# Euroopan unionin C 309/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 309 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta16. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 309

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta16. joulukuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Valmistavat säädökset |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | 5.—6. heinäkuuta 2006 pidetty 428. täysistunto |
| 2006/C 309/1 | Euroopan talous- sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kilpailu- ja kuluttajalainsäädäntö | 1 |
| 2006/C 309/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Lisää tutkimusta ja innovaatiota — Investointi kasvuun ja työllisyyteen: Yhteinen lähestymistapaKOM(2005) 488 lopullinen | 10 |
| 2006/C 309/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisestaKOM(2005) 567 lopullinen — 2005/0227 COD | 15 |
| 2006/C 309/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksiKOM(2005) 535 lopullinen | 18 |
| 2006/C 309/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi)KOM(2005) 608 lopullinen — 2005/0246 COD | 22 |
| 2006/C 309/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja — Rahoituspalvelupolitiikka 2005—2010KOM(2005) 629 lopullinen | 26 |
| 2006/C 309/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus — Neuvoston päätös teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Haagin sopimukseen liittyvään, Genevessä 2 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn Geneven asiakirjaan tapahtuvan Euroopan yhteisön liittymisen hyväksymisestäKOM(2005) 687 lopullinen — 2005/0273 CNS ja — Ehdotus — Neuvoston asetus asetusten (EY) N:o 6/2002 ja (EY) N:o 40/94 muuttamisesta siten, että otetaan huomioon Euroopan yhteisön liittyminen teollismallien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Haagin sopimuksen Geneven asiakirjaanKOM(2005) 689 lopullinen — 2005/0274 CNS | 33 |
| 2006/C 309/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2013)KOM(2005) 705 lopullinen — 2005/0277 COD | 35 |
| 2006/C 309/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Neuvoston asetus (Euratom) säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2011)KOM(2006) 42 lopullinen — 2006/0014 CNS | 41 |
| 2006/C 309/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Neuvoston asetus perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamisesta kabotaasipalvelujen ja kansainvälisten hakurahtipalvelujen lisäämiseksi sen soveltamisalaanKOM(2005) 651 lopullinen/2 — 2005/0264 CNS | 46 |
| 2006/C 309/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lentoturvallisuus | 51 |
| 2006/C 309/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi jätteistäKOM(2005) 667 lopullinen — 2005/0281 COD | 55 |
| 2006/C 309/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006—2008KOM(2005) 647 lopullinen | 60 |
| 2006/C 309/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategiaKOM(2005) 670 lopullinen — SEC(2005) 1683 ja SEC(2005) 1684 | 67 |
| 2006/C 309/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi hirmukilpikirvan torjunnastaKOM(2006) 123 lopullinen — 2006/0040 CNS | 71 |
| 2006/C 309/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan teollisuuden raaka-ainehuoltoon liittyviä riskejä ja ongelmia | 72 |
| 2006/C 309/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisesta sosiaaliturvan tilastointijärjestelmästä (ESSPROS)KOM(2006) 11 lopullinen — 2006/0004 COD | 78 |
| 2006/C 309/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan unionin ja Andien yhteisön suhteet | 81 |
| 2006/C 309/9 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuus | 91 |
| 2006/C 309/0 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan naapuruuspolitiikka | 96 |
| 2006/C 309/1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (//EY, Euratom)KOM(2006) 99 lopullinen — 2006/0039 (CNS) | 103 |
| 2006/C 309/2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansista maista tulevien matkustajien tuomien tavaroiden vapauttamisesta arvonlisä- ja valmisteverostaKOM(2006)76 lopullinen — 2006/0021 CNS | 107 |
| 2006/C 309/3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessaKOM(2006) 33 lopullinen | 110 |
| 2006/C 309/4 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiastaKOM(2006) 35 lopullinen | 115 |
| 2006/C 309/5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö | 119 |
| 2006/C 309/6 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisön koheesio- ja aluekehityspolitiikan soveltamisessa | 126 |
| 2006/C 309/7 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksiKOM(2005) 602 lopullinen — 2005/0235 CNS | 133 |
| 2006/C 309/8 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yleishyödyllisten palvelujen tulevaisuus | 135 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

5.—6. heinäkuuta 2006 pidetty 428. täysistunto

2006/C 309/1

Euroopan talous- sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kilpailu- ja kuluttajalainsäädäntö

1

2006/C 309/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Lisää tutkimusta ja innovaatiota — Investointi kasvuun ja työllisyyteen: Yhteinen lähestymistapaKOM(2005) 488 lopullinen

KOM(2005) 488 lopullinen

10

2006/C 309/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisestaKOM(2005) 567 lopullinen — 2005/0227 COD

KOM(2005) 567 lopullinen — 2005/0227 COD

15

2006/C 309/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksiKOM(2005) 535 lopullinen

KOM(2005) 535 lopullinen

18

2006/C 309/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi)KOM(2005) 608 lopullinen — 2005/0246 COD

KOM(2005) 608 lopullinen — 2005/0246 COD

22

2006/C 309/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja — Rahoituspalvelupolitiikka 2005—2010KOM(2005) 629 lopullinen

KOM(2005) 629 lopullinen

26

2006/C 309/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus — Neuvoston päätös teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Haagin sopimukseen liittyvään, Genevessä 2 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn Geneven asiakirjaan tapahtuvan Euroopan yhteisön liittymisen hyväksymisestäKOM(2005) 687 lopullinen — 2005/0273 CNS ja — Ehdotus — Neuvoston asetus asetusten (EY) N:o 6/2002 ja (EY) N:o 40/94 muuttamisesta siten, että otetaan huomioon Euroopan yhteisön liittyminen teollismallien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Haagin sopimuksen Geneven asiakirjaanKOM(2005) 689 lopullinen — 2005/0274 CNS

KOM(2005) 687 lopullinen — 2005/0273 CNS

KOM(2005) 689 lopullinen — 2005/0274 CNS

33

2006/C 309/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2013)KOM(2005) 705 lopullinen — 2005/0277 COD

KOM(2005) 705 lopullinen — 2005/0277 COD

35

2006/C 309/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Neuvoston asetus (Euratom) säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2011)KOM(2006) 42 lopullinen — 2006/0014 CNS

KOM(2006) 42 lopullinen — 2006/0014 CNS

41

2006/C 309/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Neuvoston asetus perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamisesta kabotaasipalvelujen ja kansainvälisten hakurahtipalvelujen lisäämiseksi sen soveltamisalaanKOM(2005) 651 lopullinen/2 — 2005/0264 CNS

KOM(2005) 651 lopullinen/2 — 2005/0264 CNS

46

2006/C 309/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Lentoturvallisuus

51

2006/C 309/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi jätteistäKOM(2005) 667 lopullinen — 2005/0281 COD

KOM(2005) 667 lopullinen — 2005/0281 COD

55

2006/C 309/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006—2008KOM(2005) 647 lopullinen

KOM(2005) 647 lopullinen

60

2006/C 309/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategiaKOM(2005) 670 lopullinen — SEC(2005) 1683 ja SEC(2005) 1684

KOM(2005) 670 lopullinen — SEC(2005) 1683 ja SEC(2005) 1684

67

2006/C 309/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi hirmukilpikirvan torjunnastaKOM(2006) 123 lopullinen — 2006/0040 CNS

KOM(2006) 123 lopullinen — 2006/0040 CNS

71

2006/C 309/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan teollisuuden raaka-ainehuoltoon liittyviä riskejä ja ongelmia

72

2006/C 309/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisesta sosiaaliturvan tilastointijärjestelmästä (ESSPROS)KOM(2006) 11 lopullinen — 2006/0004 COD

KOM(2006) 11 lopullinen — 2006/0004 COD

78

2006/C 309/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan unionin ja Andien yhteisön suhteet

81

2006/C 309/9

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuus

91

2006/C 309/0

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Euroopan naapuruuspolitiikka

96

2006/C 309/1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (//EY, Euratom)KOM(2006) 99 lopullinen — 2006/0039 (CNS)

KOM(2006) 99 lopullinen — 2006/0039 (CNS)

103

2006/C 309/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansista maista tulevien matkustajien tuomien tavaroiden vapauttamisesta arvonlisä- ja valmisteverostaKOM(2006)76 lopullinen — 2006/0021 CNS

KOM(2006)76 lopullinen — 2006/0021 CNS

107

2006/C 309/3

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessaKOM(2006) 33 lopullinen

KOM(2006) 33 lopullinen

110

2006/C 309/4

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiastaKOM(2006) 35 lopullinen

KOM(2006) 35 lopullinen

115

2006/C 309/5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö

119

2006/C 309/6

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisön koheesio- ja aluekehityspolitiikan soveltamisessa

126

2006/C 309/7

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus: neuvoston asetus yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksiKOM(2005) 602 lopullinen — 2005/0235 CNS

KOM(2005) 602 lopullinen — 2005/0235 CNS

133

2006/C 309/8

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yleishyödyllisten palvelujen tulevaisuus

135

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Valmistavat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

5.—6. heinäkuuta 2006 pidetty 428. täysistunto

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/1

---

Euroopan talous- sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kilpailu- ja kuluttajalainsäädäntö”

(2006/C 309/01)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Kilpailu- ja kuluttajalainsäädäntö

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli María Candelas Sánchez Miguel.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 134 puolesta 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vapaasta kilpailusta hyötyvät kaikki markkinatoimijat, erityisesti kuluttajat. Alan lainsäädännön rikkominen on kuitenkin vaikuttanut etenkin kilpaileviin yrittäjiin, ja sääntöjen tarkoituksena onkin langettaa seuraamuksia ja lieventää yrittäjien välisen kilpailun puutteesta johtuvia taloudellisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.1

Vapaasta kilpailusta hyötyvät kaikki markkinatoimijat, erityisesti kuluttajat. Alan lainsäädännön rikkominen on kuitenkin vaikuttanut etenkin kilpaileviin yrittäjiin, ja sääntöjen tarkoituksena onkin langettaa seuraamuksia ja lieventää yrittäjien välisen kilpailun puutteesta johtuvia taloudellisia vaikutuksia.

| 1.2 | Kuluttajilla ei ole ollut asianmukaisia kilpailulainsäädäntöön perustuvia oikeudellisia välineitä, joiden avulla he olisivat voineet ryhtyä toimiin tai tehdä valituksen kiellettyjen kilpailukäytänteiden aiheuttamista vahingoista. Vasta sisämarkkinoilla tapahtuneiden suurien mullistusten, etenkin yleishyödyllisten taloudenalojen vapauttamisen jälkeen on alettu keskustella sellaisten välineiden tarpeesta, joiden avulla kuluttajat voisivat osallistua kilpailupolitiikkaan. |
| --- | --- |

1.2

Kuluttajilla ei ole ollut asianmukaisia kilpailulainsäädäntöön perustuvia oikeudellisia välineitä, joiden avulla he olisivat voineet ryhtyä toimiin tai tehdä valituksen kiellettyjen kilpailukäytänteiden aiheuttamista vahingoista. Vasta sisämarkkinoilla tapahtuneiden suurien mullistusten, etenkin yleishyödyllisten taloudenalojen vapauttamisen jälkeen on alettu keskustella sellaisten välineiden tarpeesta, joiden avulla kuluttajat voisivat osallistua kilpailupolitiikkaan.

| 1.3 | Ensimmäinen askel otettiin, kun kilpailun pääosastoon nimitettiin kuluttajien yhteyshenkilö. Hänen tehtävänään on kanavoida sellaisia pääosaston ja kuluttajaorganisaatioiden käsittelemiä kilpailukysymyksiä, joissa kyseisen virkamiehen mielipide on merkityksellinen. Kun viran perustamisesta on nyt kulunut kolme vuotta, on käynyt ilmeiseksi, että asianmukaisten välineiden puute on asettanut rajoituksia tehtävän hoitamiselle tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.3

Ensimmäinen askel otettiin, kun kilpailun pääosastoon nimitettiin kuluttajien yhteyshenkilö. Hänen tehtävänään on kanavoida sellaisia pääosaston ja kuluttajaorganisaatioiden käsittelemiä kilpailukysymyksiä, joissa kyseisen virkamiehen mielipide on merkityksellinen. Kun viran perustamisesta on nyt kulunut kolme vuotta, on käynyt ilmeiseksi, että asianmukaisten välineiden puute on asettanut rajoituksia tehtävän hoitamiselle tehokkaasti.

| 1.4 | Tärkeimmillä vapautetuilla aloilla vapaa kilpailu on samanaikaisesti ollut todella vähäistä, mikä on vaikuttanut siten, ettei alalle ole tullut kilpailijoita, ja kuluttajien taloudellisia oikeuksia on selvästi rajoitettu. Eräs syy tähän on se, että useimmat jäsenvaltiot omaksuivat vapauttamisen yhteydessä kansallisen ulottuvuuden ja ryhtyivät jälleen suojelemaan oman maansa yrityksiä. Komissiolla on oltava tarpeelliset keinot, joilla tällaisista vaikutuksista päästään eroon. |
| --- | --- |

1.4

Tärkeimmillä vapautetuilla aloilla vapaa kilpailu on samanaikaisesti ollut todella vähäistä, mikä on vaikuttanut siten, ettei alalle ole tullut kilpailijoita, ja kuluttajien taloudellisia oikeuksia on selvästi rajoitettu. Eräs syy tähän on se, että useimmat jäsenvaltiot omaksuivat vapauttamisen yhteydessä kansallisen ulottuvuuden ja ryhtyivät jälleen suojelemaan oman maansa yrityksiä. Komissiolla on oltava tarpeelliset keinot, joilla tällaisista vaikutuksista päästään eroon.

| 1.5 | Komissio voi ryhtyä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklan 2 kohdan nojalla unionitasolla laaja-alaisiin kuluttajansuojaa koskeviin toimiin etenkin kilpailupolitiikan alalla siten, että EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamissäännöissä otetaan kilpailevien yrittäjien lisäksi huomioon kilpailusääntöjen noudattamatta jättämisestä kärsivien kuluttajien edut. Jäsenvaltioiden on puolestaan laadittava omat sääntönsä samansuuntaisesti. |
| --- | --- |

1.5

Komissio voi ryhtyä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 153 artiklan 2 kohdan nojalla unionitasolla laaja-alaisiin kuluttajansuojaa koskeviin toimiin etenkin kilpailupolitiikan alalla siten, että EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamissäännöissä otetaan kilpailevien yrittäjien lisäksi huomioon kilpailusääntöjen noudattamatta jättämisestä kärsivien kuluttajien edut. Jäsenvaltioiden on puolestaan laadittava omat sääntönsä samansuuntaisesti.

