatokhoz igazított közösségi keret segítségével, figyelembe véve az ezekre a személyekhez közeli szolgáltatásokra jellemző, a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt általában csekély hatást. Ezt az egyeztető szellemet kell alkalmazni a belső piac és az Európai Unió külpolitikája szempontjából is a szolgáltatások világkereskedelméről szóló tárgyalások során, a szociális és egészségügyi szolgáltatások részterületén is; |
| --- | --- |

1.15

úgy véli, hogy nem a belső piac alapvető szabadságainak és az Európai Unió alapvető jogai érvényesülésének, vagy még inkább az általános érdekű feladatok megfelelő teljesítése követelményeinek a szembeállításáról van szó, hanem épp ellenkezőleg: azok összeegyeztetéséről egy a fenti szolgáltatások sajátosságaihoz, valamint az állami és magánszereplőkre bízott különleges feladatokhoz igazított közösségi keret segítségével, figyelembe véve az ezekre a személyekhez közeli szolgáltatásokra jellemző, a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt általában csekély hatást. Ezt az egyeztető szellemet kell alkalmazni a belső piac és az Európai Unió külpolitikája szempontjából is a szolgáltatások világkereskedelméről szóló tárgyalások során, a szociális és egészségügyi szolgáltatások részterületén is;

| 1.16 | abból indul ki, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások szabályozása továbbra is kizárólag a tagállamok, és ezeken belül az illetékes hatóságok feladata. Az RB véleménye szerint tisztázni kell a közösségi jog alkalmazásának feltételeit e szolgáltatások nyújtásának konkrét módozataira vonatkozóan, nevezetesen az alábbi kérdésekben:






  — | a szolgáltatók megbízásának feltételei az általános érdekű szolgáltatás minősége tekintetében, és a kompenzáció formájában történő támogatások kompatibilitási feltételeként, |
| --- | --- | --- |

1.16

abból indul ki, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások szabályozása továbbra is kizárólag a tagállamok, és ezeken belül az illetékes hatóságok feladata. Az RB véleménye szerint tisztázni kell a közösségi jog alkalmazásának feltételeit e szolgáltatások nyújtásának konkrét módozataira vonatkozóan, nevezetesen az alábbi kérdésekben:

—

a szolgáltatók megbízásának feltételei az általános érdekű szolgáltatás minősége tekintetében, és a kompenzáció formájában történő támogatások kompatibilitási feltételeként,

| — | különleges és kizárólagos jogok adományozása elsősorban a non-profit és karitatív szervezeteknek, |
| --- | --- |

—

különleges és kizárólagos jogok adományozása elsősorban a non-profit és karitatív szervezeteknek,

| — | az engedélyezési szabályok egyértelmű és átlátható meghatározása, melyek célja a külső szolgáltatók rendszerbe foglalása a felhasználók és a szolgáltatók közötti tájékoztatás aszimmetriájának felszámolása érdekében, |
| --- | --- |

—

az engedélyezési szabályok egyértelmű és átlátható meghatározása, melyek célja a külső szolgáltatók rendszerbe foglalása a felhasználók és a szolgáltatók közötti tájékoztatás aszimmetriájának felszámolása érdekében,

| — | a szolgáltatások szolidáris alapú finanszírozása, nevezetesen a Szerződés rendelkezései és az illetékes hatóságok által a szolgáltatóknak nyújtott támogatások és finanszírozási rendszerek összeegyeztethetőségének feltételei. E támogatások célja a szociális és egészségügyi szolgáltatások állandóságának biztosítása a lakóhelyen, valamint új szolgáltatások kifejlesztése az új igényekre válaszul. |
| --- | --- |

—

a szolgáltatások szolidáris alapú finanszírozása, nevezetesen a Szerződés rendelkezései és az illetékes hatóságok által a szolgáltatóknak nyújtott támogatások és finanszírozási rendszerek összeegyeztethetőségének feltételei. E támogatások célja a szociális és egészségügyi szolgáltatások állandóságának biztosítása a lakóhelyen, valamint új szolgáltatások kifejlesztése az új igényekre válaszul.

A Régiók Bizottsága így emlékeztet arra, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal összefüggő feladatok teljesítését nem gátolhatja a Szerződés rendelkezéseinek végrehajtása;

| 1.17 | hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások irányítása elveinek és szabályainak végrehajtásában a tagállamoknak és a területi önkormányzatoknak tiszteletben kell tartaniuk az EK-Szerződés általános elveit, köztük az egyenlő bánásmód, a szabad áramlás, a szabad verseny és az átláthatóság elvét; |
| --- | --- |

1.17

hangsúlyozza, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatások irányítása elveinek és szabályainak végrehajtásában a tagállamoknak és a területi önkormányzatoknak tiszteletben kell tartaniuk az EK-Szerződés általános elveit, köztük az egyenlő bánásmód, a szabad áramlás, a szabad verseny és az átláthatóság elvét;

| 1.18 | megjegyzi ugyanakkor, hogy a szubszidiaritás elve nem gátolhatja meg az EK-t a tagállamokkal közös felelősségének gyakorlásában, ami az általános érdekű szociális szolgáltatások megfelelő működésének ellenőrzését illeti a Szerződés 16. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

1.18

megjegyzi ugyanakkor, hogy a szubszidiaritás elve nem gátolhatja meg az EK-t a tagállamokkal közös felelősségének gyakorlásában, ami az általános érdekű szociális szolgáltatások megfelelő működésének ellenőrzését illeti a Szerződés 16. cikkének megfelelően;

| 1.19 | nem érti, a közleménybe miért nem került be az egészségügyi szolgáltatások területe, bár tudomásul veszi az Európai Bizottság szándékát, mely szerint ezekkel külön kezdeményezésben foglalkozik majd. Már most azt követeli, hogy a jövőben a szociális és egészségügyi szolgáltatások tekintetében dolgozzák ki a két fogalom egyértelmű és jól megkülönböztethető meghatározását; |
| --- | --- |

1.19

nem érti, a közleménybe miért nem került be az egészségügyi szolgáltatások területe, bár tudomásul veszi az Európai Bizottság szándékát, mely szerint ezekkel külön kezdeményezésben foglalkozik majd. Már most azt követeli, hogy a jövőben a szociális és egészségügyi szolgáltatások tekintetében dolgozzák ki a két fogalom egyértelmű és jól megkülönböztethető meghatározását;

| 1.20 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság megelégedett az általános érdekű szociális szolgáltatások „szervezési kritériumainak” puszta felsorolásával, és nem használta ki az alkalmat a különböző elképzelések pontos leírására, elsősorban a tagállamokban e szolgáltatásokat meghatározó politikai elképzelések részletezésére; |
| --- | --- |

1.20

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság megelégedett az általános érdekű szociális szolgáltatások „szervezési kritériumainak” puszta felsorolásával, és nem használta ki az alkalmat a különböző elképzelések pontos leírására, elsősorban a tagállamokban e szolgáltatásokat meghatározó politikai elképzelések részletezésére;

| 1.21 | mindenesetre úgy ítéli, hogy e szervezési kritériumok felsorolását nem tekinthetjük kimerítőnek vagy végesnek, mivel a tagállamok és helyi önkormányzataik szabadon rendelkezhetnek az általános érdekű szociális szolgáltatások szervezésének meghatározásáról; |
| --- | --- |

1.21

mindenesetre úgy ítéli, hogy e szervezési kritériumok felsorolását nem tekinthetjük kimerítőnek vagy végesnek, mivel a tagállamok és helyi önkormányzataik szabadon rendelkezhetnek az általános érdekű szociális szolgáltatások szervezésének meghatározásáról;

| 1.22 | helyesli az Európai Bizottságnak az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal szemben támasztott, modernizációra és minőségre irányuló általános igényét, melynek része e szolgáltatások folyamatos decentralizációja a regionális és helyi szint felé; főként a minőség tekintetében van szükség a jövőben is annak biztosítására, hogy a szociális szolgáltatást nyújtókra annak a tagállamnak a minőségi normái és jogi keretfeltételei vonatkozzanak, amelyben a szolgáltatást nyújtják; |
| --- | --- |