| 1.6 | On siis ryhdyttävä toimiin, joilla taataan, että kiellettyjen käytänteiden harjoittamisesta mahdollisesti aiheutuva vahinko korvataan etenkin silloin, kun kyseessä ovat taloudelliset oikeudet. |
| --- | --- |

1.6

On siis ryhdyttävä toimiin, joilla taataan, että kiellettyjen käytänteiden harjoittamisesta mahdollisesti aiheutuva vahinko korvataan etenkin silloin, kun kyseessä ovat taloudelliset oikeudet.

| 1.7 | Myös kuluttajien tiedotus- ja kuulemisjärjestelyjä on tehostettava. Jos kilpailun pääosastossa toimii edelleen kuluttajien yhteyshenkilö, komission on annettava kyseisen virkamiehen käyttöön tehtävän hoitamisen edellyttämät välineet, ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston SANCOn on valjastettava omat sidosryhmänsä puuttumaan aiempaa tehokkaammin sellaisiin kilpailuasioihin, jotka liittyvät välittömästi kuluttajien etuihin. Komitea katsoo, että Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto voi muuttaa toimintaansa siten, että valtakunnalliset ja unionin laajuiset kuluttajajärjestöt voivat välittää verkoston avulla haluamaansa tietoa ja huomioita kilpailupolitiikan tehostamiseksi markkinoilla ja ajaa taloudellisia oikeuksiaan. |
| --- | --- |

1.7

Myös kuluttajien tiedotus- ja kuulemisjärjestelyjä on tehostettava. Jos kilpailun pääosastossa toimii edelleen kuluttajien yhteyshenkilö, komission on annettava kyseisen virkamiehen käyttöön tehtävän hoitamisen edellyttämät välineet, ja terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston SANCOn on valjastettava omat sidosryhmänsä puuttumaan aiempaa tehokkaammin sellaisiin kilpailuasioihin, jotka liittyvät välittömästi kuluttajien etuihin. Komitea katsoo, että Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto voi muuttaa toimintaansa siten, että valtakunnalliset ja unionin laajuiset kuluttajajärjestöt voivat välittää verkoston avulla haluamaansa tietoa ja huomioita kilpailupolitiikan tehostamiseksi markkinoilla ja ajaa taloudellisia oikeuksiaan.

2.   Unionin kilpailupolitiikan nykyiset suuntaviivat

| 2.1 | Vapaa kilpailu on eräs markkinatalouden perusperiaatteista. Markkinatalous perustuu siihen, että taloudellisilla toimijoilla ja ylipäätään kaikilla markkinoilla toimivilla yksityishenkilöillä on yrittämisen vapaus. Kilpailulainsäädännöstä annetut perustamissopimuksen määräykset ovat lähtöisin tarpeesta antaa säännöt, joissa yhdistyisivät markkinoilla vallitseva vapaa kilpailu ja kaikkien markkinatoimijoiden oikeudet. Kun sääntelystä vapauttaminen oli kiivaimmillaan, Euroopan komissio totesi (1), että yritysten ja kuluttajien edut on tasapainotettava, kun markkinoille katsottiin ilmaantuneen uusia taloudellisia tilanteita, joita kilpailuoikeudessa ei ollut otettu huomioon. Komissio kannatti niin ikään vapaaehtoisten välineiden tehostamista sekä kuluttajien ja yritysten vuoropuhelun edistämistä, jotta kuluttajien luottamus markkinoihin lisääntyisi, sillä kilpailu ei riitä lujittamaan luottamusta. |
| --- | --- |

2.1

Vapaa kilpailu on eräs markkinatalouden perusperiaatteista. Markkinatalous perustuu siihen, että taloudellisilla toimijoilla ja ylipäätään kaikilla markkinoilla toimivilla yksityishenkilöillä on yrittämisen vapaus. Kilpailulainsäädännöstä annetut perustamissopimuksen määräykset ovat lähtöisin tarpeesta antaa säännöt, joissa yhdistyisivät markkinoilla vallitseva vapaa kilpailu ja kaikkien markkinatoimijoiden oikeudet. Kun sääntelystä vapauttaminen oli kiivaimmillaan, Euroopan komissio totesi (1), että yritysten ja kuluttajien edut on tasapainotettava, kun markkinoille katsottiin ilmaantuneen uusia taloudellisia tilanteita, joita kilpailuoikeudessa ei ollut otettu huomioon. Komissio kannatti niin ikään vapaaehtoisten välineiden tehostamista sekä kuluttajien ja yritysten vuoropuhelun edistämistä, jotta kuluttajien luottamus markkinoihin lisääntyisi, sillä kilpailu ei riitä lujittamaan luottamusta.

| 2.2 | Nykytilanteessa on eräitä uusia piirteitä. Niitä on esitelty kilpailupolitiikkaa koskevassa komission kertomuksessa 2004 (2) ja komission jäsenen Neelie Kroesin puheenvuorossa (3). Sekä komission kertomuksessa että komission jäsenen puheenvuorossa korostetaan tarvetta keskittyä toiminnassa Lissabonin ohjelmassa sisämarkkinoiden ja kilpailukyvyn kannalta olennaisiksi määriteltyihin aloihin. Toimissa on kuitenkin otettava aivan erityisesti huomioon kuluttajien edut ja ennen kaikkea se, miten kartellit ja monopolit vaikuttavat kuluttajien oikeuksiin. Tätä kantaa voidaan pitää ensi askeleena kuluttajansuojan sisällyttämiseksi markkinoiden sääntelykeinoihin siten, että asiaa tarkastellaan kysynnän eikä vain tarjonnan näkökulmasta, kuten tähän asti on tehty. |
| --- | --- |

2.2

Nykytilanteessa on eräitä uusia piirteitä. Niitä on esitelty kilpailupolitiikkaa koskevassa komission kertomuksessa 2004 (2) ja komission jäsenen Neelie Kroesin puheenvuorossa (3). Sekä komission kertomuksessa että komission jäsenen puheenvuorossa korostetaan tarvetta keskittyä toiminnassa Lissabonin ohjelmassa sisämarkkinoiden ja kilpailukyvyn kannalta olennaisiksi määriteltyihin aloihin. Toimissa on kuitenkin otettava aivan erityisesti huomioon kuluttajien edut ja ennen kaikkea se, miten kartellit ja monopolit vaikuttavat kuluttajien oikeuksiin. Tätä kantaa voidaan pitää ensi askeleena kuluttajansuojan sisällyttämiseksi markkinoiden sääntelykeinoihin siten, että asiaa tarkastellaan kysynnän eikä vain tarjonnan näkökulmasta, kuten tähän asti on tehty.

| 2.3 | Todettakoon, että EU päättää kilpailupolitiikasta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, koska politiikkaa on määrä soveltaa yhtenäismarkkinoilla ja siis rajatylittävissä toimissa ja sen tarkoituksena on yhtenäistää kansalliset säädökset, jotta jäsenvaltioissa ei sovellettaisi protektionistisia politiikkoja omien markkinoiden suosimiseksi eikä kilpailijoiden syrjimiseksi. Yhteisön viranomaisten rooli onkin perustavanlaatuinen, etenkin komission, jonka toimivaltaan ei kuulu ainoastaan kilpailulainsäädäntöä koskevien säädösehdotusten tekeminen vaan myös keskittymien ja valtiontukien valvonta. Viranomaisten on asetettava etusijalle yleinen etu valtion omaan etuun nähden. |
| --- | --- |

2.3

Todettakoon, että EU päättää kilpailupolitiikasta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, koska politiikkaa on määrä soveltaa yhtenäismarkkinoilla ja siis rajatylittävissä toimissa ja sen tarkoituksena on yhtenäistää kansalliset säädökset, jotta jäsenvaltioissa ei sovellettaisi protektionistisia politiikkoja omien markkinoiden suosimiseksi eikä kilpailijoiden syrjimiseksi. Yhteisön viranomaisten rooli onkin perustavanlaatuinen, etenkin komission, jonka toimivaltaan ei kuulu ainoastaan kilpailulainsäädäntöä koskevien säädösehdotusten tekeminen vaan myös keskittymien ja valtiontukien valvonta. Viranomaisten on asetettava etusijalle yleinen etu valtion omaan etuun nähden.

| 2.4 | Yleishyödyllisten sektoreiden vapauttaminen ja rahoituspalveluita koskeva lainsäädäntö ovat saaneet aikaan sen, että kilpailupolitiikka ja muut komission harjoittamat politiikanlohkot, erityisesti kuluttajapolitiikka, pyritään suhteuttamaan toisiinsa. Tuoreimmassa kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuksessa vuodelta 2004 kuluttajapolitiikan tunnontarkalle täytäntöönpanolle asetettujen tavoitteiden joukossa mainitaankin kuluttajien etujen vahvistaminen ja luottamuksen lisääminen sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.4

Yleishyödyllisten sektoreiden vapauttaminen ja rahoituspalveluita koskeva lainsäädäntö ovat saaneet aikaan sen, että kilpailupolitiikka ja muut komission harjoittamat politiikanlohkot, erityisesti kuluttajapolitiikka, pyritään suhteuttamaan toisiinsa. Tuoreimmassa kilpailupolitiikkaa koskevassa kertomuksessa vuodelta 2004 kuluttajapolitiikan tunnontarkalle täytäntöönpanolle asetettujen tavoitteiden joukossa mainitaankin kuluttajien etujen vahvistaminen ja luottamuksen lisääminen sisämarkkinoilla.

| 2.5 | Periaatejulistuksesta huolimatta unionin kilpailupolitiikan konkreettinen tarkastelu osoittaa, että periaatteita tuskin sovelletaan käytännössä. Asetelma on itse asiassa samanlainen kuin aiemmin. Vuonna 2003 ilmoitettiin kilpailupolitiikan eurooppalaisena teemapäivänä, että kilpailun pääosastoon, joka jakautuu kilpailupolitiikan kutakin lohkoa vastaaviin linjoihin, nimitetään kuluttajien yhteyshenkilö valvomaan kuluttajien etuja (4). On myös julkaistu esitteitä (5), joilla kuluttajia valistetaan ja heille tiedotetaan kilpailupolitiikasta ja siitä, miten se vaikuttaa kuluttajien etuihin. |
| --- | --- |

2.5

Periaatejulistuksesta huolimatta unionin kilpailupolitiikan konkreettinen tarkastelu osoittaa, että periaatteita tuskin sovelletaan käytännössä. Asetelma on itse asiassa samanlainen kuin aiemmin. Vuonna 2003 ilmoitettiin kilpailupolitiikan eurooppalaisena teemapäivänä, että kilpailun pääosastoon, joka jakautuu kilpailupolitiikan kutakin lohkoa vastaaviin linjoihin, nimitetään kuluttajien yhteyshenkilö valvomaan kuluttajien etuja (4). On myös julkaistu esitteitä (5), joilla kuluttajia valistetaan ja heille tiedotetaan kilpailupolitiikasta ja siitä, miten se vaikuttaa kuluttajien etuihin.

| 2.6 | Kuluttajien yhteyshenkilön tehtävistä korostettakoon seuraavia: (6)







  — | toimia kuluttajajärjestöjen ja yksittäisten kuluttajien yhdyssiteenä (7) |
| --- | --- | --- |

2.6

Kuluttajien yhteyshenkilön tehtävistä korostettakoon seuraavia: (6)

—

toimia kuluttajajärjestöjen ja yksittäisten kuluttajien yhdyssiteenä (7)

| — | luoda säännölliset yhteydet kuluttajajärjestöihin, erityisesti eurooppalaiseen neuvoa-antavaan kuluttajaryhmään (European Consumer Consultative Group, ECCG) |
| --- | --- |

—

luoda säännölliset yhteydet kuluttajajärjestöihin, erityisesti eurooppalaiseen neuvoa-antavaan kuluttajaryhmään (European Consumer Consultative Group, ECCG)

| — | tiedottaa kuluttajaryhmille kilpailuasioista, joissa niiden panoksesta voisi olla hyötyä, ja opastaa kuluttajia ilmaisemaan näkemyksiään |
| --- | --- |

—

tiedottaa kuluttajaryhmille kilpailuasioista, joissa niiden panoksesta voisi olla hyötyä, ja opastaa kuluttajia ilmaisemaan näkemyksiään

| — | pitää yhteyttä jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisiin kuluttajansuoja-asioihin liittyvien kysymysten tiimoilta. |
| --- | --- |

—

pitää yhteyttä jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisiin kuluttajansuoja-asioihin liittyvien kysymysten tiimoilta.

| 2.7 | Kilpailupolitiikassa on siis alettu huomioida myös kuluttajien edut. Näin olisi meneteltävä kaikissa politiikoissa, jotta yhtäältä terveys- ja kuluttaja-asioiden ja toisaalta kilpailun pääosasto eivät enää toimisi tiukasti erillään toisistaan. Politiikanlohkoja olisikin koordinoitava jatkuvasti sekä yhteisön tasolla että sovittamalla yhteisön politiikat jäsenvaltioiden toteuttamiin politiikkoihin, jotta talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoita sekä kuluttajia hyödyttävä markkinatalouteen liittyvä vapaa kilpailu toteutuu. |
| --- | --- |

2.7

Kilpailupolitiikassa on siis alettu huomioida myös kuluttajien edut. Näin olisi meneteltävä kaikissa politiikoissa, jotta yhtäältä terveys- ja kuluttaja-asioiden ja toisaalta kilpailun pääosasto eivät enää toimisi tiukasti erillään toisistaan. Politiikanlohkoja olisikin koordinoitava jatkuvasti sekä yhteisön tasolla että sovittamalla yhteisön politiikat jäsenvaltioiden toteuttamiin politiikkoihin, jotta talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoita sekä kuluttajia hyödyttävä markkinatalouteen liittyvä vapaa kilpailu toteutuu.