1.22

helyesli az Európai Bizottságnak az általános érdekű szociális szolgáltatásokkal szemben támasztott, modernizációra és minőségre irányuló általános igényét, melynek része e szolgáltatások folyamatos decentralizációja a regionális és helyi szint felé; főként a minőség tekintetében van szükség a jövőben is annak biztosítására, hogy a szociális szolgáltatást nyújtókra annak a tagállamnak a minőségi normái és jogi keretfeltételei vonatkozzanak, amelyben a szolgáltatást nyújtják;

| 1.23 | egyetért az Európai Bizottság azon törekvésével, amely az általános érdekű szociális szolgáltatások helyzete nyomon követésének megszervezésére irányul az Európai Unión belül, és szeretné, ha teljes mértékben bevonnák ebbe; |
| --- | --- |

1.23

egyetért az Európai Bizottság azon törekvésével, amely az általános érdekű szociális szolgáltatások helyzete nyomon követésének megszervezésére irányul az Európai Unión belül, és szeretné, ha teljes mértékben bevonnák ebbe;

| 1.24 | üdvözli azt, hogy az Európai Bizottság kapcsolatot teremt az általános érdekű szociális szolgáltatások és a társadalmi beilleszkedésre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek vizsgálata között, figyelembe véve e célkitűzés helyi dimenzióját (8), de kéri az Európai Bizottságot, hogy legyen pontosabb a koordináció nyílt módszerének alkalmazásával kapcsolatban, amelyet előnyben részesít a közlemény nyomon követésének keretében, és nevezze meg a folyamatban részt vevő különböző feleket; |
| --- | --- |

1.24

üdvözli azt, hogy az Európai Bizottság kapcsolatot teremt az általános érdekű szociális szolgáltatások és a társadalmi beilleszkedésre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek vizsgálata között, figyelembe véve e célkitűzés helyi dimenzióját (8), de kéri az Európai Bizottságot, hogy legyen pontosabb a koordináció nyílt módszerének alkalmazásával kapcsolatban, amelyet előnyben részesít a közlemény nyomon követésének keretében, és nevezze meg a folyamatban részt vevő különböző feleket;

| 1.25 | támogatja az Európai Bizottság kötelezettségvállalását, mely szerint fontolóra veszi „egy jogalkotási javaslat szükségességét és jogi lehetőségét” az általános érdekű szociális szolgáltatások tárgyában, és így csatlakozik a Régiók Bizottsága által elfogadott állásponthoz, amellyel utóbbi olyan keret-jogalkotási javaslat mellet érvel, amely lehetővé tenné bizonyos közös pozitív elvek meghatározását az összes általános érdekű szociális szolgáltatás számára (9). E két javaslat ugyanakkor egymást kiegészítő jellegű és koherens kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

1.25

támogatja az Európai Bizottság kötelezettségvállalását, mely szerint fontolóra veszi „egy jogalkotási javaslat szükségességét és jogi lehetőségét” az általános érdekű szociális szolgáltatások tárgyában, és így csatlakozik a Régiók Bizottsága által elfogadott állásponthoz, amellyel utóbbi olyan keret-jogalkotási javaslat mellet érvel, amely lehetővé tenné bizonyos közös pozitív elvek meghatározását az összes általános érdekű szociális szolgáltatás számára (9). E két javaslat ugyanakkor egymást kiegészítő jellegű és koherens kell, hogy legyen.

2.   A Régiók Bizottságának javaslatai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegye egyértelművé az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó jogalkotási javaslatok természetét, és valósítsa meg a fontos nyomonkövetési eljárást és párbeszédet, továbbá a javasolt kétévenkénti jelentéseket; |
| --- | --- |

2.1

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tegye egyértelművé az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó jogalkotási javaslatok természetét, és valósítsa meg a fontos nyomonkövetési eljárást és párbeszédet, továbbá a javasolt kétévenkénti jelentéseket;

| 2.2 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa magát az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó jogalkotási javaslat szükségességének és jogi lehetőségének megvizsgálása melletti elkötelezettségéhez a koordináció nyílt módszerének alkalmazása végén; |
| --- | --- |

2.2

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa magát az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó jogalkotási javaslat szükségességének és jogi lehetőségének megvizsgálása melletti elkötelezettségéhez a koordináció nyílt módszerének alkalmazása végén;

| 2.3 | újfent felkéri az Európai Bizottságot (10), hogy tegyen javaslatot olyan jogi szabályozásra, amely lehetővé tenné bizonyos közös pozitív elvek meghatározását az általános érdekű szociális szolgáltatások számára, mintegy „ernyő” kezdeményezésként több más, szintén az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó kiegészítő jogszabályjavaslat számára, figyelembe véve e szolgáltatások sajátosságait, és mindezt a helyi és regionális önkormányzatok és a szolgáltatók jogbiztonsága érdekében; |
| --- | --- |

2.3

újfent felkéri az Európai Bizottságot (10), hogy tegyen javaslatot olyan jogi szabályozásra, amely lehetővé tenné bizonyos közös pozitív elvek meghatározását az általános érdekű szociális szolgáltatások számára, mintegy „ernyő” kezdeményezésként több más, szintén az általános érdekű szociális szolgáltatásokra vonatkozó kiegészítő jogszabályjavaslat számára, figyelembe véve e szolgáltatások sajátosságait, és mindezt a helyi és regionális önkormányzatok és a szolgáltatók jogbiztonsága érdekében;

| 2.4 | felkéri az Európai Bizottságot az érintett általános érdekű szociális szolgáltatások pontosabb és igényesebb besorolására (kategóriák) és meghatározására, és az általános érdekű szolgáltatások tagállamok által meghatározott kritériumai követelményeinek figyelembevételére, továbbá arra, hogy e kritériumokat fogadja el e szolgáltatások meghatározásának teljes értékű elemeiként; |
| --- | --- |

2.4

felkéri az Európai Bizottságot az érintett általános érdekű szociális szolgáltatások pontosabb és igényesebb besorolására (kategóriák) és meghatározására, és az általános érdekű szolgáltatások tagállamok által meghatározott kritériumai követelményeinek figyelembevételére, továbbá arra, hogy e kritériumokat fogadja el e szolgáltatások meghatározásának teljes értékű elemeiként;

| 2.5 | ezzel kapcsolatban kéri az Európai Bizottságot, hogy ne zárja le az általános érdekű szociális szolgáltatásokról alkotott különféle elképzelések, a hozzájuk kapcsolódó feladatok és megszervezésük lehetőségeinek sorát, és tartsa tiszteletben a szubszidiaritás és a tagállamok szabadságának elvét, miközben meghatározza az elveket, a feladatokat, valamint a finanszírozási és szervezési módokat; |
| --- | --- |

2.5

ezzel kapcsolatban kéri az Európai Bizottságot, hogy ne zárja le az általános érdekű szociális szolgáltatásokról alkotott különféle elképzelések, a hozzájuk kapcsolódó feladatok és megszervezésük lehetőségeinek sorát, és tartsa tiszteletben a szubszidiaritás és a tagállamok szabadságának elvét, miközben meghatározza az elveket, a feladatokat, valamint a finanszírozási és szervezési módokat;

| 2.6 | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy vonja be a Régiók Bizottságát az általános érdekű szociális szolgáltatások folyamatos nyomon követésébe és értékelésébe (a következő szempontokból: megvan-e a mindenki számára biztosítandó hozzáférés joga a kínált szolgáltatásokhoz és a kínált szolgáltatások pénzügyi fenntarthatósága, továbbá milyen a kapcsolat a meghatározott célok és az elért teljesítmény között); |
| --- | --- |