3.   Kuluttajiin vaikuttavat EU:n kilpailupolitiikat

| 3.1 | Kilpailupolitiikan voidaan viime aikoina todeta muuttuneen huomattavasti. Se ei johdu pelkästään talouden niin kutsutun maailmanlaajuistumisen aiheuttamasta kovasta paineesta vaan myös siitä, että palvelualojen vapauttaminen on jouduttu sovittamaan muihin yleistä etua palveleviin tavoitteisiin, kuten palveluiden tarjoajien monimuotoisuuden ja luotettavuuden varmistamiseen. Kilpailupolitiikassa on sitouduttu tärkeään tehtävään kilpailukykyä koskevien tavoitteiden toteuttajana, sellaisina kuin ne on määritelty Lissabonin ohjelmassa. Näiden tavoitteiden kannalta on keskeisintä markkinatalouden ja ennen kaikkea talouskeskittymien moitteeton toimivuus. Viimeksi mainitut ovat olennaisen tärkeitä, jotta Euroopan talous menestyisi kansainvälisessä kilpailussa. Tämä ei kuitenkaan kavenna kilpailijoiden keskinäisiä oikeuksia eikä etenkään eurooppalaisten kuluttajien oikeuksia. |
| --- | --- |

3.1

Kilpailupolitiikan voidaan viime aikoina todeta muuttuneen huomattavasti. Se ei johdu pelkästään talouden niin kutsutun maailmanlaajuistumisen aiheuttamasta kovasta paineesta vaan myös siitä, että palvelualojen vapauttaminen on jouduttu sovittamaan muihin yleistä etua palveleviin tavoitteisiin, kuten palveluiden tarjoajien monimuotoisuuden ja luotettavuuden varmistamiseen. Kilpailupolitiikassa on sitouduttu tärkeään tehtävään kilpailukykyä koskevien tavoitteiden toteuttajana, sellaisina kuin ne on määritelty Lissabonin ohjelmassa. Näiden tavoitteiden kannalta on keskeisintä markkinatalouden ja ennen kaikkea talouskeskittymien moitteeton toimivuus. Viimeksi mainitut ovat olennaisen tärkeitä, jotta Euroopan talous menestyisi kansainvälisessä kilpailussa. Tämä ei kuitenkaan kavenna kilpailijoiden keskinäisiä oikeuksia eikä etenkään eurooppalaisten kuluttajien oikeuksia.

| 3.2 | Kuluttajansuojaan vaikuttava kilpailupolitiikka on hahmoteltava konkreettisesti, joten kilpailua sääteleviä säännöksiä, toisin sanoen perustamissopimuksen artikloita soveltamissääntöineen on tarkistettava. Soveltamissääntöjä on hiljattain eräissä tapauksissa muutettu ja toisissa tapauksissa odotellaan muutosten hyväksymistä. |
| --- | --- |

3.2

Kuluttajansuojaan vaikuttava kilpailupolitiikka on hahmoteltava konkreettisesti, joten kilpailua sääteleviä säännöksiä, toisin sanoen perustamissopimuksen artikloita soveltamissääntöineen on tarkistettava. Soveltamissääntöjä on hiljattain eräissä tapauksissa muutettu ja toisissa tapauksissa odotellaan muutosten hyväksymistä.

3.3   Sopimukset ja rajoittavat käytännöt

| 3.3.1 | Yritysten väliset sopimukset ovat osa markkinasuhteita, ja ne helpottavat markkinoiden kokonaisvaltaista toimintaa. Sopimuksia ei kuitenkaan aina käytetä kilpailutarkoituksiin vaan pikemminkin päinvastoin. Jo yhteismarkkinoita luotaessa katsottiin tarpeelliseksi kieltää tällaiset sopimukset, jos niiden tarkoituksena on estää vapaa kilpailu tai rajoittaa tai vääristää sitä. Samoin on yritysten yhteenliittymien laita. Niiden merkittävin ilmenemismuoto ovat kartellit, jotka toimivat yritysten yhteenliittymien tavoin ilman näennäistä keskinäistä koordinointia. Kun toiminta rajoittaa vapaata kilpailua tai estää sen, yhteenliittymä on kiellettävä. |
| --- | --- |

3.3.1

Yritysten väliset sopimukset ovat osa markkinasuhteita, ja ne helpottavat markkinoiden kokonaisvaltaista toimintaa. Sopimuksia ei kuitenkaan aina käytetä kilpailutarkoituksiin vaan pikemminkin päinvastoin. Jo yhteismarkkinoita luotaessa katsottiin tarpeelliseksi kieltää tällaiset sopimukset, jos niiden tarkoituksena on estää vapaa kilpailu tai rajoittaa tai vääristää sitä. Samoin on yritysten yhteenliittymien laita. Niiden merkittävin ilmenemismuoto ovat kartellit, jotka toimivat yritysten yhteenliittymien tavoin ilman näennäistä keskinäistä koordinointia. Kun toiminta rajoittaa vapaata kilpailua tai estää sen, yhteenliittymä on kiellettävä.

| 3.3.2 | Yritysten keskenään tekemät sopimukset ja päätökset perustuvat oikeudellisesti sopimukseen, joka velvoittaa kumpaakin sopijapuolta. Sekä sopimusten että päätösten lainvoimaisuutta säätelee voimassa olevan lainsäädännön noudattaminen. Tarkastelun kohteena olevissa sopimuksissa ja päätöksissä ongelmana ovat niistä kolmannelle osapuolelle aiheutuvat vaikutukset, aivan erityisesti niiden vaikutukset markkinoilla vallitsevaa kilpailua sääteleviin sääntöihin. |
| --- | --- |

3.3.2

Yritysten keskenään tekemät sopimukset ja päätökset perustuvat oikeudellisesti sopimukseen, joka velvoittaa kumpaakin sopijapuolta. Sekä sopimusten että päätösten lainvoimaisuutta säätelee voimassa olevan lainsäädännön noudattaminen. Tarkastelun kohteena olevissa sopimuksissa ja päätöksissä ongelmana ovat niistä kolmannelle osapuolelle aiheutuvat vaikutukset, aivan erityisesti niiden vaikutukset markkinoilla vallitsevaa kilpailua sääteleviin sääntöihin.

| 3.3.3 | Säännöillä on kaiken kaikkiaan tarkoitus kieltää sopimuksen tai päätöksen tuloksena syntyvä tilanne eli kilpailun rajoittaminen. Mutta säännöissä mennään vieläkin pidemmälle, sillä niissä julistetaan kaikki tämäntapaiset sopimukset tai päätökset mitättömiksi. Tämä vaikuttaa käytännössä siten, että markkinoiden vääristymisen kilpailijoille ja ylipäätään elinkeinoelämälle aiheuttamat vahingot korvataan. |
| --- | --- |

3.3.3

Säännöillä on kaiken kaikkiaan tarkoitus kieltää sopimuksen tai päätöksen tuloksena syntyvä tilanne eli kilpailun rajoittaminen. Mutta säännöissä mennään vieläkin pidemmälle, sillä niissä julistetaan kaikki tämäntapaiset sopimukset tai päätökset mitättömiksi. Tämä vaikuttaa käytännössä siten, että markkinoiden vääristymisen kilpailijoille ja ylipäätään elinkeinoelämälle aiheuttamat vahingot korvataan.

| 3.3.4 | Koska perustamissopimuksen 81 artiklan määräyksiä sovelletaan monenlaisiin tilanteisiin sekä jäsenvaltioiden markkinoilla että sisämarkkinoilla, komissio laati niin kutsutun nykyaikaistamispaketin (8), jonka avulla perustamissopimuksen määräykset voidaan mukauttaa tuomioistuinten oikeuskäytäntöön ja määräyksiä sovellettaessa esiin tuleviin monenlaisiin tilanteisiin. |
| --- | --- |

3.3.4

Koska perustamissopimuksen 81 artiklan määräyksiä sovelletaan monenlaisiin tilanteisiin sekä jäsenvaltioiden markkinoilla että sisämarkkinoilla, komissio laati niin kutsutun nykyaikaistamispaketin (8), jonka avulla perustamissopimuksen määräykset voidaan mukauttaa tuomioistuinten oikeuskäytäntöön ja määräyksiä sovellettaessa esiin tuleviin monenlaisiin tilanteisiin.

| 3.3.5 | Myös ryhmäpoikkeuksia on ajanmukaistettu. (9) Alaviitteessä mainitussa asetuksessa luetellaan uusia poikkeuksia, jotka vastaavat markkinoiden nykyisiä tarpeita ja liittyvät aivan erityisesti teknologiansiirtoa koskeviin sopimuksiin. Tarvitaan selkeää sääntöä, jonka nojalla yritykset voivat tehdä sopimuksia joutumatta kielletylle alueelle. Siksi on asetettava rajat, joissa sopimuksia tehdään, ja ennen kaikkea taattava, etteivät kuluttajat missään tapauksessa joudu kärsimään vahinkoa poikkeusten vuoksi. |
| --- | --- |

3.3.5

Myös ryhmäpoikkeuksia on ajanmukaistettu. (9) Alaviitteessä mainitussa asetuksessa luetellaan uusia poikkeuksia, jotka vastaavat markkinoiden nykyisiä tarpeita ja liittyvät aivan erityisesti teknologiansiirtoa koskeviin sopimuksiin. Tarvitaan selkeää sääntöä, jonka nojalla yritykset voivat tehdä sopimuksia joutumatta kielletylle alueelle. Siksi on asetettava rajat, joissa sopimuksia tehdään, ja ennen kaikkea taattava, etteivät kuluttajat missään tapauksessa joudu kärsimään vahinkoa poikkeusten vuoksi.

3.4   Määräävän aseman väärinkäyttö

| 3.4.1 | Perustamissopimuksen 82 artiklassa yhtä tai useampaa yritystä kielletään käyttämästä väärin määräävää asemaa yhtenäismarkkinoilla tai merkittävällä osalla yhtenäismarkkinoita. Määräys ei estä määräävän aseman muotoutumista (suuntauksena on pikemminkin ollut suosia taloudellisia keskittymiä, joiden avulla eurooppalaiset yritykset voivat kilpailla muiden yritysten kanssa kansainvälisesti), vaan tarkoituksena on estää tilanne, jossa valta-aseman avulla pakotetaan muut kilpailijat hyväksymään yrityksen asettamat ehdot ja eliminoidaan näin kilpailu. Kyseiseen artiklaan sisältyvässä määräyksessä ei siis huomioida määräävään asemaan johtaneen tilanteen syntyä päinvastoin kuin 81 artiklassa, jossa otetaan huomioon sopimuksen tai päätösten alkuperä ja julistetaan ne sitten mitättömiksi. |
| --- | --- |

3.4.1

Perustamissopimuksen 82 artiklassa yhtä tai useampaa yritystä kielletään käyttämästä väärin määräävää asemaa yhtenäismarkkinoilla tai merkittävällä osalla yhtenäismarkkinoita. Määräys ei estä määräävän aseman muotoutumista (suuntauksena on pikemminkin ollut suosia taloudellisia keskittymiä, joiden avulla eurooppalaiset yritykset voivat kilpailla muiden yritysten kanssa kansainvälisesti), vaan tarkoituksena on estää tilanne, jossa valta-aseman avulla pakotetaan muut kilpailijat hyväksymään yrityksen asettamat ehdot ja eliminoidaan näin kilpailu. Kyseiseen artiklaan sisältyvässä määräyksessä ei siis huomioida määräävään asemaan johtaneen tilanteen syntyä päinvastoin kuin 81 artiklassa, jossa otetaan huomioon sopimuksen tai päätösten alkuperä ja julistetaan ne sitten mitättömiksi.

| 3.4.2 | Määräävän aseman vaikutukset poikkeavat sopimuskäytäntöjen vaikutuksesta, sillä määräävä asema ei tunnu vaikuttavan kilpailuun, koska tilanne, toisin sanoen kilpailijoiden puute, voi jo sinänsä rajoittaa kilpailua tai tehdä kilpailijoiden roolin markkinoilla merkityksettömäksi. Sen sijaan tunnutaan suojelevan kuluttajaa, joka on määräävää markkina-asemaa väärin käyttävän yrittäjän sanelemien ehtojen uhri. (10) |
| --- | --- |

3.4.2

Määräävän aseman vaikutukset poikkeavat sopimuskäytäntöjen vaikutuksesta, sillä määräävä asema ei tunnu vaikuttavan kilpailuun, koska tilanne, toisin sanoen kilpailijoiden puute, voi jo sinänsä rajoittaa kilpailua tai tehdä kilpailijoiden roolin markkinoilla merkityksettömäksi. Sen sijaan tunnutaan suojelevan kuluttajaa, joka on määräävää markkina-asemaa väärin käyttävän yrittäjän sanelemien ehtojen uhri. (10)

| 3.4.3 | Komissio on puuttunut tämänsuuntaisesti tärkeimpiin aloihin, joilla myöhään tapahtuneen vapauttamisen vuoksi on ollut määräävä asema useimmissa EU-maissa. Tällaisia aloja ovat muun muassa televiestintä (11) tai sektorit, joilla kilpailijat eivät ole synnyttäneet todellista kilpailua, koska kyseessä on ollut teknisesti huomattavan innovoiva ala. Esimerkkinä viimeksi mainitusta tapauksesta mainittakoon Microsoft. (12) Kummassakin tapauksessa päätettiin, että kyseessä oli määräävän aseman väärinkäyttö. Ensiksi mainitussa tapauksessa väärinkäyttö oli ilmennyt televiestintäpalvelujen hinnoitteluna. (13) Päätös oli lisäksi merkittävä, sillä se vaikutti valtion sääntelemään toimialaan, ja komissio katsoi asiakseen toimia alakohtaisesta hintasääntelystä huolimatta. |
| --- | --- |

3.4.3

Komissio on puuttunut tämänsuuntaisesti tärkeimpiin aloihin, joilla myöhään tapahtuneen vapauttamisen vuoksi on ollut määräävä asema useimmissa EU-maissa. Tällaisia aloja ovat muun muassa televiestintä (11) tai sektorit, joilla kilpailijat eivät ole synnyttäneet todellista kilpailua, koska kyseessä on ollut teknisesti huomattavan innovoiva ala. Esimerkkinä viimeksi mainitusta tapauksesta mainittakoon Microsoft. (12) Kummassakin tapauksessa päätettiin, että kyseessä oli määräävän aseman väärinkäyttö. Ensiksi mainitussa tapauksessa väärinkäyttö oli ilmennyt televiestintäpalvelujen hinnoitteluna. (13) Päätös oli lisäksi merkittävä, sillä se vaikutti valtion sääntelemään toimialaan, ja komissio katsoi asiakseen toimia alakohtaisesta hintasääntelystä huolimatta.

| 3.4.4 | Toinen, Microsoftin tapaus, oli edellistä monimutkaisempi, koska kyseessä on amerikkalaisyritys, jolla on lähes monopoliasema tietojärjestelmiensä käytössä. Komissio päätti kuitenkin, että perustamissopimuksen 82 artiklaa oli rikottu käyttämällä väärin määräävää asemaa mikrotietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla, koska yritys oli kieltäytynyt antamasta tietoa järjestelmän yhteentoimivuudesta ennen kaikkea silloin, kun Windows Media Playeria pakkomyytiin yhdessä Windows-käyttöjärjestelmän kanssa. Komissio langetti törkeästä rikkomuksesta tuntuvat sakot ja vaati yritystä toteuttamaan tiettyjä toimenpiteitä eli levittämään tietoa käyttöjärjestelmistä ja myymään mikrotietokoneiden Windows-käyttöjärjestelmän osia erikseen. |
| --- | --- |

3.4.4

Toinen, Microsoftin tapaus, oli edellistä monimutkaisempi, koska kyseessä on amerikkalaisyritys, jolla on lähes monopoliasema tietojärjestelmiensä käytössä. Komissio päätti kuitenkin, että perustamissopimuksen 82 artiklaa oli rikottu käyttämällä väärin määräävää asemaa mikrotietokoneiden käyttöjärjestelmien markkinoilla, koska yritys oli kieltäytynyt antamasta tietoa järjestelmän yhteentoimivuudesta ennen kaikkea silloin, kun Windows Media Playeria pakkomyytiin yhdessä Windows-käyttöjärjestelmän kanssa. Komissio langetti törkeästä rikkomuksesta tuntuvat sakot ja vaati yritystä toteuttamaan tiettyjä toimenpiteitä eli levittämään tietoa käyttöjärjestelmistä ja myymään mikrotietokoneiden Windows-käyttöjärjestelmän osia erikseen.