2.6

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy vonja be a Régiók Bizottságát az általános érdekű szociális szolgáltatások folyamatos nyomon követésébe és értékelésébe (a következő szempontokból: megvan-e a mindenki számára biztosítandó hozzáférés joga a kínált szolgáltatásokhoz és a kínált szolgáltatások pénzügyi fenntarthatósága, továbbá milyen a kapcsolat a meghatározott célok és az elért teljesítmény között);

| 2.7 | helyesli az Európai Bizottság vállalását, mely szerint 2007 közepéig közzéteszi az első kétévenkénti jelentést az általános érdekű szociális szolgáltatásokról az ágazat működéséről, társadalmi-gazdasági jelentőségéről és a közösségi jog szerepéről készített tanulmány eredményei alapján; |
| --- | --- |

2.7

helyesli az Európai Bizottság vállalását, mely szerint 2007 közepéig közzéteszi az első kétévenkénti jelentést az általános érdekű szociális szolgáltatásokról az ágazat működéséről, társadalmi-gazdasági jelentőségéről és a közösségi jog szerepéről készített tanulmány eredményei alapján;

| 2.8 | végül felhívja a figyelmet a közlemény iránymutatásai és az Európai Uniónak a szolgáltatások világkereskedelméről szóló tárgyalások során, a szociális és egészségügyi szolgáltatások részterületén folytatandó politikája közötti koherencia szükségességére. |
| --- | --- |

2.8

végül felhívja a figyelmet a közlemény iránymutatásai és az Európai Uniónak a szolgáltatások világkereskedelméről szóló tárgyalások során, a szociális és egészségügyi szolgáltatások részterületén folytatandó politikája közötti koherencia szükségességére.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 6-án.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 73., 2004.3.23.

1

(2)  HL C 19., 2002.1.22.

2

(3)  HL C 43., 2005.2.18.

3

(4)  HL C 43., 2005.2.18.

4

(5)  HL C 71., 2005.3.22.

5

(6)  HL C 164., 2005.7.5.

6

(7)  A 2006. július 13-i, az európai, szociális modell jövőjéről szóló európai parlamenti jelentéstervezet, annak is különösen 23. és 24. pontja.

7

(8)  Az RB 2004. április 22-i véleménye (ECOS-027) a társadalmi beilleszkedésről szóló közös jelentésről, amely összefoglalja a társadalmi beilleszkedés érdekében kidolgozott nemzeti cselekvési tervek vizsgálatánal eredményeit, annak is különösen 2.5. és 2.6. pontja.

8

(9)  Az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló bizottsági fehér könyvről készült, 2005. február 23-i ECOS/040 RB-vélemény, és különösen annak 1.18. pontja.

9

(10)  Az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló bizottsági fehér könyvről készült, 2005. február 23-i ECOS/040 RB-vélemény, és különösen annak 1.18. pontja.

10

---

| 10.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 57/39

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása az Európai Bizottság jogalkotási és munkaprogramjáról és a Régiók Bizottsága 2007. évi prioritásairól

(2007/C 57/09)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság 2007. évi jogalkotási és munkaprogramjára (COM(2006) 629 final),

tekintettel a 2005-2009 közötti stratégiai célkitűzésekre ((COM(2005) 12 final),

tekintettel a Régiók Bizottsága 2006-2008 közötti prioritásokról szóló állásfoglalására (CdR 11/2006 fin),

tekintettel az Európai Bizottság „A Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeresési szakasz munkájához, és azon túl: D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében” című közleményére (COM(2005) 494 final),

tekintettel az Európai Bizottság „Polgárközpontú program: eredményeket Európának” című közleményére (COM(2006) 211 final),

tekintettel az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyvre (R/CdR 197/2005 pt. 11)),

a 2006. december 6-án és 7-én tartott plenáris ülésén (a december 7-i ülésnapon) elfogadta az alábbi állásfoglalást.

A Régiók Bizottsága

üdvözli Bulgária és Románia 2007. január elsejei EU-csatlakozását, mint Európa politikai stabilitása és jóléte felé vezető további lépést;

1.   Az alkotmányozási folyamat

| 1.1. | az olasz fővárosban 2007. március 22-23-án tartandó, a Római Szerződések 50. évfordulójára rendezett ünnepség alkalmából meg kívánja erősíteni az alkotmányozási folyamat újraindításának szükségességét; |
| --- | --- |

1.1.

az olasz fővárosban 2007. március 22-23-án tartandó, a Római Szerződések 50. évfordulójára rendezett ünnepség alkalmából meg kívánja erősíteni az alkotmányozási folyamat újraindításának szükségességét;

| 1.2. | elvárja, hogy az intézményi szabályozás fenntartsa az állam- és kormányfők által 2004. október 29-én aláírt alkotmányszerződésbe foglalt joganyagot, különösen az Európai Unió területi dimenziója vonatkozásában; |
| --- | --- |

1.2.

elvárja, hogy az intézményi szabályozás fenntartsa az állam- és kormányfők által 2004. október 29-én aláírt alkotmányszerződésbe foglalt joganyagot, különösen az Európai Unió területi dimenziója vonatkozásában;

| 1.3 | megismétli, hogy az Európai Parlamenttel, az Európai Bizottsággal, a nemzeti parlamentekkel és a német elnökséggel közösen részt kíván venni a 2007. márciusi Berlini Nyilatkozat előkészítésében, amelyben hangot szeretne adni a kibővült, fenntartható, nyitott és versenyképes Európa iránti további elkötelezettségének. |
| --- | --- |

1.3

megismétli, hogy az Európai Parlamenttel, az Európai Bizottsággal, a nemzeti parlamentekkel és a német elnökséggel közösen részt kíván venni a 2007. márciusi Berlini Nyilatkozat előkészítésében, amelyben hangot szeretne adni a kibővült, fenntartható, nyitott és versenyképes Európa iránti további elkötelezettségének.

| 1.4. | tudatában van annak, hogy az események kulcsfontosságú szakaszba érkeztek, és hogy nagy felelősség hárul mind a helyi, mind a regionális képviselőkre; együttműködik a „D-terv – demokrácia, dialógus és diszkusszió” végrehajtásában, különösen a decentralizáció terén, hogy elősegítse az európai városok és régiók polgárokkal folytatott nyílt és közvetlen párbeszédét az Európai Unió jövőjéről. Megerősíti továbbá, hogy a Régiók Bizottsága és az Európai Bizottság kölcsönösen kötelezik el magukat a decentralizált kommunikációs politika létrehozása mellett; |
| --- | --- |

1.4.

tudatában van annak, hogy az események kulcsfontosságú szakaszba érkeztek, és hogy nagy felelősség hárul mind a helyi, mind a regionális képviselőkre; együttműködik a „D-terv – demokrácia, dialógus és diszkusszió” végrehajtásában, különösen a decentralizáció terén, hogy elősegítse az európai városok és régiók polgárokkal folytatott nyílt és közvetlen párbeszédét az Európai Unió jövőjéről. Megerősíti továbbá, hogy a Régiók Bizottsága és az Európai Bizottság kölcsönösen kötelezik el magukat a decentralizált kommunikációs politika létrehozása mellett;

| 1.5. | úgy véli, hogy szükség van az alkotmány hiányában felmerülő költségek elemzésére, hogy újraindulhasson a vita és megmutathassák a polgároknak a szövegtervezet előnyeit. A Régiók Bizottsága hajlandó a helyi és regionális önkormányzati oldalról felmerülő költségek meghatározására; |
| --- | --- |

1.5.

úgy véli, hogy szükség van az alkotmány hiányában felmerülő költségek elemzésére, hogy újraindulhasson a vita és megmutathassák a polgároknak a szövegtervezet előnyeit. A Régiók Bizottsága hajlandó a helyi és regionális önkormányzati oldalról felmerülő költségek meghatározására;

2.   Európai kormányzás

| 2.1. | üdvözli az Európai Bizottságnak az európai polgárok számára készült új stratégiáját, amely a szubszidiaritás és az arányosság elvére alapozva kívánja erősíteni a közösségi módszert, előmozdítva a „projektek és eredmények Európáját”, különösen a nyitott és hatékony egységes piac teljes megvalósítása, a szolidaritás megerősítése, valamint a fenntartható fejlődésre és a biztonság megszilárdítására irányuló stratégiák végrehajtása vonatkozásában; |
| --- | --- |

2.1.