3.5   Yrityskeskittymien valvonta

| 3.5.1 | EY:n perustamissopimuksessa ei ole yhtäkään artiklaa, jossa määrättäisiin konkreettisesti yrityskeskittymiin sovellettavista säännöistä. Tämä johtuu siitä, että aluksi tällaista liiketoimintamuotoa ei ollut olemassakaan, ja myöhemmin jäsenvaltioiden viranomaiset tukivat yritysten keskittymistä saadakseen oman maansa yritykset kilpailukykyisiksi. Mutta kun keskittymät johtivat määräävään asemaan, niihin sovellettiin sekä perustamissopimuksen 81 että 82 artiklaa siten, ettei keskittymiä kuitenkaan valvottu etukäteen vaan ainoastaan silloin, kun ne johtivat määräävän aseman väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

3.5.1

EY:n perustamissopimuksessa ei ole yhtäkään artiklaa, jossa määrättäisiin konkreettisesti yrityskeskittymiin sovellettavista säännöistä. Tämä johtuu siitä, että aluksi tällaista liiketoimintamuotoa ei ollut olemassakaan, ja myöhemmin jäsenvaltioiden viranomaiset tukivat yritysten keskittymistä saadakseen oman maansa yritykset kilpailukykyisiksi. Mutta kun keskittymät johtivat määräävään asemaan, niihin sovellettiin sekä perustamissopimuksen 81 että 82 artiklaa siten, ettei keskittymiä kuitenkaan valvottu etukäteen vaan ainoastaan silloin, kun ne johtivat määräävän aseman väärinkäyttöön.

| 3.5.2 | Neuvosto käytti EY:n perustamissopimuksen 83 ja 308 artiklan mukaisia lisävaltuuksia yhteisön tavoitteiden, tässä tapauksessa vapaan kilpailun, saavuttamiseksi ja antoi kyseisten artiklojen nojalla useita asetuksia edellä mainitun puutteen korjaamiseksi sekä mahdollistaakseen yrityskeskittymien todellisen valvonnan, kunnes päädyttiin nykyiseen asetukseen (EY) N:o 139/2004 (14), jolla muutettiin ja parannettiin asetusta (EY) N:o 1310/97 (15) ja johon ennen kaikkea sisällytettiin asiassa Gencor vastaan komissio (16) annetusta tuomiosta johtuva oikeuskäytäntö. |
| --- | --- |

3.5.2

Neuvosto käytti EY:n perustamissopimuksen 83 ja 308 artiklan mukaisia lisävaltuuksia yhteisön tavoitteiden, tässä tapauksessa vapaan kilpailun, saavuttamiseksi ja antoi kyseisten artiklojen nojalla useita asetuksia edellä mainitun puutteen korjaamiseksi sekä mahdollistaakseen yrityskeskittymien todellisen valvonnan, kunnes päädyttiin nykyiseen asetukseen (EY) N:o 139/2004 (14), jolla muutettiin ja parannettiin asetusta (EY) N:o 1310/97 (15) ja johon ennen kaikkea sisällytettiin asiassa Gencor vastaan komissio (16) annetusta tuomiosta johtuva oikeuskäytäntö.

| 3.5.3 | Uudella asetuksella muutetaan kilpailunäkökohtia muun muassa siten, että asiat, joita komissio pitää kansallisina, siirretään jäsenvaltion viranomaisten tai vähintään kolmen jäsenvaltion käsiteltäväksi. Tämä helpottaa suuresti yhteisön kilpailuviranomaisten työsumaa. Komitea katsoo kuitenkin, että asia voidaan siirtää jäsenvaltioiden käsiteltäväksi vain, jos se ei vaikuta olennaiseen osaan yhtenäismarkkinoita. Viimeksi mainitussa tapauksessa kilpailurajoituksia ja sidosryhmiin, etenkin kuluttajiin, kohdistuvia vaikutuksia olisi helpompi suojella yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

3.5.3

Uudella asetuksella muutetaan kilpailunäkökohtia muun muassa siten, että asiat, joita komissio pitää kansallisina, siirretään jäsenvaltion viranomaisten tai vähintään kolmen jäsenvaltion käsiteltäväksi. Tämä helpottaa suuresti yhteisön kilpailuviranomaisten työsumaa. Komitea katsoo kuitenkin, että asia voidaan siirtää jäsenvaltioiden käsiteltäväksi vain, jos se ei vaikuta olennaiseen osaan yhtenäismarkkinoita. Viimeksi mainitussa tapauksessa kilpailurajoituksia ja sidosryhmiin, etenkin kuluttajiin, kohdistuvia vaikutuksia olisi helpompi suojella yhteisön tasolla.

| 3.5.4 | Asetuksiin tehdyistä huomattavista muutoksista todettakoon, että sekä 1 artiklassa mainitut enimmäismäärät että 2 artiklassa mainitut käsitteet on rajattu entistä selkeämmin, jotta kävisi selväksi, missä tilanteessa määräävä asema ja ennen kaikkea kilpailun olennainen vähentyminen syntyvät. |
| --- | --- |

3.5.4

Asetuksiin tehdyistä huomattavista muutoksista todettakoon, että sekä 1 artiklassa mainitut enimmäismäärät että 2 artiklassa mainitut käsitteet on rajattu entistä selkeämmin, jotta kävisi selväksi, missä tilanteessa määräävä asema ja ennen kaikkea kilpailun olennainen vähentyminen syntyvät.

| 3.5.5 | Myös menettelynäkökohtia on muutettu, mikä ei ole edellä mainittuja seikkoja vähäpätöisempää. Merkittävän muutoksen kohteena on nyt määräaika, jonka kuluessa asia on siirrettävä jäsenvaltioiden käsiteltäväksi. Määräaikaa on pidennetty, minkä ansiosta asianosaisilla on paremmat mahdollisuudet ryhtyä toimiin sen mukaan, mitä jäsenvaltion lainsäädännössä on säädetty. Myös ilmoituksen tekijöille asetettua määräaikaa on pidennetty. Sitä voitaneen pitää liian joustamattomana, sillä 15 työpäivää aivan menettelyn alussa ei anna ilmoituksen tekijöille mahdollisuutta tutustua komissiolle mahdollisesti esitettyihin, ilmoitettua toimintaa koskeviin väitteisiin. On kuitenkin todettava, ettei menettelyn missään vaiheessa ole säädetty kuluttajien osallistumisesta siihen. Säädöstekstistä on jopa poistettu kyseisten yritysten työntekijöiden etujen ja työpaikkojen huomioon ottaminen keskittymiä arvioitaessa. |
| --- | --- |

3.5.5

Myös menettelynäkökohtia on muutettu, mikä ei ole edellä mainittuja seikkoja vähäpätöisempää. Merkittävän muutoksen kohteena on nyt määräaika, jonka kuluessa asia on siirrettävä jäsenvaltioiden käsiteltäväksi. Määräaikaa on pidennetty, minkä ansiosta asianosaisilla on paremmat mahdollisuudet ryhtyä toimiin sen mukaan, mitä jäsenvaltion lainsäädännössä on säädetty. Myös ilmoituksen tekijöille asetettua määräaikaa on pidennetty. Sitä voitaneen pitää liian joustamattomana, sillä 15 työpäivää aivan menettelyn alussa ei anna ilmoituksen tekijöille mahdollisuutta tutustua komissiolle mahdollisesti esitettyihin, ilmoitettua toimintaa koskeviin väitteisiin. On kuitenkin todettava, ettei menettelyn missään vaiheessa ole säädetty kuluttajien osallistumisesta siihen. Säädöstekstistä on jopa poistettu kyseisten yritysten työntekijöiden etujen ja työpaikkojen huomioon ottaminen keskittymiä arvioitaessa.

3.6   Tyyppitapaukset, joissa kilpailua rajoitetaan

| 3.6.1 | Yhteisön lainsäätäjä on luetellut kiellettyjä käytänteitä sekä perustamissopimuksen 81 että 82 artiklassa. Luettelo ei kuitenkaan ole kattava. Ensiksi mainitussa artiklassa kielletään kartelleihin perustuvat käytännöt ja jälkimmäisessä määräävän asemaan perustuvat käytännöt. Heti alkuun on selvennettävä, etteivät luettelot ole tyhjentäviä vaan esimerkkejä usein toistuvista, kumpaakin käyttäytymistapaa ilmentävistä käytänteistä. Tämä tarkoittaa, että markkinoilla saatetaan havaita myös muita vaikutuksiltaan samanlaisia käytänteitä, jotka siis ovat niin ikään kiellettyjä. |
| --- | --- |

3.6.1

Yhteisön lainsäätäjä on luetellut kiellettyjä käytänteitä sekä perustamissopimuksen 81 että 82 artiklassa. Luettelo ei kuitenkaan ole kattava. Ensiksi mainitussa artiklassa kielletään kartelleihin perustuvat käytännöt ja jälkimmäisessä määräävän asemaan perustuvat käytännöt. Heti alkuun on selvennettävä, etteivät luettelot ole tyhjentäviä vaan esimerkkejä usein toistuvista, kumpaakin käyttäytymistapaa ilmentävistä käytänteistä. Tämä tarkoittaa, että markkinoilla saatetaan havaita myös muita vaikutuksiltaan samanlaisia käytänteitä, jotka siis ovat niin ikään kiellettyjä.

| 3.6.2 | Kummassakin artiklassa luetellaan samantyyppisiä käytäntöjä:






  — | Vahvistetaan hinnat. |
| --- | --- | --- |

3.6.2

Kummassakin artiklassa luetellaan samantyyppisiä käytäntöjä:

—

Vahvistetaan hinnat.

| — | Rajoitetaan tai valvotaan tuotantoa, markkinoita, teknistä kehitystä tai investointeja. |
| --- | --- |

—

Rajoitetaan tai valvotaan tuotantoa, markkinoita, teknistä kehitystä tai investointeja.

| — | Jaetaan markkinoita tai hankintalähteitä. |
| --- | --- |

—

Jaetaan markkinoita tai hankintalähteitä.

| — | Sovelletaan erilaisia ehtoja eri kauppakumppaneiden samanlaisiin suorituksiin. |
| --- | --- |

—

Sovelletaan erilaisia ehtoja eri kauppakumppaneiden samanlaisiin suorituksiin.

| — | Asetetaan sopimuksen syntymisen edellytykseksi lisäsuoritusten hyväksyminen. |
| --- | --- |

—

Asetetaan sopimuksen syntymisen edellytykseksi lisäsuoritusten hyväksyminen.

| 3.6.3 | Kaikki tässä luetellut käytänteet voidaan luokitella kahteen tyyppiin, jotka vastaavat paremmin lähtötilannettaan:






  a) | Kilpailun väärinkäyttö: Siihen kuuluu useita kilpailun vastaisia käytänteitä, kuten tavaran tai palvelun toimittamisesta kieltäytyminen, alhaisten hintojen vahvistaminen alle todellisen hinnan, asiakasbonukset tai hintoihin perustuva syrjintä. Tällaisella käyttäytymisellä on taloudellinen vaikutus eli se vähentää kilpailua tai estää kilpailun markkinoilla tai huomattavalla osalla markkinoita. |
| --- | --- | --- |

3.6.3

Kaikki tässä luetellut käytänteet voidaan luokitella kahteen tyyppiin, jotka vastaavat paremmin lähtötilannettaan:

a)

Kilpailun väärinkäyttö: Siihen kuuluu useita kilpailun vastaisia käytänteitä, kuten tavaran tai palvelun toimittamisesta kieltäytyminen, alhaisten hintojen vahvistaminen alle todellisen hinnan, asiakasbonukset tai hintoihin perustuva syrjintä. Tällaisella käyttäytymisellä on taloudellinen vaikutus eli se vähentää kilpailua tai estää kilpailun markkinoilla tai huomattavalla osalla markkinoita.

| b) | Sellaisten yritysten väärinkäyttö tai vilpillinen hyväksikäyttö, jotka ovat riippuvaisia toisen tai toisten yritysten määräävästä asemasta ostaessaan tavaroita tai palveluita, sopimattomien hintojen, syrjinnän, tehottomuuden tai laiminlyönnin tai jopa tekijänoikeuksien väärinkäytön muodossa. |
| --- | --- |

b)

Sellaisten yritysten väärinkäyttö tai vilpillinen hyväksikäyttö, jotka ovat riippuvaisia toisen tai toisten yritysten määräävästä asemasta ostaessaan tavaroita tai palveluita, sopimattomien hintojen, syrjinnän, tehottomuuden tai laiminlyönnin tai jopa tekijänoikeuksien väärinkäytön muodossa.

| 3.6.4 | Eräs yleisimmistä tyyppitapauksista on hinnoittelu laajasti tulkittuna, kuten alennukset, marginaalit, maksuehdot tai alennusmyynnit. Tähän ryhmään kuuluvat myös tapaukset, joissa ei laadita etukäteen kustannusarviota, ei pitäydytä hinnastossa eikä myydä tavaroita tai palveluita muilla kuin tarjotuilla hinnoilla. Kaikki nämä käytännöt vaikuttavat kuluttajiin. Erityisistä kuluttajansuojaa koskevista säännöistä huolimatta kuluttajat ovat alakynnessä verrattuna markkinoilla määräävässä asemassa oleviin yrityksiin, jotka usein ovat ainoita tavaran tai palvelun tarjoajia markkinoilla. |
| --- | --- |

3.6.4

Eräs yleisimmistä tyyppitapauksista on hinnoittelu laajasti tulkittuna, kuten alennukset, marginaalit, maksuehdot tai alennusmyynnit. Tähän ryhmään kuuluvat myös tapaukset, joissa ei laadita etukäteen kustannusarviota, ei pitäydytä hinnastossa eikä myydä tavaroita tai palveluita muilla kuin tarjotuilla hinnoilla. Kaikki nämä käytännöt vaikuttavat kuluttajiin. Erityisistä kuluttajansuojaa koskevista säännöistä huolimatta kuluttajat ovat alakynnessä verrattuna markkinoilla määräävässä asemassa oleviin yrityksiin, jotka usein ovat ainoita tavaran tai palvelun tarjoajia markkinoilla.