üdvözli az Európai Bizottságnak az európai polgárok számára készült új stratégiáját, amely a szubszidiaritás és az arányosság elvére alapozva kívánja erősíteni a közösségi módszert, előmozdítva a „projektek és eredmények Európáját”, különösen a nyitott és hatékony egységes piac teljes megvalósítása, a szolidaritás megerősítése, valamint a fenntartható fejlődésre és a biztonság megszilárdítására irányuló stratégiák végrehajtása vonatkozásában;

| 2.2 | határozottan kéri az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben gyakorolja az európai integráció folyamatában, illetve az EU-Szerződések őrzőjeként játszott központi előrevivő szerepét, és emlékeztet arra, hogy egy konkrét politikai intézkedésekben megnyilvánuló, hosszú távra előretekintő, következetes politikai látásmód előfeltétele a „jobb jogalkotásnak” és a „jobb szabályozásnak”. |
| --- | --- |

2.2

határozottan kéri az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben gyakorolja az európai integráció folyamatában, illetve az EU-Szerződések őrzőjeként játszott központi előrevivő szerepét, és emlékeztet arra, hogy egy konkrét politikai intézkedésekben megnyilvánuló, hosszú távra előretekintő, következetes politikai látásmód előfeltétele a „jobb jogalkotásnak” és a „jobb szabályozásnak”.

| 2.3. | üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét, hogy rendszeres párbeszédet tart fenn a fiatalokkal. Az EU-nak bátorítania kell a fiatalokat, hogy vegyenek részt Európa jövőjének formálásában. A RB továbbra is prioritásként kezeli a polgárok Európájának előmozdítását és a fiatalok társadalmi integrációját; |
| --- | --- |

2.3.

üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét, hogy rendszeres párbeszédet tart fenn a fiatalokkal. Az EU-nak bátorítania kell a fiatalokat, hogy vegyenek részt Európa jövőjének formálásában. A RB továbbra is prioritásként kezeli a polgárok Európájának előmozdítását és a fiatalok társadalmi integrációját;

| 2.4. | kéri, hogy támogassák az európai területi megegyezések végrehajtását, mivel ezek a partnerségi elvnek megfelelően, a különböző kormányzási szintek közötti strukturált együttműködésnek köszönhetően lehetővé teszik a jelentős területi vonatkozású politikák területi koherenciájának és rugalmasságának kiterjesztését; ennek érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kötelezze el magát ezen eszköz (partnerségi elv) kísérleti fázisának újraindítása mellett; |
| --- | --- |

2.4.

kéri, hogy támogassák az európai területi megegyezések végrehajtását, mivel ezek a partnerségi elvnek megfelelően, a különböző kormányzási szintek közötti strukturált együttműködésnek köszönhetően lehetővé teszik a jelentős területi vonatkozású politikák területi koherenciájának és rugalmasságának kiterjesztését; ennek érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kötelezze el magát ezen eszköz (partnerségi elv) kísérleti fázisának újraindítása mellett;

| 2.5. | támogatja a Régiók Bizottsága elkötelezettségének erősítését a közösségi alkotmányozási folyamat minden szakasza, és különösen a főbb közösségi politikák területi hatásvizsgálata mellett; kiemeli a regionális és helyi közösségek által a jogalkotási folyamatban, valamint a végrehajtás és a jogszabályok átvétele során betöltött meghatározó szerepét; |
| --- | --- |

2.5.

támogatja a Régiók Bizottsága elkötelezettségének erősítését a közösségi alkotmányozási folyamat minden szakasza, és különösen a főbb közösségi politikák területi hatásvizsgálata mellett; kiemeli a regionális és helyi közösségek által a jogalkotási folyamatban, valamint a végrehajtás és a jogszabályok átvétele során betöltött meghatározó szerepét;

| 2.6. | hangsúlyozza az új európai területi együttműködési csoportosulásról szóló rendeletben rejlő lehetőségeket mint a területi együttműködés kialakításának innovatív jogi eszközét, és nagy várakozással tekint a rendelet gyakorlati, különösen az Európai Bizottsággal kötött együttműködési megállapodásban foglalt konkrét kezdeményezések végrehajtásával történő alkalmazása elé; |
| --- | --- |

2.6.

hangsúlyozza az új európai területi együttműködési csoportosulásról szóló rendeletben rejlő lehetőségeket mint a területi együttműködés kialakításának innovatív jogi eszközét, és nagy várakozással tekint a rendelet gyakorlati, különösen az Európai Bizottsággal kötött együttműködési megállapodásban foglalt konkrét kezdeményezések végrehajtásával történő alkalmazása elé;

| 2.7. | úgy véli, hogy a tagjelölt és a tagjelöltség előtt álló országokban állandó vizsgálatnak kell alávetni az EU-szabványok és -elvek átvételét; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a valódi decentralizációra, a kulturális és nyelvi sokszínűségre és a modern közigazgatás megteremtésére; |
| --- | --- |

2.7.

úgy véli, hogy a tagjelölt és a tagjelöltség előtt álló országokban állandó vizsgálatnak kell alávetni az EU-szabványok és -elvek átvételét; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani a valódi decentralizációra, a kulturális és nyelvi sokszínűségre és a modern közigazgatás megteremtésére;

3.   Költségvetési felülvizsgálat

| 3.1. | megerősíti, hogy hozzájárul az EU költségvetési szabályozásának felülvizsgálatához és bejelenti, hogy ennek céljából munkacsoportot hozott létre a Régiók Bizottsága Elnökségén belül; |
| --- | --- |

3.1.

megerősíti, hogy hozzájárul az EU költségvetési szabályozásának felülvizsgálatához és bejelenti, hogy ennek céljából munkacsoportot hozott létre a Régiók Bizottsága Elnökségén belül;

4.   Jólét

| 4.1. | hangsúlyozza az európai gazdaság és az európai szociális modell folyamatos modernizációjának szükségességét a munkahelyteremtést és növekedést szolgáló, megújult lisszaboni stratégia keretében; |
| --- | --- |

4.1.

hangsúlyozza az európai gazdaság és az európai szociális modell folyamatos modernizációjának szükségességét a munkahelyteremtést és növekedést szolgáló, megújult lisszaboni stratégia keretében;

| 4.2. | kiemeli, hogy a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform (melyet az RB 2006-ban hozott létre) azt mutatja, hogy a lisszaboni kormányzási ciklusnak támogatnia kell minden érintett szint egyértelmű felelősségvállalását és végrehajtási elkötelezettségét, valamint a helyi és regionális önkormányzatok bevonását; |
| --- | --- |

4.2.

kiemeli, hogy a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform (melyet az RB 2006-ban hozott létre) azt mutatja, hogy a lisszaboni kormányzási ciklusnak támogatnia kell minden érintett szint egyértelmű felelősségvállalását és végrehajtási elkötelezettségét, valamint a helyi és regionális önkormányzatok bevonását;

| 4.3. | ezért felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy szélesebb körben vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat, mivel a lisszaboni stratégia csak akkor vihető sikerre, ha minden érdekelt szereplő részt vehet a döntéshozatali, végrehajtási és felügyeleti folyamatokban. Felkéri továbbá az Európai Tanácsot, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt a RB által szervezett 2007-es területi párbeszédben, amely a városoknak és régióknak a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló lisszaboni stratégiához való hozzájárulásával foglalkozik; |
| --- | --- |

4.3.

ezért felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy szélesebb körben vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat, mivel a lisszaboni stratégia csak akkor vihető sikerre, ha minden érdekelt szereplő részt vehet a döntéshozatali, végrehajtási és felügyeleti folyamatokban. Felkéri továbbá az Európai Tanácsot, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt a RB által szervezett 2007-es területi párbeszédben, amely a városoknak és régióknak a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló lisszaboni stratégiához való hozzájárulásával foglalkozik;

| 4.4. | ismét felhívja a figyelmet a regionális és helyi kötődésű általános érdekű szolgáltatások által a lisszaboni stratégia céljainak megvalósításában játszott szerep fontosságára; |
| --- | --- |

4.4.