3.7   Kilpailun kehittyminen tietyillä sääntelystä vapautetuilla toimialoilla

EY:n perustamissopimuksen mukainen kilpailupolitiikka on sopeutettu unionin perinteisiin elinkeinoelämän aloihin. Sen soveltamissäännöt ovat siis kehittyneet rinnan uusien tosiseikkojen kanssa, jotka ovat edellyttäneet kilpailun lisäämistä. Menettelyt, joiden osalta merkittävien markkinasektoreiden vapauttaminen on toteutettu, ovat vaikuttaneet kielteisesti kuluttajiin, sillä useimmiten julkiset palvelut ovat muotoutuneet määräävässä asemassa oleviksi yrityksiksi kyseisellä markkinasegmentillä, jolla yrityksen kilpailijoiden on vaikea kilpailla.

3.7.1   Energia

| 3.7.1.1 | Viime vuosina Euroopan energiasektorin (sähkön ja kaasun) vapauttaminen on edistynyt huomattavasti. Ala on viime aikoihin asti kuulunut julkisen sektorin piiriin, joten sen toimitus- ja hintaehtoja säännösteltiin. Komission kaavailujen mukaan muiden kuin kotitalouskäyttäjien markkinat oli määrä vapauttaa heinäkuuhun 2004 mennessä ja kotitalouskäyttäjien markkinat heinäkuusta 2007 alkaen. Ensiksi mainittu kaavailu ei ole kaikilta osin toteutunut, eikä kotitalouksien kulutusta voida nykytilanteessa kaikilta osin vapauttaa säätelystä. |
| --- | --- |

3.7.1.1

Viime vuosina Euroopan energiasektorin (sähkön ja kaasun) vapauttaminen on edistynyt huomattavasti. Ala on viime aikoihin asti kuulunut julkisen sektorin piiriin, joten sen toimitus- ja hintaehtoja säännösteltiin. Komission kaavailujen mukaan muiden kuin kotitalouskäyttäjien markkinat oli määrä vapauttaa heinäkuuhun 2004 mennessä ja kotitalouskäyttäjien markkinat heinäkuusta 2007 alkaen. Ensiksi mainittu kaavailu ei ole kaikilta osin toteutunut, eikä kotitalouksien kulutusta voida nykytilanteessa kaikilta osin vapauttaa säätelystä.

| 3.7.1.2 | Tilanne on monimutkainen. Yksityistetyt verkot — etenkin sähköverkot — toimivat puutteellisesti, sillä yksityiset toimijat pitävät verkkojensa ylläpitokustannukset alhaisina, mikä vaikuttaa tuntuvasti käyttäjiin usein toistuvina toimituskatkoksina. |
| --- | --- |

3.7.1.2

Tilanne on monimutkainen. Yksityistetyt verkot — etenkin sähköverkot — toimivat puutteellisesti, sillä yksityiset toimijat pitävät verkkojensa ylläpitokustannukset alhaisina, mikä vaikuttaa tuntuvasti käyttäjiin usein toistuvina toimituskatkoksina.

| 3.7.1.3 | Nykyinen sähköasetus (17), jolla edistetään sähkön rajatylittävää kauppaa, voi kuitenkin lisätä kilpailua sisämarkkinoilla sähkönsiirtojärjestelmien operaattoreille tarkoitetun korvausjärjestelmän avulla ja ottamalla käyttöön syrjimättömät, avoimet ja etäisyyksistä riippumattomat tariffit. |
| --- | --- |

3.7.1.3

Nykyinen sähköasetus (17), jolla edistetään sähkön rajatylittävää kauppaa, voi kuitenkin lisätä kilpailua sisämarkkinoilla sähkönsiirtojärjestelmien operaattoreille tarkoitetun korvausjärjestelmän avulla ja ottamalla käyttöön syrjimättömät, avoimet ja etäisyyksistä riippumattomat tariffit.

| 3.7.1.4 | Komissio on sittemmin perustanut Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston yhteyteen energiaa käsittelevän alaryhmän, jonka tehtävänä on keskustella asiasta ja valmistella sopimus yhteisön kilpailusääntöjen soveltamisesta energiamarkkinoihin. |
| --- | --- |

3.7.1.4

Komissio on sittemmin perustanut Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston yhteyteen energiaa käsittelevän alaryhmän, jonka tehtävänä on keskustella asiasta ja valmistella sopimus yhteisön kilpailusääntöjen soveltamisesta energiamarkkinoihin.

3.7.2   Televiestintä

| 3.7.2.1 | Televiestintäalan lainsäädäntöä uudistettiin vuonna 2002 (18) enimmäkseen siksi, että kaikki sähköistä viestintää koskevat säännöt oli saatettava ajan tasalle ja verkkojen käyttö oli mukautettava uuteen tekniikkaan. Jäsenvaltiot toteuttivat mukautukset eri tavoin. Yhdeksännessä raportissa EU:n sähköisen viestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanosta (19) onkin keskitytty sääntelytoimenpiteiden sisällyttämiseen jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja kansallisten sääntelyviranomaisten tehtäviin. |
| --- | --- |

3.7.2.1

Televiestintäalan lainsäädäntöä uudistettiin vuonna 2002 (18) enimmäkseen siksi, että kaikki sähköistä viestintää koskevat säännöt oli saatettava ajan tasalle ja verkkojen käyttö oli mukautettava uuteen tekniikkaan. Jäsenvaltiot toteuttivat mukautukset eri tavoin. Yhdeksännessä raportissa EU:n sähköisen viestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanosta (19) onkin keskitytty sääntelytoimenpiteiden sisällyttämiseen jäsenvaltioiden lainsäädäntöön ja kansallisten sääntelyviranomaisten tehtäviin.

| 3.7.2.2 | Yhdeksännestä raportista käy ilmi, että operaattoreiden määrä on säilynyt ennallaan, vaikka eräät niistä ovat pysytelleet vain alkuperäisillä markkinoillaan. Operaattoreiden välinen kilpailu on toisaalta siirtynyt kansainvälisiltä markkinoilta ja kaukopuheluista paikallispuheluihin, joita tarjoavien perinteisten operaattoreiden määrä on asteittain vähentynyt. Puhelujen hinnat ovat näin muotoutuneet kuluttajien kannalta edullisemmiksi, mutta uusia palvelusopimuksia tehtäessä heidän alkuperäistä asemaansa käytetään toisinaan väärin. |
| --- | --- |

3.7.2.2

Yhdeksännestä raportista käy ilmi, että operaattoreiden määrä on säilynyt ennallaan, vaikka eräät niistä ovat pysytelleet vain alkuperäisillä markkinoillaan. Operaattoreiden välinen kilpailu on toisaalta siirtynyt kansainvälisiltä markkinoilta ja kaukopuheluista paikallispuheluihin, joita tarjoavien perinteisten operaattoreiden määrä on asteittain vähentynyt. Puhelujen hinnat ovat näin muotoutuneet kuluttajien kannalta edullisemmiksi, mutta uusia palvelusopimuksia tehtäessä heidän alkuperäistä asemaansa käytetään toisinaan väärin.

| 3.7.2.3 | Televiestintämarkkinoiden kilpailutilanteen tarkkailun avulla voidaan jossain määrin valvoa määräävässä asemassa olevia operaattoreita ja määrätä niille erityisvelvoitteita, jotka estävät väärinkäytön asetettaessa kuluttajille ehtoja ja hinnoiteltaessa palveluita. Komissio on seurannut laajasti direktiivin 2002/77/TY täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa, (20) jotta sekä kilpailua rajoittavat että kuluttajien etuihin vaikuttavat puutteet voidaan korjata. |
| --- | --- |

3.7.2.3

Televiestintämarkkinoiden kilpailutilanteen tarkkailun avulla voidaan jossain määrin valvoa määräävässä asemassa olevia operaattoreita ja määrätä niille erityisvelvoitteita, jotka estävät väärinkäytön asetettaessa kuluttajille ehtoja ja hinnoiteltaessa palveluita. Komissio on seurannut laajasti direktiivin 2002/77/TY täytäntöönpanoa kaikissa jäsenvaltioissa, (20) jotta sekä kilpailua rajoittavat että kuluttajien etuihin vaikuttavat puutteet voidaan korjata.

3.7.3   Liikenne

Liikennettä on tarkasteltava eri liikennevälineiden näkökulmista. Seuraavassa käsitellään lähinnä lento-, rautatie- ja meriliikennettä, joissa tapahtuu merkittäviä muutoksia etenkin lentomatkustajien suojelussa ja meriliikenteen turvallisuudessa.

3.7.3.1   Lentoliikenne

| 3.7.3.1.1 | Komissio käynnisti vuonna 2003 siviili-ilmailualan kanssa vuoropuhelun, jonka tarkoituksena oli sopia yhteisestä kannasta kilpailupolitiikan soveltamiseen alalla käynnissä oleviin liittoutumiin ja fuusioihin. Samana vuonna kävi ilmi, että asetusta (EY) 1/2003 oli muutettava lisäämällä siihen unionin ja kolmansien maiden välinen lentoliikenne, jotta luotaisiin open sky -alue, jolla voitaisiin puuttua eurooppalaisten ja unionin ulkopuolisista maista peräisin olevien, etenkin yhdysvaltalaisten, yhtiöiden välisiin liittoutumiin. Komissio tutki useita yritysten tekemiä sopimuksia. (21) Eräät niistä eivät sovi yhteen kilpailusääntöjen kanssa, ja tiettyjen sopimusten sisältöä ja voimassaoloaikaa muutettiin. |
| --- | --- |

3.7.3.1.1

Komissio käynnisti vuonna 2003 siviili-ilmailualan kanssa vuoropuhelun, jonka tarkoituksena oli sopia yhteisestä kannasta kilpailupolitiikan soveltamiseen alalla käynnissä oleviin liittoutumiin ja fuusioihin. Samana vuonna kävi ilmi, että asetusta (EY) 1/2003 oli muutettava lisäämällä siihen unionin ja kolmansien maiden välinen lentoliikenne, jotta luotaisiin open sky -alue, jolla voitaisiin puuttua eurooppalaisten ja unionin ulkopuolisista maista peräisin olevien, etenkin yhdysvaltalaisten, yhtiöiden välisiin liittoutumiin. Komissio tutki useita yritysten tekemiä sopimuksia. (21) Eräät niistä eivät sovi yhteen kilpailusääntöjen kanssa, ja tiettyjen sopimusten sisältöä ja voimassaoloaikaa muutettiin.

| 3.7.3.1.2 | Samoihin aikoihin hyväksyttiin asetus matkustajien oikeuksista. (22) |
| --- | --- |

3.7.3.1.2

Samoihin aikoihin hyväksyttiin asetus matkustajien oikeuksista. (22)

3.7.3.2   Rautatieliikenne

| 3.7.3.2.1 | Asetuksen 1/2003 nojalla jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset voivat soveltaa rautatieliikenteeseen kilpailusääntöjä. Tästä lähin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden viranomaisten on määriteltävä yhteistyössä energian ja liikenteen pääosaston kanssa yhteisen edun piiriin kuuluvat seikat, koska rautatieliikenne on vapautettu sääntelystä. |
| --- | --- |

3.7.3.2.1

Asetuksen 1/2003 nojalla jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset voivat soveltaa rautatieliikenteeseen kilpailusääntöjä. Tästä lähin sekä yhteisön että jäsenvaltioiden viranomaisten on määriteltävä yhteistyössä energian ja liikenteen pääosaston kanssa yhteisen edun piiriin kuuluvat seikat, koska rautatieliikenne on vapautettu sääntelystä.

| 3.7.3.2.2 | Ensimmäisten rautatieliikenteen vapauttamista koskevien direktiivien tavoitteena oli tavaroiden vapaa liikkuvuus rautateitse yli rajojen sekä viitekehyksen luominen pääsylle tarjoamaan sekä rahti- että matkustajapalveluita säätämällä kulkureiteistä, tariffeista jne. |
| --- | --- |

3.7.3.2.2

Ensimmäisten rautatieliikenteen vapauttamista koskevien direktiivien tavoitteena oli tavaroiden vapaa liikkuvuus rautateitse yli rajojen sekä viitekehyksen luominen pääsylle tarjoamaan sekä rahti- että matkustajapalveluita säätämällä kulkureiteistä, tariffeista jne.

| 3.7.3.2.3 | Toiseen pakettiin sisällytettiin jäsenvaltioiden rahtimarkkinoiden vapauttaminen sekä kansallisten ja kansainvälisten matkustajamarkkinoiden vapauttaminen. |
| --- | --- |

3.7.3.2.3

Toiseen pakettiin sisällytettiin jäsenvaltioiden rahtimarkkinoiden vapauttaminen sekä kansallisten ja kansainvälisten matkustajamarkkinoiden vapauttaminen.

| 3.7.3.2.4 | Kokonaistavoitteen mukaan kilpailulainsäädäntöä olisi ryhdyttävä soveltamaan yhteisesti rautatieliikenteeseen, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset ja komissio eivät tekisi keskenään ristiriitaisia päätöksiä. |
| --- | --- |

3.7.3.2.4

Kokonaistavoitteen mukaan kilpailulainsäädäntöä olisi ryhdyttävä soveltamaan yhteisesti rautatieliikenteeseen, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset ja komissio eivät tekisi keskenään ristiriitaisia päätöksiä.