ismét felhívja a figyelmet a regionális és helyi kötődésű általános érdekű szolgáltatások által a lisszaboni stratégia céljainak megvalósításában játszott szerep fontosságára;

| 4.5. | hangsúlyozza a kohéziós politikának a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform eredményeiben is megmutatkozó jelentőségét a helyi és regionális szintű, a lisszaboni stratégiához kapcsolódó tevékenység finanszírozásában. A 2007. februári plenáris ülésen elfogadandó„Az európai kohéziós politika strukturális alapok révén kifejtett fellendítő hatása” című előretekintő véleménnyel kapcsolatban készített tanulmány azt mutatja, hogy különleges jellemzőinek (partnerség, addicionalitás, stratégiai tervezés és többéves finanszírozás) köszönhetően az EU kohéziós politikájának jelentős befolyása és fellendítő hatása van helyi és regionális szinten. Ezt, mivel érezhetően hozzájárul az életminőség javulásához, látják és érzékelik az európai polgárok. |
| --- | --- |

4.5.

hangsúlyozza a kohéziós politikának a lisszaboni folyamatot nyomon követő platform eredményeiben is megmutatkozó jelentőségét a helyi és regionális szintű, a lisszaboni stratégiához kapcsolódó tevékenység finanszírozásában. A 2007. februári plenáris ülésen elfogadandó„Az európai kohéziós politika strukturális alapok révén kifejtett fellendítő hatása” című előretekintő véleménnyel kapcsolatban készített tanulmány azt mutatja, hogy különleges jellemzőinek (partnerség, addicionalitás, stratégiai tervezés és többéves finanszírozás) köszönhetően az EU kohéziós politikájának jelentős befolyása és fellendítő hatása van helyi és regionális szinten. Ezt, mivel érezhetően hozzájárul az életminőség javulásához, látják és érzékelik az európai polgárok.

| 4.6. | üdvözli a tervezett „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezést, amely lehetővé teszi a régiók tapasztalatcseréjét, a területi együttműködés vezető regionális fejlesztési programokkal való összekapcsolását, valamint az Európai Bizottság, a tagállamok, a városok és régiók közti szorosabb munkakapcsolatot. Felszólítja az Európai Bizottságot, hogy aktívan vonja be a helyi és regionális önkormányzatokat a kezdeményezés prioritásainak kiválasztásába, valamint reméli, hogy teljes mértékben részt vehet a kezdeményezés továbbfejlesztésében; |
| --- | --- |

4.6.

üdvözli a tervezett „Régiók a gazdasági változásért” kezdeményezést, amely lehetővé teszi a régiók tapasztalatcseréjét, a területi együttműködés vezető regionális fejlesztési programokkal való összekapcsolását, valamint az Európai Bizottság, a tagállamok, a városok és régiók közti szorosabb munkakapcsolatot. Felszólítja az Európai Bizottságot, hogy aktívan vonja be a helyi és regionális önkormányzatokat a kezdeményezés prioritásainak kiválasztásába, valamint reméli, hogy teljes mértékben részt vehet a kezdeményezés továbbfejlesztésében;

| 4.7. | üdvözli az Európai Bizottságnak az európai társadalmat és az egységes piacot számba vevő javaslatát, amelyhez a Régiók Bizottsága előretekintő véleménnyel kíván hozzájárulni; egyetért azzal a törekvéssel, hogy meg kell szüntetni az európai egységes piac lehetőségeinek útjában álló akadályokat, hogy a polgárok hatékonyabban kihasználhassák az előnyeit; kiemeli azonban, hogy a szolidaritásnak, valamint a szociális és |
| --- | --- |

4.7.

üdvözli az Európai Bizottságnak az európai társadalmat és az egységes piacot számba vevő javaslatát, amelyhez a Régiók Bizottsága előretekintő véleménnyel kíván hozzájárulni; egyetért azzal a törekvéssel, hogy meg kell szüntetni az európai egységes piac lehetőségeinek útjában álló akadályokat, hogy a polgárok hatékonyabban kihasználhassák az előnyeit; kiemeli azonban, hogy a szolidaritásnak, valamint a szociális és

| 4.8. | üdvözli az Európai Bizottság azon célkitűzését, hogy további lépéseket tesz az európai kutatási térség fejlesztése irányába, valamint kiemeli, hogy az európai kutatási és innovációs potenciál az európai régiók kapacitásának és specializációjának függvénye; továbbra is figyelemmel kíséri az Európai Technológiai Intézet létrehozatalát, rámutatva a helyi és regionális önkormányzatok jelentős, az egyetemek és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – együttműködésének elősegítésével játszott csoportosulást formáló szerepére. Ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a sikeres, innovatív Európa előfeltétele a közösségi szabadalom bevezetése; |
| --- | --- |

4.8.

üdvözli az Európai Bizottság azon célkitűzését, hogy további lépéseket tesz az európai kutatási térség fejlesztése irányába, valamint kiemeli, hogy az európai kutatási és innovációs potenciál az európai régiók kapacitásának és specializációjának függvénye; továbbra is figyelemmel kíséri az Európai Technológiai Intézet létrehozatalát, rámutatva a helyi és regionális önkormányzatok jelentős, az egyetemek és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – együttműködésének elősegítésével játszott csoportosulást formáló szerepére. Ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy a sikeres, innovatív Európa előfeltétele a közösségi szabadalom bevezetése;

| 4.9. | hangsúlyozza, hogy az oktatás, a képzés és az élethosszig tartó tanulás létfontosságú eszközök ahhoz, hogy szembenézhessünk a globalizáció kihívásaival, különösen, mivel elősegítik a tudásalapú társadalom állandóan változó munkaerő-piaci igényeinek megfelelni képes, magasan képzett munkaerő kialakulását; kiemeli, hogy el kell ismerni a helyi és regionális önkormányzatok fontos hatásköreit ezen a területen; |
| --- | --- |

4.9.

hangsúlyozza, hogy az oktatás, a képzés és az élethosszig tartó tanulás létfontosságú eszközök ahhoz, hogy szembenézhessünk a globalizáció kihívásaival, különösen, mivel elősegítik a tudásalapú társadalom állandóan változó munkaerő-piaci igényeinek megfelelni képes, magasan képzett munkaerő kialakulását; kiemeli, hogy el kell ismerni a helyi és regionális önkormányzatok fontos hatásköreit ezen a területen;

| 4.10. | úgy véli, hogy Európának szintén szüksége van egy erős vállalati kultúrára, és továbbra is bátorítani fogja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy támogassák a vállalkozói kedvet az iskolákban, mint olyan értékes karrierlehetőséget, amely hozzájárul Európa jólétéhez. Támogatja továbbá az Európai Bizottságot, hogy indítsa újra a „Fiatal Vállalkozók” programját; |
| --- | --- |

4.10.

úgy véli, hogy Európának szintén szüksége van egy erős vállalati kultúrára, és továbbra is bátorítani fogja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy támogassák a vállalkozói kedvet az iskolákban, mint olyan értékes karrierlehetőséget, amely hozzájárul Európa jólétéhez. Támogatja továbbá az Európai Bizottságot, hogy indítsa újra a „Fiatal Vállalkozók” programját;

| 4.11. | ismét felhívja a figyelmet az információs és kommunikációs technológiák népszerűsítésének nagy jelentőségére, amelyek egy minden polgár számára elérhető, regionális és szociális szempontból méltányos információs társadalmat mozdítanak elő, valamint olyan készségekkel szolgálnak, amelyekre szükség van a tudásalapú társadalomban éléshez és munkához, valamint továbbra is gondoskodik arról, hogy az i2010 kezdeményezés a regionális és helyi dimenziót is figyelembe vegye; |
| --- | --- |

4.11.

ismét felhívja a figyelmet az információs és kommunikációs technológiák népszerűsítésének nagy jelentőségére, amelyek egy minden polgár számára elérhető, regionális és szociális szempontból méltányos információs társadalmat mozdítanak elő, valamint olyan készségekkel szolgálnak, amelyekre szükség van a tudásalapú társadalomban éléshez és munkához, valamint továbbra is gondoskodik arról, hogy az i2010 kezdeményezés a regionális és helyi dimenziót is figyelembe vegye;

| 4.12. | kedvezően fogadja az Európai Bizottságnak az EU jövőbeli tengerpolitikája kidolgozásának keretébe illeszkedő, a tengeri környezetre és az EU kikötőpolitikájára hatást gyakorló politikák – köztük az európai halászati ágazat fenntarthatóságának biztosításához szükséges intézkedések – egységes szemléletű fejlesztésére vonatkozó javaslatát; megerősíti, hogy részt kíván venni ezen integrált politika kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

4.12.

kedvezően fogadja az Európai Bizottságnak az EU jövőbeli tengerpolitikája kidolgozásának keretébe illeszkedő, a tengeri környezetre és az EU kikötőpolitikájára hatást gyakorló politikák – köztük az európai halászati ágazat fenntarthatóságának biztosításához szükséges intézkedések – egységes szemléletű fejlesztésére vonatkozó javaslatát; megerősíti, hogy részt kíván venni ezen integrált politika kidolgozásában és végrehajtásában;

| 4.13. | hangsúlyozza az EU közlekedési politikája félidei felülvizsgálatának fontosságát és kifejezi szándékát, mely szerint rá kíván világítani az EU e területen tett kötelezettségvállalásaira azok maradéktalan végrehajtása érdekében, illetve azon óhaját, hogy szeretne hozzájárulni az Európai Bizottság 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó, a városi közlekedésről, a kikötőpolitikáról, a légi közlekedésről és a transzeurópai hálózatokról szóló kezdeményezéseiről folytatandó vitákhoz; |
| --- | --- |

4.13.

hangsúlyozza az EU közlekedési politikája félidei felülvizsgálatának fontosságát és kifejezi szándékát, mely szerint rá kíván világítani az EU e területen tett kötelezettségvállalásaira azok maradéktalan végrehajtása érdekében, illetve azon óhaját, hogy szeretne hozzájárulni az Európai Bizottság 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó, a városi közlekedésről, a kikötőpolitikáról, a légi közlekedésről és a transzeurópai hálózatokról szóló kezdeményezéseiről folytatandó vitákhoz;

| 4.14. | véleménye szerint már most el kellene kezdeni gondolkodni egy közös, minőségi agrárpolitikáról és a vidékfejlesztési politika erőteljesebb szerepéről a 2013 utáni időszakra. Szükségesnek tartja továbbá az új, 2007-es tervezési időszak kezdetétől egy a fenntartható fejlődésre, a versenyképességre és az innovációra koncentráló, a területi önkormányzatokat is összefogó konzultációs eljárás elindítását; |
| --- | --- |

4.14.

véleménye szerint már most el kellene kezdeni gondolkodni egy közös, minőségi agrárpolitikáról és a vidékfejlesztési politika erőteljesebb szerepéről a 2013 utáni időszakra. Szükségesnek tartja továbbá az új, 2007-es tervezési időszak kezdetétől egy a fenntartható fejlődésre, a versenyképességre és az innovációra koncentráló, a területi önkormányzatokat is összefogó konzultációs eljárás elindítását;

| 4.15. | úgy véli, hogy a vidékfejlesztési és regionális politika közötti helyi és regionális szintű koordináció elengedhetetlen a pénzügyi források optimális felhasználásához, és emlékeztet arra, hogy a vidékfejlesztési programok végrehajtásának minden fázisában nagy jelentőséget tulajdonít a területi önkormányzati részvételnek; |
| --- | --- |

4.15.

úgy véli, hogy a vidékfejlesztési és regionális politika közötti helyi és regionális szintű koordináció elengedhetetlen a pénzügyi források optimális felhasználásához, és emlékeztet arra, hogy a vidékfejlesztési programok végrehajtásának minden fázisában nagy jelentőséget tulajdonít a területi önkormányzati részvételnek;

| 4.16. | bátorítja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen nyílt vitát a genetikailag módosított, valamint a hagyományos- és biokultúrák egymás mellett éléséről, illetve – a területi önkormányzatok által kialakított álláspontok és hatásköreik tiszteletben tartásával – támogassa a fogyasztók és mezőgazdasági termelők érdekeit figyelembe vevő, átlátható megoldásokat, a környezet és az egészség védelmét, valamint a kutatás és a versenyképesség előmozdítását; |
| --- | --- |

4.16.

bátorítja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen nyílt vitát a genetikailag módosított, valamint a hagyományos- és biokultúrák egymás mellett éléséről, illetve – a területi önkormányzatok által kialakított álláspontok és hatásköreik tiszteletben tartásával – támogassa a fogyasztók és mezőgazdasági termelők érdekeit figyelembe vevő, átlátható megoldásokat, a környezet és az egészség védelmét, valamint a kutatás és a versenyképesség előmozdítását;

5.   Szolidaritás

| 5.1. | elismeri, hogy az öregedő népesség egyike azoknak a komoly kihívásoknak, amelyek az Európai Unió előtt állnak a következő években; kiemeli, hogy az elöregedés problémáját minden politika területén figyelembe kell venni, és megerősíti, hogy regionálisan különböző megközelítéseket kell alkalmazni, mivel az öregedési folyamatokban területi szinten is eltérések mutatkoznak; |
| --- | --- |

5.1.

elismeri, hogy az öregedő népesség egyike azoknak a komoly kihívásoknak, amelyek az Európai Unió előtt állnak a következő években; kiemeli, hogy az elöregedés problémáját minden politika területén figyelembe kell venni, és megerősíti, hogy regionálisan különböző megközelítéseket kell alkalmazni, mivel az öregedési folyamatokban területi szinten is eltérések mutatkoznak;

| 5.2. | üdvözli az Európai Bizottság gazdasági bevándorlók kapcsán kidolgozandó európai keretszabályozásra vonatkozó kezdeményezését, amely különös figyelmet fordít a magasan képzett bevándorlókra, válaszként a növekvő demográfiai nyomás által felvetett problémákra, anélkül hogy aláásná az Unión kívüli országok fejlődését; |
| --- | --- |

5.2.

üdvözli az Európai Bizottság gazdasági bevándorlók kapcsán kidolgozandó európai keretszabályozásra vonatkozó kezdeményezését, amely különös figyelmet fordít a magasan képzett bevándorlókra, válaszként a növekvő demográfiai nyomás által felvetett problémákra, anélkül hogy aláásná az Unión kívüli országok fejlődését;

| 5.3. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki közleményt a rugalmasság és biztonság („flexicurity”) közös alapelveiről és meghatározásáról, különös tekintettel arra, hogy hogyan tudná ez a megközelítés összekapcsolni a munkaerő-piaci rugalmasságot egy erős szociális védelemmel, figyelembe véve ugyanakkor a különböző tagállamok és régiók sajátosságait is; |
| --- | --- |

5.3.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki közleményt a rugalmasság és biztonság („flexicurity”) közös alapelveiről és meghatározásáról, különös tekintettel arra, hogy hogyan tudná ez a megközelítés összekapcsolni a munkaerő-piaci rugalmasságot egy erős szociális védelemmel, figyelembe véve ugyanakkor a különböző tagállamok és régiók sajátosságait is;

| 5.4. | üdvözli a „Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évét (2007)”, illetve az Európai Bizottság azon törekvését, hogy számba vegye az európai uniós szociális helyzetet, különös figyelemmel a hozzáférhetőségre és a lehetőségekre az Európa előtt álló szociális kihívásokra válaszként kidolgozandó új konszenzus fényében. Ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy komolyan kell venni a kor, nem, etnikai hovatartozás, fogyatékosság, nemi irányultság, vallás és meggyőződés alapján történő diszkrimináció elleni küzdelem szükségességét; |
| --- | --- |

5.4.