3.7.3.3   Meriliikenne

| 3.7.3.3.1 | Meriliikenteen alalla on eniten ryhmäpoikkeuksia. Ne koskevat etenkin parhaillaan tarkistettavassa asetuksessa (EY) 823/2000 (23) tarkoitettuja linjakonferensseja ja linjaliikenteen konsortioita, jotka aikovat soveltaa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan määräystä. Kyseisen artiklan nojalla linjaliikenteen konsortiot ja linjakonferenssit voivat ylittää sääntömääräisen enimmäismäärän, kunhan asiasta ilmoitetaan etukäteen komissiolle ja lupa saadaan vastustamismenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.7.3.3.1

Meriliikenteen alalla on eniten ryhmäpoikkeuksia. Ne koskevat etenkin parhaillaan tarkistettavassa asetuksessa (EY) 823/2000 (23) tarkoitettuja linjakonferensseja ja linjaliikenteen konsortioita, jotka aikovat soveltaa EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan määräystä. Kyseisen artiklan nojalla linjaliikenteen konsortiot ja linjakonferenssit voivat ylittää sääntömääräisen enimmäismäärän, kunhan asiasta ilmoitetaan etukäteen komissiolle ja lupa saadaan vastustamismenettelyn mukaisesti.

| 3.7.3.3.2 | Muutamat konsortiot ovat käytännössä soveltaneet sopimuksia ryhmäpoikkeuksen ulkopuolelle jäävään toimintaan, kuten hinnoitteluun. Niinpä komissio on puuttunut asiaan rajoittaakseen sopimusten sisältöä. (24) EY:n ensimmäisen asteen tuomioistuin on ottanut samantapaisen kannan (25) erääseen varustamoiden väliseen sopimukseen olla myöntämättä asiakkaille alennuksia julkaistuista tariffimaksuista ja lisämaksuista. |
| --- | --- |

3.7.3.3.2

Muutamat konsortiot ovat käytännössä soveltaneet sopimuksia ryhmäpoikkeuksen ulkopuolelle jäävään toimintaan, kuten hinnoitteluun. Niinpä komissio on puuttunut asiaan rajoittaakseen sopimusten sisältöä. (24) EY:n ensimmäisen asteen tuomioistuin on ottanut samantapaisen kannan (25) erääseen varustamoiden väliseen sopimukseen olla myöntämättä asiakkaille alennuksia julkaistuista tariffimaksuista ja lisämaksuista.

3.8   Tarkasteltujen sääntelystä vapautettujen alojen kuluttajapoliittiset vaikutukset

| 3.8.1 | Edellä mainittujen alojen vapauttamista koskevat tietyt menettelyt on toteutettu jäsenvaltiotasolla. Niillä on ollut sisämarkkinoiden näkökulmasta tarkasteltuna kielteisiä vaikutuksia: on syntynyt oligopoleja, eivätkä kuluttajat ole voineet hyötyä todellisesta kilpailusta, joka olisi auttanut alentamaan hintoja ja edistämään yritysten kilpailukykyä. Komission olisi tarkasteltava lisäksi sitä, miten sääntelystä vapautettujen sektoreiden yrityskeskittymät ovat tähän mennessä vaikuttaneet erityisesti kuluttajiin. |
| --- | --- |

3.8.1

Edellä mainittujen alojen vapauttamista koskevat tietyt menettelyt on toteutettu jäsenvaltiotasolla. Niillä on ollut sisämarkkinoiden näkökulmasta tarkasteltuna kielteisiä vaikutuksia: on syntynyt oligopoleja, eivätkä kuluttajat ole voineet hyötyä todellisesta kilpailusta, joka olisi auttanut alentamaan hintoja ja edistämään yritysten kilpailukykyä. Komission olisi tarkasteltava lisäksi sitä, miten sääntelystä vapautettujen sektoreiden yrityskeskittymät ovat tähän mennessä vaikuttaneet erityisesti kuluttajiin.

| 3.8.2 | Avoimuuden puute, teollisuuden asiakkaiden ja kuluttajien maksama perusteettoman korkea hinta sekä yritysten vertikaalinen integroituminen eivät ylipäätään ole synnyttäneet vapautetuilla markkinoilla todellista kilpailua, vaan kuluttajille asetuilla sopimusehdoilla on usein rikottu joukkosopimusmalleja koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

3.8.2

Avoimuuden puute, teollisuuden asiakkaiden ja kuluttajien maksama perusteettoman korkea hinta sekä yritysten vertikaalinen integroituminen eivät ylipäätään ole synnyttäneet vapautetuilla markkinoilla todellista kilpailua, vaan kuluttajille asetuilla sopimusehdoilla on usein rikottu joukkosopimusmalleja koskevia sääntöjä.

| 3.8.3 | Ongelmaksi muodostuvat välineet, joita kuluttajilla on käytettävissään perätessään yrityksiltä oikeuksiaan etenkin, jos he ryhtyvät perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklasta johtuviin kilpailuoikeuteen liittyviin oikeustoimiin. Kilpailuviranomaisille, komissiolle ja jäsenvaltioiden viranomaisille tekevät valituksia etupäässä yritykset, eikä EY:n tuomioistuin ole ratkaissut yhtäkään yksityishenkilön nostamaa kannetta. |
| --- | --- |

3.8.3

Ongelmaksi muodostuvat välineet, joita kuluttajilla on käytettävissään perätessään yrityksiltä oikeuksiaan etenkin, jos he ryhtyvät perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklasta johtuviin kilpailuoikeuteen liittyviin oikeustoimiin. Kilpailuviranomaisille, komissiolle ja jäsenvaltioiden viranomaisille tekevät valituksia etupäässä yritykset, eikä EY:n tuomioistuin ole ratkaissut yhtäkään yksityishenkilön nostamaa kannetta.

| 3.8.4 | Komissio on julkaissut vihreän kirjan yhteisön kilpailuoikeuden rikkomisesta johtuvista vahingonkorvauskanteista (26). Sen pohjalta käytävän keskustelun perusteella tulisi perustaa kuluttajapoliittinen väline. ETSK esittelee sitä tarkemmin aiheesta annettavassa lausunnossaan. |
| --- | --- |

3.8.4

Komissio on julkaissut vihreän kirjan yhteisön kilpailuoikeuden rikkomisesta johtuvista vahingonkorvauskanteista (26). Sen pohjalta käytävän keskustelun perusteella tulisi perustaa kuluttajapoliittinen väline. ETSK esittelee sitä tarkemmin aiheesta annettavassa lausunnossaan.

4.   Kilpailupolitiikka ja kuluttajansuoja

| 4.1 | Kuluttajien oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään luonnollisesti erityisessä kuluttajalainsäädännössä. (27) EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset otetaan huomioon yhteisön muita politiikkoja ja muuta toimintaa määriteltäessä ja toteutettaessa.” Kuluttajansuoja on laaja-alainen toimintaperiaate, joten siihen on sisällytettävä kaikki kuluttajia sivuavat politiikat. Kilpailupolitiikan tapauksessa asiasta ei ole epäilystäkään: kuluttajat ovat osa kilpailupolitiikan kohteena olevia markkinoita, ja he edustavat markkinoilla kysyntää. |
| --- | --- |

4.1

Kuluttajien oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään luonnollisesti erityisessä kuluttajalainsäädännössä. (27) EY:n perustamissopimuksen 153 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset otetaan huomioon yhteisön muita politiikkoja ja muuta toimintaa määriteltäessä ja toteutettaessa.” Kuluttajansuoja on laaja-alainen toimintaperiaate, joten siihen on sisällytettävä kaikki kuluttajia sivuavat politiikat. Kilpailupolitiikan tapauksessa asiasta ei ole epäilystäkään: kuluttajat ovat osa kilpailupolitiikan kohteena olevia markkinoita, ja he edustavat markkinoilla kysyntää.

| 4.1.1 | Lausunnon tässä osiossa pyritään korostamaan sitä, millaisiin kuluttajan oikeuksiin ja millä tavoin kilpailupolitiikka vaikuttaa erityisesti silloin, kun sisämarkkinoilla ei noudateta kilpailulainsäädäntöä. Kuluttajat pyritään mieltämään kilpailupolitiikan sidosryhmäksi, jotta heidän etunsa huomioitaisiin komission puuttuessa konkreettisiin tapauksiin ja antaessa markkinasääntöjä. |
| --- | --- |

4.1.1

Lausunnon tässä osiossa pyritään korostamaan sitä, millaisiin kuluttajan oikeuksiin ja millä tavoin kilpailupolitiikka vaikuttaa erityisesti silloin, kun sisämarkkinoilla ei noudateta kilpailulainsäädäntöä. Kuluttajat pyritään mieltämään kilpailupolitiikan sidosryhmäksi, jotta heidän etunsa huomioitaisiin komission puuttuessa konkreettisiin tapauksiin ja antaessa markkinasääntöjä.

4.2   Taloudelliset oikeudet

| 4.2.1 | Kuluttajien taloudellisilla oikeuksilla tarkoitetaan sitä, ettei kuluttajille koidu sellaista taloudellisesti mitattavissa olevaa haittaa, joka estäisi heitä käyttämästä tai nauttimasta yrittäjän kanssa sovituin ehdoin hankittuja tavaroita tai palveluita. Kuluttajan oikeuksia säätelevä perusperiaate on osapuolten vilpitön ja oikeasuhtainen toiminta. Kaikkia tämän periaatteen vastaisia toimia tai lausekkeita voidaan siis pitää sopimattomina tai kuluttajien etujen vastaisina. |
| --- | --- |

4.2.1

Kuluttajien taloudellisilla oikeuksilla tarkoitetaan sitä, ettei kuluttajille koidu sellaista taloudellisesti mitattavissa olevaa haittaa, joka estäisi heitä käyttämästä tai nauttimasta yrittäjän kanssa sovituin ehdoin hankittuja tavaroita tai palveluita. Kuluttajan oikeuksia säätelevä perusperiaate on osapuolten vilpitön ja oikeasuhtainen toiminta. Kaikkia tämän periaatteen vastaisia toimia tai lausekkeita voidaan siis pitää sopimattomina tai kuluttajien etujen vastaisina.

| 4.2.2 | Kilpailupolitiikan ja kuluttajan valinnanvapauden välinen suhde on ollut yksi yhteisön lainsäädännön suurimmista huolenaiheista. Tämä todetaan sekä EY:n perustamissopimuksen entisessä 85 artiklan 3 kohdassa että nykyisessä 81 artiklassa, jossa määrätään, että kartellisopimukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun niistä on kuluttajille hyötyä, vaikka ne rajoittaisivatkin kilpailua. Eräs tyypillinen esimerkki on se, että kilpailijat jakavat keskenään maantieteelliset alueet kattaakseen koko markkinat, vaikka se ei tietyillä alueilla olisikaan kannattavaa. |
| --- | --- |

4.2.2

Kilpailupolitiikan ja kuluttajan valinnanvapauden välinen suhde on ollut yksi yhteisön lainsäädännön suurimmista huolenaiheista. Tämä todetaan sekä EY:n perustamissopimuksen entisessä 85 artiklan 3 kohdassa että nykyisessä 81 artiklassa, jossa määrätään, että kartellisopimukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun niistä on kuluttajille hyötyä, vaikka ne rajoittaisivatkin kilpailua. Eräs tyypillinen esimerkki on se, että kilpailijat jakavat keskenään maantieteelliset alueet kattaakseen koko markkinat, vaikka se ei tietyillä alueilla olisikaan kannattavaa.

| 4.2.3 | Kuluttajansuojan kannalta markkinoita holhotaan valvomalla mahdollisia horisontaalisia sopimuksia, kuten vapaaehtoisuuteen perustuvia sopimuksia, hintakartelleja, hankintakeskuksia, markkinoiden jakamista jne., sekä vertikaalisia sopimuksia, kuten tuottajien, maahantuojien jne. välisiä suhteita sääteleviä sopimuksia. Samoin valvotaan määräävän aseman väärinkäyttöä harjoitettaessa käytänteitä, jotka hankaloittavat kilpailijoiden tuloa markkinoille tai estävät sen, sovittaessa liian korkeista tai liian alhaisista hinnoista tai poissulkevista hinnoista tai myönnettäessä joillekin asiakkaille muita syrjiviä etuja. |
| --- | --- |

4.2.3

Kuluttajansuojan kannalta markkinoita holhotaan valvomalla mahdollisia horisontaalisia sopimuksia, kuten vapaaehtoisuuteen perustuvia sopimuksia, hintakartelleja, hankintakeskuksia, markkinoiden jakamista jne., sekä vertikaalisia sopimuksia, kuten tuottajien, maahantuojien jne. välisiä suhteita sääteleviä sopimuksia. Samoin valvotaan määräävän aseman väärinkäyttöä harjoitettaessa käytänteitä, jotka hankaloittavat kilpailijoiden tuloa markkinoille tai estävät sen, sovittaessa liian korkeista tai liian alhaisista hinnoista tai poissulkevista hinnoista tai myönnettäessä joillekin asiakkaille muita syrjiviä etuja.

| 4.2.4 | Komissio esittelee vuosittain laatimassaan kertomuksessa suuren joukon päätöksiä sekä oletetuista etukäteen sovituista käytänteistä että määräävän aseman väärinkäytöstä ja muutamia EY:n tuomioistuimen tuomioita, jotka usein merkitsevät muutoksia säännösten tulkinnassa ja jopa velvoittavat muuttamaan lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.2.4

Komissio esittelee vuosittain laatimassaan kertomuksessa suuren joukon päätöksiä sekä oletetuista etukäteen sovituista käytänteistä että määräävän aseman väärinkäytöstä ja muutamia EY:n tuomioistuimen tuomioita, jotka usein merkitsevät muutoksia säännösten tulkinnassa ja jopa velvoittavat muuttamaan lainsäädäntöä.

| 4.2.5 | Komission käsittelemät tapaukset ovat viime vuosina vähentyneet suureksi osaksi siksi, että jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ovat toimineet päättäväisesti omilla markkinoillaan, ja erityisesti siksi, että ilmoitusjärjestelmä on lopullisesti poistettu käytöstä. Kilpailun pääosasto ratkaisi 24 tapausta antamalla niistä muodollisen päätöksen. Määrä on erittäin pieni, jos sitä verrataan yrityskeskittymien valvontaan, josta annettiin monia muutetun asetuksen mukaiseen järjestelmään liittyviä muodollisia päätöksiä (231 kappaletta). (28) Uudessa vaiheessa päätöksiä tehdään aiempaa vähemmän, koska jäsenvaltioiden viranomaiset ovat useimmiten asiassa toimivaltaisia. |
| --- | --- |