üdvözli a „Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Évét (2007)”, illetve az Európai Bizottság azon törekvését, hogy számba vegye az európai uniós szociális helyzetet, különös figyelemmel a hozzáférhetőségre és a lehetőségekre az Európa előtt álló szociális kihívásokra válaszként kidolgozandó új konszenzus fényében. Ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy komolyan kell venni a kor, nem, etnikai hovatartozás, fogyatékosság, nemi irányultság, vallás és meggyőződés alapján történő diszkrimináció elleni küzdelem szükségességét;

| 5.5. | üdvözli a soron következő 4. Gazdasági és Szociális Kohéziós Jelentést a gazdasági, szociális és területi kohézió felé haladásról, valamint az európai és nemzeti politikák, a strukturális alapok, a kohéziós alap, egyéb pénzügyi eszközök és az Európai Beruházási Bank kohézióhoz való hozzájárulásáról. Kiemeli továbbá a kohéziós politika jelentőségét a közösségi |
| --- | --- |

5.5.

üdvözli a soron következő 4. Gazdasági és Szociális Kohéziós Jelentést a gazdasági, szociális és területi kohézió felé haladásról, valamint az európai és nemzeti politikák, a strukturális alapok, a kohéziós alap, egyéb pénzügyi eszközök és az Európai Beruházási Bank kohézióhoz való hozzájárulásáról. Kiemeli továbbá a kohéziós politika jelentőségét a közösségi

6.   Energiapolitika és éghajlatváltozás

| 6.1. | az európai energiapolitika stratégiai felülvizsgálatától azt várja, hogy új impulzust adjon a versenyképesség, az energiaellátás biztonsága és az éghajlatváltozás kezelésének közös megközelítéséhez. Az új megközelítésnek az új technológiák innovációján és alkalmazásán, valamint a megújuló energiaforrásokon és az energetikai hatékonyságon kell alapulnia, hogy csökkenteni lehessen a harmadik országokból érkező energiabehozatalt, valamint hogy teljessé lehessen tenni a gáz és elektromosság belső piacát; következésképpen azt kéri, hogy erősítsék meg az Európai Bizottság és helyi és regionális önkormányzatok közötti párbeszédet, mivel ez utóbbiak teljes mértékben részt vesznek a megújuló energiaforrásokat és energetikai hatékonyságot előnyben részesítő projektek végrehajtásában; |
| --- | --- |

6.1.

az európai energiapolitika stratégiai felülvizsgálatától azt várja, hogy új impulzust adjon a versenyképesség, az energiaellátás biztonsága és az éghajlatváltozás kezelésének közös megközelítéséhez. Az új megközelítésnek az új technológiák innovációján és alkalmazásán, valamint a megújuló energiaforrásokon és az energetikai hatékonyságon kell alapulnia, hogy csökkenteni lehessen a harmadik országokból érkező energiabehozatalt, valamint hogy teljessé lehessen tenni a gáz és elektromosság belső piacát; következésképpen azt kéri, hogy erősítsék meg az Európai Bizottság és helyi és regionális önkormányzatok közötti párbeszédet, mivel ez utóbbiak teljes mértékben részt vesznek a megújuló energiaforrásokat és energetikai hatékonyságot előnyben részesítő projektek végrehajtásában;

| 6.2. | megerősíti támogatását az Európai Bizottság éghajlatváltozás terén tett kötelezettségvállalása iránt, és elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Bizottság ambíciózus célokat tűzzön ki a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi tárgyalások folyamán, amelyekben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért és így az éghajlatváltozásért felelős országok és ágazatok is részt vesznek; 2007 során hozzájárul a 2012 utáni időszak célkitűzéseinek meghatározásához; |
| --- | --- |

6.2.

megerősíti támogatását az Európai Bizottság éghajlatváltozás terén tett kötelezettségvállalása iránt, és elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Bizottság ambíciózus célokat tűzzön ki a 2012 utáni időszakra vonatkozó nemzetközi tárgyalások folyamán, amelyekben az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért és így az éghajlatváltozásért felelős országok és ágazatok is részt vesznek; 2007 során hozzájárul a 2012 utáni időszak célkitűzéseinek meghatározásához;

| 6.3. | kedvezően fogadja az Európai Bizottság álláspontját, amely az éghajlatváltozást elkerülhetetlennek látva az ahhoz való alkalmazkodásra helyezi a hangsúlyt; kiemeli a közösségi politikák éghajlat-változási szempontból történő vizsgálatának szükségességét; elsődleges fontosságúnak tartja az éghajlatváltozás gazdasági, környezeti és társadalmi hatásvizsgálatának erősítését a különböző régiókban és a polgárok tájékoztatását ezen hatásokról és költségekről. Arra kériaz Európai Bizottságot, hogy segítse elő a tapasztalatcserét ezen a területen annak érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő alkalmazkodási módszereket fejleszthessenek ki Európa különböző városaiban és régióiban; |
| --- | --- |

6.3.

kedvezően fogadja az Európai Bizottság álláspontját, amely az éghajlatváltozást elkerülhetetlennek látva az ahhoz való alkalmazkodásra helyezi a hangsúlyt; kiemeli a közösségi politikák éghajlat-változási szempontból történő vizsgálatának szükségességét; elsődleges fontosságúnak tartja az éghajlatváltozás gazdasági, környezeti és társadalmi hatásvizsgálatának erősítését a különböző régiókban és a polgárok tájékoztatását ezen hatásokról és költségekről. Arra kériaz Európai Bizottságot, hogy segítse elő a tapasztalatcserét ezen a területen annak érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő alkalmazkodási módszereket fejleszthessenek ki Európa különböző városaiban és régióiban;

7.   A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége

| 7.1. | közös európai bevándorlási és menekültügyi politika elismerését ajánlja, amely a következő öt fő területre koncentrál: kiterjedt együttműködés a tagállamok és a harmadik országok között, a külső határok biztosítása és az embercsempészet elleni küzdelem, következetes és hatékony politikák kidolgozása a kiskorúak védelmében; kitoloncolási politika, valamint a bevándorlók társadalmi beilleszkedése. A politikának figyelembe kell vennie a területi önkormányzatok hatáskörét a hágai program prioritásainak végrehajtása során, különösen az oktatáshoz és képzéshez való jogot, a foglalkoztatottsághoz, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a bevándorlók társadalmi, kulturális és politikai életben való részvételét, valamint a befogadó ország nyelvének tanítását megkönnyítő eszközökhöz való hozzáférést előnyben részesítő beilleszkedési politika tekintetében; |
| --- | --- |

7.1.

közös európai bevándorlási és menekültügyi politika elismerését ajánlja, amely a következő öt fő területre koncentrál: kiterjedt együttműködés a tagállamok és a harmadik országok között, a külső határok biztosítása és az embercsempészet elleni küzdelem, következetes és hatékony politikák kidolgozása a kiskorúak védelmében; kitoloncolási politika, valamint a bevándorlók társadalmi beilleszkedése. A politikának figyelembe kell vennie a területi önkormányzatok hatáskörét a hágai program prioritásainak végrehajtása során, különösen az oktatáshoz és képzéshez való jogot, a foglalkoztatottsághoz, valamint a szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, a bevándorlók társadalmi, kulturális és politikai életben való részvételét, valamint a befogadó ország nyelvének tanítását megkönnyítő eszközökhöz való hozzáférést előnyben részesítő beilleszkedési politika tekintetében;

| 7.2. | üdvözli az Európai Bizottság új kezdeményezését, hogy évente konferenciát szervez az integráló városok témakörében (az első ilyen konferenciát Rotterdamban tartották 2006 októberében). Megerősíti azt az elkötelezettségét, hogy továbbra is részt vesz a jövőbeli konferenciák szervezésében, amelyek közül a következő Milánóban lesz 2007-ben; |
| --- | --- |

7.2.