4.2.5

Komission käsittelemät tapaukset ovat viime vuosina vähentyneet suureksi osaksi siksi, että jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset ovat toimineet päättäväisesti omilla markkinoillaan, ja erityisesti siksi, että ilmoitusjärjestelmä on lopullisesti poistettu käytöstä. Kilpailun pääosasto ratkaisi 24 tapausta antamalla niistä muodollisen päätöksen. Määrä on erittäin pieni, jos sitä verrataan yrityskeskittymien valvontaan, josta annettiin monia muutetun asetuksen mukaiseen järjestelmään liittyviä muodollisia päätöksiä (231 kappaletta). (28) Uudessa vaiheessa päätöksiä tehdään aiempaa vähemmän, koska jäsenvaltioiden viranomaiset ovat useimmiten asiassa toimivaltaisia.

| 4.2.6 | Käsitellyistä tapauksista monet liittyivät suoraan kuluttajiin tai niillä oli kuluttajien kannalta erityistä merkitystä. Yksittäiset päätökset koskivat matkapuhelinalaa, yleisradiotoimintaa ja lentoyhtiöitä. (29) Alakohtaisissa aloitteissa puututtiin liikenteeseen, vapaisiin ammatteihin, moottoriajoneuvoihin ja viestimiin. (30) Kaikissa tapauksissa tarkastelun kohteena olivat kohtuuttomat hinnat, ja niissä vedottiin perustamissopimuksen 82 artiklassa tarkoitettuun poissulkevien ja kohtuuttomien myyntihintojen soveltamiseen. (31) |
| --- | --- |

4.2.6

Käsitellyistä tapauksista monet liittyivät suoraan kuluttajiin tai niillä oli kuluttajien kannalta erityistä merkitystä. Yksittäiset päätökset koskivat matkapuhelinalaa, yleisradiotoimintaa ja lentoyhtiöitä. (29) Alakohtaisissa aloitteissa puututtiin liikenteeseen, vapaisiin ammatteihin, moottoriajoneuvoihin ja viestimiin. (30) Kaikissa tapauksissa tarkastelun kohteena olivat kohtuuttomat hinnat, ja niissä vedottiin perustamissopimuksen 82 artiklassa tarkoitettuun poissulkevien ja kohtuuttomien myyntihintojen soveltamiseen. (31)

4.3   Oikeus saada tietoja ja osallistumisoikeus

| 4.3.1 | Kuluttajapolitiikan tehon on perustuttava kuluttajien mahdollisuuteen osallistua heitä koskettaviin toimiin. Niinpä kuluttajat on integroitava kaikkiin politiikkoihin, jotka tähän asti ovat olleet heidän ulottumattomissaan. Kuluttajapoliittisessa strategiassa (32) tavoitteeksi asetettiin muun muassa kuluttajaorganisaatioiden asianmukainen osallistuminen yhteisön politiikkoihin. Vuosi tiedonannon ilmestymisen jälkeen kilpailun pääostoon nimitettiin vihdoin kuluttajien yhteyshenkilö. |
| --- | --- |

4.3.1

Kuluttajapolitiikan tehon on perustuttava kuluttajien mahdollisuuteen osallistua heitä koskettaviin toimiin. Niinpä kuluttajat on integroitava kaikkiin politiikkoihin, jotka tähän asti ovat olleet heidän ulottumattomissaan. Kuluttajapoliittisessa strategiassa (32) tavoitteeksi asetettiin muun muassa kuluttajaorganisaatioiden asianmukainen osallistuminen yhteisön politiikkoihin. Vuosi tiedonannon ilmestymisen jälkeen kilpailun pääostoon nimitettiin vihdoin kuluttajien yhteyshenkilö.

| 4.3.2 | Kuluttajaorganisaatioilla on oma fooruminsa, kuluttajakomitea, joka toimii erityisenä kuluttaja-asioiden mekanismina mutta jonka toimenkuvaa olisi laajennettava siten, että se puuttuisi myös muihin politiikkoihin. Tämänhetkisenä haasteena on, että kuluttajakomitea voisi antaa oman panoksensa yhteisön aloitteisiin kaikissa EU:n päätöksentekoprosessin vaiheissa. On sovittava vähimmäisvaatimukset, joiden mukaisesti komitea voi osallistua neuvoa-antavien elinten työskentelyyn — samaan tapaan kuin nykyisin toimitaan maatalouden alalla — ja etenkin vastaisuudessa perustettavien uusien elinten työskentelyyn esimerkiksi liikenteen, energian ja televiestinnän alalla. |
| --- | --- |

4.3.2

Kuluttajaorganisaatioilla on oma fooruminsa, kuluttajakomitea, joka toimii erityisenä kuluttaja-asioiden mekanismina mutta jonka toimenkuvaa olisi laajennettava siten, että se puuttuisi myös muihin politiikkoihin. Tämänhetkisenä haasteena on, että kuluttajakomitea voisi antaa oman panoksensa yhteisön aloitteisiin kaikissa EU:n päätöksentekoprosessin vaiheissa. On sovittava vähimmäisvaatimukset, joiden mukaisesti komitea voi osallistua neuvoa-antavien elinten työskentelyyn — samaan tapaan kuin nykyisin toimitaan maatalouden alalla — ja etenkin vastaisuudessa perustettavien uusien elinten työskentelyyn esimerkiksi liikenteen, energian ja televiestinnän alalla.

| 4.3.3 | Ei ole olemassa yhtäkään tässä tarkasteltavaan aiheeseen liittyvää virallista osallistumiskanavaa. Kuluttajia ei kuulla edes asioista, joita perustamissopimuksessa pidetään heidän etujensa mukaisina. Tässä tarkoitetaan ennalta sovittuihin käytäntöihin sovellettavia poikkeuksia (81 artiklan 3 kohta) sekä kuluttajien vahingoksi tapahtuvia tuotantoa, markkinoita tai teknistä kehitystä rajoittavia väärinkäytöksiä (82 artiklan b kohta). Niinpä sekä kilpailun pääosaston että kuluttajajärjestöjen tehtävänä on perustaa osallistumis- ja kuulemisvälineet. Niiden on päätettävä yhteisesti välineitä koskevista säännöistä, kuten valkoisessa kirjassa eurooppalaisesta hallintotavasta (33) kehotetaan tekemään, sillä säännöt vaikuttavat sisämarkkinoihin. |
| --- | --- |

4.3.3

Ei ole olemassa yhtäkään tässä tarkasteltavaan aiheeseen liittyvää virallista osallistumiskanavaa. Kuluttajia ei kuulla edes asioista, joita perustamissopimuksessa pidetään heidän etujensa mukaisina. Tässä tarkoitetaan ennalta sovittuihin käytäntöihin sovellettavia poikkeuksia (81 artiklan 3 kohta) sekä kuluttajien vahingoksi tapahtuvia tuotantoa, markkinoita tai teknistä kehitystä rajoittavia väärinkäytöksiä (82 artiklan b kohta). Niinpä sekä kilpailun pääosaston että kuluttajajärjestöjen tehtävänä on perustaa osallistumis- ja kuulemisvälineet. Niiden on päätettävä yhteisesti välineitä koskevista säännöistä, kuten valkoisessa kirjassa eurooppalaisesta hallintotavasta (33) kehotetaan tekemään, sillä säännöt vaikuttavat sisämarkkinoihin.

| 4.3.4 | Myös terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston, SANCOn, on otettava vastuu asiasta alaisuudessaan toimivassa pysyvässä neuvoa-antavassa ryhmässä. Se voisi puuttua sellaisiin kilpailuasioihin, jotka vaikuttavat kuluttajien oikeuksiin. |
| --- | --- |

4.3.4

Myös terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston, SANCOn, on otettava vastuu asiasta alaisuudessaan toimivassa pysyvässä neuvoa-antavassa ryhmässä. Se voisi puuttua sellaisiin kilpailuasioihin, jotka vaikuttavat kuluttajien oikeuksiin.

| 4.3.5 | Kuluttajien yhteyshenkilön nimittäminen on parantanut kuluttajien oikeutta saada tietoa kilpailuasioista. Eurooppalaisille kuluttajaorganisaatioille annetaan kilpailuasioista säännöllisesti tietoa. Jäsenvaltioiden organisaatioilla ja yksityisillä kuluttajilla on käytössään Internet-sivut. (34) Niillä voi jo tutustua ilmoituslomakkeeseen (35), jolla voi tehdä ilmoituksen yritysten kilpailunvastaisten toimien mahdollisesti kuluttajille aiheuttamista vahingoista. |
| --- | --- |

4.3.5

Kuluttajien yhteyshenkilön nimittäminen on parantanut kuluttajien oikeutta saada tietoa kilpailuasioista. Eurooppalaisille kuluttajaorganisaatioille annetaan kilpailuasioista säännöllisesti tietoa. Jäsenvaltioiden organisaatioilla ja yksityisillä kuluttajilla on käytössään Internet-sivut. (34) Niillä voi jo tutustua ilmoituslomakkeeseen (35), jolla voi tehdä ilmoituksen yritysten kilpailunvastaisten toimien mahdollisesti kuluttajille aiheuttamista vahingoista.

5.   Kuluttajia edustavia tahoja

Jotta kuluttajat voisivat todella hyödyntää oikeuttaan saada tietoa ja osallistua kuluttajapolitiikan toteuttamiseen, ETSK:n mielestä on varmistettava, että kuluttajajärjestöt edustavat legitiimisti kuluttajia, ja päätettävä, minkä elimen välityksellä kuluttajat voivat osallistua toimintaan, kuten jäljempänä todetaan.

5.1   Kuluttajaorganisaatioita

| 5.1.1 | Kuluttajaorganisaatioista säädetään jäsenvaltioiden lainsäädännössä. Niiden tunnustamiselle ja laillistamiselle asetetaan tiettyjä vähimmäisvaatimuksia, jotta organisaatiot voivat puolustaa kuluttajien oikeuksia, kun niitä on loukattu kielletyillä käytänteillä. |
| --- | --- |

5.1.1

Kuluttajaorganisaatioista säädetään jäsenvaltioiden lainsäädännössä. Niiden tunnustamiselle ja laillistamiselle asetetaan tiettyjä vähimmäisvaatimuksia, jotta organisaatiot voivat puolustaa kuluttajien oikeuksia, kun niitä on loukattu kielletyillä käytänteillä.

| 5.1.2 | Unionitasolla tunnustetaan täysimääräisesti organisaatiot, jotka on rekisteröity terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoon. Niille tiedotetaan ja niitä kuullaan kuluttaja-asioista, ja ne myös osallistuvat kaikkien sellaisten asioiden käsittelyyn, joiden on tähän asti katsottu kuuluvan niiden toimivaltaan. |
| --- | --- |

5.1.2

Unionitasolla tunnustetaan täysimääräisesti organisaatiot, jotka on rekisteröity terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastoon. Niille tiedotetaan ja niitä kuullaan kuluttaja-asioista, ja ne myös osallistuvat kaikkien sellaisten asioiden käsittelyyn, joiden on tähän asti katsottu kuuluvan niiden toimivaltaan.

| 5.1.3 | Ongelmia saattaa syntyä organisaatioiden laillistamistavasta — joka on jossain määrin poissulkevaa — käsiteltäessä kilpailukysymyksiä, sillä tällöin on yleensä kyse kuluttajien konkreettisten oikeuksien loukkaamisesta, ja tällaiset oikeudet voivat olla jopa alueellisesti tai aihepiireittäin rajattuja. Laillistamisesta olisi aiheellista keskustella laajasti, jotta asiaan voidaan puuttua. |
| --- | --- |

5.1.3

Ongelmia saattaa syntyä organisaatioiden laillistamistavasta — joka on jossain määrin poissulkevaa — käsiteltäessä kilpailukysymyksiä, sillä tällöin on yleensä kyse kuluttajien konkreettisten oikeuksien loukkaamisesta, ja tällaiset oikeudet voivat olla jopa alueellisesti tai aihepiireittäin rajattuja. Laillistamisesta olisi aiheellista keskustella laajasti, jotta asiaan voidaan puuttua.