üdvözli az Európai Bizottság új kezdeményezését, hogy évente konferenciát szervez az integráló városok témakörében (az első ilyen konferenciát Rotterdamban tartották 2006 októberében). Megerősíti azt az elkötelezettségét, hogy továbbra is részt vesz a jövőbeli konferenciák szervezésében, amelyek közül a következő Milánóban lesz 2007-ben;

| 7.3. | kéri, hogy a rendszeres és strukturált intézményi partnerség kialakítása fényében vehessen részt egyrészt az Európai Bizottság által 2007 elején a bevándorlásról indítandó konzultációban, másrészt a hágai program végrehajtásának új, az Európai Bizottság által 2006. júniusában ismertetett módszerrel történő értékelésében; |
| --- | --- |

7.3.

kéri, hogy a rendszeres és strukturált intézményi partnerség kialakítása fényében vehessen részt egyrészt az Európai Bizottság által 2007 elején a bevándorlásról indítandó konzultációban, másrészt a hágai program végrehajtásának új, az Európai Bizottság által 2006. júniusában ismertetett módszerrel történő értékelésében;

| 7.4 | üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, mely szerint 2007 folyamán kézikönyvet kíván megjelentetni a bevándorlásról és a beilleszkedésről, és hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága – tagjain keresztül – az információk és a bevált gyakorlatok gazdag forrása lehet ezen a területen, éppen ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vonja be a Régiók Bizottságát, amennyire csak lehetséges, e kézikönyv elkészítésébe; |
| --- | --- |

7.4

üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, mely szerint 2007 folyamán kézikönyvet kíván megjelentetni a bevándorlásról és a beilleszkedésről, és hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága – tagjain keresztül – az információk és a bevált gyakorlatok gazdag forrása lehet ezen a területen, éppen ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vonja be a Régiók Bizottságát, amennyire csak lehetséges, e kézikönyv elkészítésébe;

| 7.5 | kiemeli, hogy számos régiót és várost érintenek közvetlenül a bevándorlási hullámok, és ezeknek a településeknek nincsenek meg a megfelelő eszközeik a bevándorló tömegek megfelelő, humanitárius módon történő kezelésére; Éppen ezért kéri, hogy a Frontex játsszon egyre jelentősebb szerepet az érintett régióknak nyújtott támogatás koordinálásában; |
| --- | --- |

7.5

kiemeli, hogy számos régiót és várost érintenek közvetlenül a bevándorlási hullámok, és ezeknek a településeknek nincsenek meg a megfelelő eszközeik a bevándorló tömegek megfelelő, humanitárius módon történő kezelésére; Éppen ezért kéri, hogy a Frontex játsszon egyre jelentősebb szerepet az érintett régióknak nyújtott támogatás koordinálásában;

| 7.6. | emlékeztet arra, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni a globalizált világ biztonsági igényei és az alapvető egyéni jogok és szabadságok biztosítása között; |
| --- | --- |

7.6.

emlékeztet arra, hogy megfelelő egyensúlyt kell találni a globalizált világ biztonsági igényei és az alapvető egyéni jogok és szabadságok biztosítása között;

8.   Bővítés

| 8.1. | az Európai Bizottságot az EU befogadási kapacitásának a többi – ideértve a RB-t is – intézménnyel együttműködésben végzendő értékelésére bátorítja; üdvözli a jövőbeli bővítésről folyó nyilvános vitát; |
| --- | --- |

8.1.

az Európai Bizottságot az EU befogadási kapacitásának a többi – ideértve a RB-t is – intézménnyel együttműködésben végzendő értékelésére bátorítja; üdvözli a jövőbeli bővítésről folyó nyilvános vitát;

| 8.2. | támogatja Horvátország, Törökország és a nyugat-balkáni országok uniós csatlakozásának folyamatát, és elkötelezi magát az EU és a tagjelölt, illetve tagjelöltség előtt álló országok regionális és helyi hatóságai közötti párbeszéd fejlesztése mellett. Úgy véli, hogy tekintet nélkül Törökországnak a jövőben az Európai Unióban elfoglalt státuszára, Európának érdekében áll, hogy támogassa a reformok felé vezető úton. Továbbra is közvetlen kapcsolatot kíván fenntartani a török helyi és regionális önkormányzatokkal a konzultatív vegyes bizottság lehető leghamarabb történő létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

8.2.

támogatja Horvátország, Törökország és a nyugat-balkáni országok uniós csatlakozásának folyamatát, és elkötelezi magát az EU és a tagjelölt, illetve tagjelöltség előtt álló országok regionális és helyi hatóságai közötti párbeszéd fejlesztése mellett. Úgy véli, hogy tekintet nélkül Törökországnak a jövőben az Európai Unióban elfoglalt státuszára, Európának érdekében áll, hogy támogassa a reformok felé vezető úton. Továbbra is közvetlen kapcsolatot kíván fenntartani a török helyi és regionális önkormányzatokkal a konzultatív vegyes bizottság lehető leghamarabb történő létrehozása érdekében;

9.   Erőteljesebb fellépés a világban

| 9.1. | hozzá szeretne járulni a szomszédos és a nyugat-balkáni országok demokratikus konszolidációjához a regionális és helyi választások megfigyelése, és ennek érdekében a közösségi és európai szintű megfelelő intézményközi együttműködés révén; |
| --- | --- |

9.1.

hozzá szeretne járulni a szomszédos és a nyugat-balkáni országok demokratikus konszolidációjához a regionális és helyi választások megfigyelése, és ennek érdekében a közösségi és európai szintű megfelelő intézményközi együttműködés révén;

| 9.2. | határozottan támogatja az „EUROMED Barcelona + 10” regionális konferencia végrehajtását, és emlékeztet az Európai Unió területi önkormányzatai és a mediterrán térség külső partnerei közötti intézményi párbeszéd jelentőségére a regionális partnerség, a decentralizált együttműködés, a decentralizáció folyamata és kormányzata terén az euro-mediterrán térségben történő tapasztalatcsere érdekében. Az Európai Unió és a mediterrán térség külső partnereinek helyi és regionális önkormányzatai közötti párbeszéd érdekében fórum létrehozására szólít fel; |
| --- | --- |

9.2.

határozottan támogatja az „EUROMED Barcelona + 10” regionális konferencia végrehajtását, és emlékeztet az Európai Unió területi önkormányzatai és a mediterrán térség külső partnerei közötti intézményi párbeszéd jelentőségére a regionális partnerség, a decentralizált együttműködés, a decentralizáció folyamata és kormányzata terén az euro-mediterrán térségben történő tapasztalatcsere érdekében. Az Európai Unió és a mediterrán térség külső partnereinek helyi és regionális önkormányzatai közötti párbeszéd érdekében fórum létrehozására szólít fel;

| 9.3. | hangsúlyozza a szomszédos térségekkel való konstruktív, helyi és regionális szintű kapcsolattartást, különösen az Európai Unió új keleti határai mentén; |
| --- | --- |

9.3.

hangsúlyozza a szomszédos térségekkel való konstruktív, helyi és regionális szintű kapcsolattartást, különösen az Európai Unió új keleti határai mentén;

| 9.4. | kiemeli, hogy a létező kapcsolatokat tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni, hogy létre lehessen hozni a stratégiai partnerséget Oroszországgal és az északi dimenzió új politikai keretét; |
| --- | --- |

9.4.

kiemeli, hogy a létező kapcsolatokat tovább kell fejleszteni és meg kell erősíteni, hogy létre lehessen hozni a stratégiai partnerséget Oroszországgal és az északi dimenzió új politikai keretét;

| 9.5. | hangsúlyozza a jó kormányzás fontosságát az európai fejlesztési konszenzus végrehajtása során, és úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének alkalmazása a decentralizált együttműködés keretében kulcsfontosságú a jó kormányzás és az európai fejlesztési politika szempontjából; |
| --- | --- |

9.5.

hangsúlyozza a jó kormányzás fontosságát az európai fejlesztési konszenzus végrehajtása során, és úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének alkalmazása a decentralizált együttműködés keretében kulcsfontosságú a jó kormányzás és az európai fejlesztési politika szempontjából;

| 10. | a Régiók Bizottsága megbízza az elnököt, hogy továbbítsa a jelen állásfoglalást az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, valamint a 2007. évben soros (német és portugál) elnökségek részére. |
| --- | --- |

10.

a Régiók Bizottsága megbízza az elnököt, hogy továbbítsa a jelen állásfoglalást az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a Tanács, valamint a 2007. évben soros (német és portugál) elnökségek részére.

Kelt Brüsszelben, 2006. december 7-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---