5.2   Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto

| 5.2.1 | Asetuksessa 1/2003 EY (36) ja niin kutsutussa ajantasaistamispaketissa sovittiin komission ja Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston (37) yhteistyöstä. Verkosto aloitti toimintansa vuonna 2003. Se asetti työryhmän pohtimaan yleisluonteisia kysymyksiä, kuten verkoston toimintaa ja viranomaisten välistä viestintää. Verkosto toimii nykyisin täysipainoisesti, ja se on muodostanut keskuudestaan 14 alaryhmää, joissa käsitellään alakohtaisia ongelmia. (38) |
| --- | --- |

5.2.1

Asetuksessa 1/2003 EY (36) ja niin kutsutussa ajantasaistamispaketissa sovittiin komission ja Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston (37) yhteistyöstä. Verkosto aloitti toimintansa vuonna 2003. Se asetti työryhmän pohtimaan yleisluonteisia kysymyksiä, kuten verkoston toimintaa ja viranomaisten välistä viestintää. Verkosto toimii nykyisin täysipainoisesti, ja se on muodostanut keskuudestaan 14 alaryhmää, joissa käsitellään alakohtaisia ongelmia. (38)

| 5.2.2 | Asetuksen 1/2003 EY nojalla Euroopan kilpailuviranomaisten verkostolle myönnetään välineet keskinäiseen avunantoon ja toimintaan toimivaltaisen viranomaisen ohjeiden mukaisesti sekä yleisemmin tapausten ratkaisun kannalta tarvittavan tiedon keruuseen. Verkoston tehtävänä on myös suorittaa jäsenvaltioiden viranomaisten pyynnöstä tarkastuksia, joiden tuloksista tiedotetaan säädetyssä järjestyksessä, jotta ne ovat kaikkien asianosaisten käytettävissä. |
| --- | --- |

5.2.2

Asetuksen 1/2003 EY nojalla Euroopan kilpailuviranomaisten verkostolle myönnetään välineet keskinäiseen avunantoon ja toimintaan toimivaltaisen viranomaisen ohjeiden mukaisesti sekä yleisemmin tapausten ratkaisun kannalta tarvittavan tiedon keruuseen. Verkoston tehtävänä on myös suorittaa jäsenvaltioiden viranomaisten pyynnöstä tarkastuksia, joiden tuloksista tiedotetaan säädetyssä järjestyksessä, jotta ne ovat kaikkien asianosaisten käytettävissä.

| 5.2.3 | Euroopan kilpailuviranomaisten verkostolla on hyvin tärkeä tehtävä sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevassa ohjelmassa. Jäsenvaltiot ovat näet allekirjoittaneet julkilausuman, jossa ne sitoutuvat noudattamaan edellä mainitussa tiedonannossa annettuja sääntöjä. Verkosto toimii näin jäsenvaltioiden toimivaltaisten tuomioistuinten työrukkasena kilpailuasioissa ja pitää ne samalla ajan tasalla EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännöstä. (39) |
| --- | --- |

5.2.3

Euroopan kilpailuviranomaisten verkostolla on hyvin tärkeä tehtävä sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevassa ohjelmassa. Jäsenvaltiot ovat näet allekirjoittaneet julkilausuman, jossa ne sitoutuvat noudattamaan edellä mainitussa tiedonannossa annettuja sääntöjä. Verkosto toimii näin jäsenvaltioiden toimivaltaisten tuomioistuinten työrukkasena kilpailuasioissa ja pitää ne samalla ajan tasalla EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännöstä. (39)

| 5.2.4 | Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston, kilpailuviranomaisten ja tuomioistuinten välisen tietojenvaihdon ansiosta saadaan tietoa sopimuksia ja määräävän aseman väärinkäyttöä koskevista kanteista sekä tapauksiin sovellettavasta menettelystä. Näin päätös siitä, kenen tutkittavaksi valitus kuuluu, voidaan tehdä aiempaa ripeämmin. |
| --- | --- |

5.2.4

Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston, kilpailuviranomaisten ja tuomioistuinten välisen tietojenvaihdon ansiosta saadaan tietoa sopimuksia ja määräävän aseman väärinkäyttöä koskevista kanteista sekä tapauksiin sovellettavasta menettelystä. Näin päätös siitä, kenen tutkittavaksi valitus kuuluu, voidaan tehdä aiempaa ripeämmin.

| 5.2.5 | Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto auttaa myös havaitsemaan rikkeitä, joten niiden havaitseminen miltei ennaltaehkäisevässä vaiheessa vähentää toimien kielteisiä vaikutuksia kilpailijoihin ja kuluttajiin. Korostettakoon myös verkoston tärkeää tehtävää poikkeusmenettelyissä, kun on arvioitava, onko menettelyn tulos kuluttajien kannalta myönteinen, ja pitääkö sopimuksessa mainita kuluttajille odotettavissa oleva konkreettinen etu. |
| --- | --- |

5.2.5

Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto auttaa myös havaitsemaan rikkeitä, joten niiden havaitseminen miltei ennaltaehkäisevässä vaiheessa vähentää toimien kielteisiä vaikutuksia kilpailijoihin ja kuluttajiin. Korostettakoon myös verkoston tärkeää tehtävää poikkeusmenettelyissä, kun on arvioitava, onko menettelyn tulos kuluttajien kannalta myönteinen, ja pitääkö sopimuksessa mainita kuluttajille odotettavissa oleva konkreettinen etu.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Vuosiksi 1999–2001 laadittu kuluttajapoliittinen toimintasuunnitelma.

1

(2)  SEK(2005) 805 lopullinen, 17. kesäkuuta 2005. ETSK:n lausunto: EUVL C 110, 9.5.2006, s. 8.

2

(3)  Lontoossa 15. syyskuuta 2005 pidetyillä Euroopan kuluttajapäivillä pidetty puhe.

3

(4)  Komission jäsen Mario Monti ilmoitti Roomassa 6. joulukuuta 2003, että kyseiseksi virkamieheksi nimitettäisiin Juan Riviere y Martí.

4

(5)  EU:n kilpailupolitiikka ja kuluttaja, julkaisutoimisto, Luxemburg.

5

(6)  Ks. XXXIII kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus 2003, s. 6 ja seuraavat., SEK(2004) 658 lopullinen, 4. kesäkuuta 2004. ETSK:n lausunto: EUVL C 221, 8.9.2005.

6

(7)  Virkamieheen voi ottaa yhteyttä sähköpostitse, osoite comp-consumer-officer@ce.europa.eu.

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta; asetusta on sittemmin muutettu asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 6.3.2004). Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18). Lisäksi on julkaistu joukko tiedonantoja ja suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on luoda menettelyt toisaalta kilpailuviranomaisten ja komission, toisaalta komission ja oikeusviranomaisten välisille suhteille.

8

(9)  Komission asetus (EY) N:o 772/2004, annettu 27. päivänä huhtikuuta 2004, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta teknologiansiirtosopimusten ryhmiin (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 11).

9

(10)  EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä on pitänyt määritellä määräävän aseman käsite, koska sitä ei ole määritelty perustamissopimuksessa. Määrääväksi asemaksi katsotaan yhden tai useamman yrityksen taloudellinen asema, jonka turvin ne voivat estää todellisen kilpailun markkinoilla käyttäytymällä kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja kuluttajista riippumattomalla tavalla.

10

(11)  Asia COMP/C-1/37.451 — Deutsche Telekom AG (EUVL L 263, 14.10.2003. s. 9).

11

(12)  Asia COMP/37/792 — Microsoft.

12

(13)  Deutsche Telecom alensi tuntuvasti Internetin laajakaistaliittymien hintoja kiinteässä televiestintäverkossaan.

13

(14)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta, EUVL L 24, 29.1.2004. Komission asetus (EY) N:o 802/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1).

14

(15)  Neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89 (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1) Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla siihen tehtyine muutoksineen muutettiin edellä mainitulla asetuksella. Uusi asetus on kaikkien säädöstekstien sekä oikeuskäytännön tulkinnan vuoksi artikloihin tehtyjen muutosten uudelleen laadittu toisinto.

15

(16)  Asia T–12/96, jossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin määritteli määräävän aseman ja kilpailun huomattavan vähentymisen käsitteen siten, että siihen sisältyvät nyt tilanteet, jotka aiemmin olivat vaikeasti ymmärrettävissä, esimerkiksi oligopolit.

16

(17)  Asetus (EY) 1228/2003 verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa (EUVL L 176, 15.7.2003, s. 1).

17

(18)  Direktiivi 2002/77/EY (EYVL L 249, 17.9.2002, s. 21).

18

(19)  KOM(2003) 715 lopullinen.

19

(20)  Ks. kattava tiivistelmä toimista komission XXXIII:n kilpailupolitiikkaa koskevan kertomuksen (2003) sivulta 41 eteenpäin.

20

(21)  Komissio epäsi Air Francen ja Alitalian sopimuksen ensimmäisen version ja pyysi kolmansien osapuolten lausuntoa asiasta. British Airwaysin ja Iberian tapauksessa komissio rajasi sopimuksen keston kuuteen vuoteen.

21

(22)  Asetus (EY) N:o 261/2004 (EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1).

22

(23)  EUVL C 233, 30.9.2003, s. 8.

23

(24)  Asia Wallenius/Wilhelmsen/Hyundai, 2002.

24

(25)  Asia N:o IV/34.018, EYVL L 268, 20.10.2000, s.1.

25

(26)  KOM (2005) 672 lopullinen, 19. joulukuuta 2005.

26

(27)  Ks. ETSK:n lausuntoluonnos INT/263 — CESE 594/2006, esittelijä Jorge Pegado Liz.

27

(28)  Ks. kilpailukertomus 2003, sivulta 191 eteenpäin.

28

(29)  Ks. kilpailukertomuksen 2003 kaavio 3, s. 29 televiestintäalan sopimattomista käytänteistä; kilpailukertomuksen 2004 kaavio 2, s. 28; verkkojen käyttö urheilutapahtumien lähetysoikeuksien levittämiseen ja kauppaan, kilpailukertomuksen 2004 s. 43.

29

(30)  Ks. kilpailukertomus 2004, Liikenne, s. 52; Vapaiden ammattien harjoittajat, kilpailukertomus 2003, s. 60; Moottoriajoneuvojen myynti, kilpailukertomus 2004, s. 44.

30

(31)  Asia British Telecommunications (EYVL L 360, 21.12.1982) oli erityisen merkittävä, koska kyseessä oli valtion monopoli.

31

(32)  Komission tiedonanto kuluttajapoliittisesta strategiasta vuosiksi 2002–2006, KOM(2002) 208 lopullinen.

32

(33)  KOM(2001) 248 lopullinen.

33

(34)  http://europa.eu.int/comm/consumers/redress/compl/index_en.htm.

34

(35)  Liiteasiakirja.

35

(36)  Annettu 16 päivänä joulukuuta 2002 perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta. Asetusta on sittemmin muutettu asetuksella (EY) N:o 411/2004 (EUVL L 68, 6.3.2004, s. 1).

36

(37)  Komission tiedonanto yhteistyöstä kilpailuviranomaisten verkostossa (EUVL C 101, 27.4.2004).

37

(38)  Vuonna 2004 verkoston tietoon tuli 298 tapausta, joista 99 komissiolta ja 199 jäsenvaltioiden kansallisilta kilpailuviranomaisilta.

38

(39)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamiseen liittyvästä yhteistyöstä komission ja EU:n jäsenvaltioiden tuomioistuinten välillä (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 54).

39

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/10

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Lisää tutkimusta ja innovaatiota — Investointi kasvuun ja työllisyyteen: Yhteinen lähestymistapa’”

KOM(2005) 488 lopullinen

(2006/C 309/02)

Euroopan komissio päätti 12. lokakuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan mukaisesti pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Lucia Fusco.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Komission tiedonannon tausta ja pääsisältö

| 1.1 | Komission tiedonannon tavoitteena on esitellä Lissabonin strategiaa koskevan ohjelman täytäntöönpanon puitteissa tutkimuksen ja innovoinnin yhteinen lähestymistapa
   (1), joka on kirjattu Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2000 Lissabonissa tekemiin päätöksiin. Eurooppa-neuvostossa asetettiin tavoite, jonka mukaan ”EU:sta tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”. Neuvosto on vahvistanut hankkeen, jonka komissio esitti tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta” (2). |
| --- | --- |

1.1

Komission tiedonannon tavoitteena on esitellä Lissabonin strategiaa koskevan ohjelman täytäntöönpanon puitteissa tutkimuksen ja innovoinnin yhteinen lähestymistapa
   (1), joka on kirjattu Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2000 Lissabonissa tekemiin päätöksiin. Eurooppa-neuvostossa asetettiin tavoite, jonka mukaan ”EU:sta tulee maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”. Neuvosto on vahvistanut hankkeen, jonka komissio esitti tiedonannossaan ”Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta” (2).

| 1.2 | Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti päätöslauselmassaan tavoitteen, että EU:n investointia tutkimukseen ja kehitykseen (T&K) lisättäisiin siten, että se olisi vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia, ja että yksityisen rahoituksen suhteellinen määrä nostettaisiin kahteen kolmasosaan. Brysselissä maaliskuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vaati puolestaan konkreettisia toimia. |
| --- | --- |

1.2

Barcelonassa maaliskuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti päätöslauselmassaan tavoitteen, että EU:n investointia tutkimukseen ja kehitykseen (T&K) lisättäisiin siten, että se olisi vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia, ja että yksityisen rahoituksen suhteellinen määrä nostettaisiin kahteen kolmasosaan. Brysselissä maaliskuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vaati puolestaan konkreettisia toimia.

| 1.3 | Komissio määritteli 30. huhtikuuta 2003 antamassaan tiedonannossa ”Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle” kansallisella ja Euroopan tasolla vaadittavat toimet ensimmäisen, syyskuussa 2002 antamansa tiedonannon ”Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi — Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta” (3) mukaisesti. Ensimmäiset viralliset T&K:ta koskevat luvut osoittavat, että vuonna 2003 T&K:n intensiteetti oli lähes pysähtynyt 1,93 prosenttiin 25 jäsenvaltion unionin BKT:sta. Ainoastaan Suomi ja Ruotsi ovat saavuttaneet tavoitteen. |
| --- | --- |

1.3

Komissio määritteli 30. huhtikuuta 2003 antamassaan tiedonannossa ”Tutkimusinvestoinnit: toimintasuunnitelma Euroopalle” kansallisella ja Euroopan tasolla vaadittavat toimet ensimmäisen, syyskuussa 2002 antamansa tiedonannon ”Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi — Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta” (3) mukaisesti. Ensimmäiset viralliset T&K:ta koskevat luvut osoittavat, että vuonna 2003 T&K:n intensiteetti oli lähes pysähtynyt 1,93 prosenttiin 25 jäsenvaltion unionin BKT:sta. Ainoastaan Suomi ja Ruotsi ovat saavuttaneet tavoitteen.

| 1.4 | Eurooppa-neuvosto sitoutui maaliskuussa 2005 uudistettuun Lissabonin strategiaan (4). Yhteistä poliittista tahtoa lujitettiin lokakuussa 2005 unionin valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa Hampton Courtissa, jotta voitaisiin vastata merkittävään tarpeeseen lisätä kilpailukykyä globalisoituneen kilpailun haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

1.4

Eurooppa-neuvosto sitoutui maaliskuussa 2005 uudistettuun Lissabonin strategiaan (4). Yhteistä poliittista tahtoa lujitettiin lokakuussa 2005 unionin valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa Hampton Courtissa, jotta voitaisiin vastata merkittävään tarpeeseen lisätä kilpailukykyä globalisoituneen kilpailun haasteisiin vastaamiseksi.

| 1.5 | Komission ensimmäinen uudistetun Lissabonin strategian hyväksymisen jälkeinen aloite koski eurooppalaista tietoyhteiskuntaa 2010 (5). Ehdotuksessa jäsenvaltioita kehotettiin määrittelemään kansallisissa uudistusohjelmissaan tietoyhteiskunnan kansalliset painopisteet lokakuun 2005 puoliväliin mennessä, jotta ne edistäisivät i2010-tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.5

Komission ensimmäinen uudistetun Lissabonin strategian hyväksymisen jälkeinen aloite koski eurooppalaista tietoyhteiskuntaa 2010 (5). Ehdotuksessa jäsenvaltioita kehotettiin määrittelemään kansallisissa uudistusohjelmissaan tietoyhteiskunnan kansalliset painopisteet lokakuun 2005 puoliväliin mennessä, jotta ne edistäisivät i2010-tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

| 1.6 | Ehdotettujen vaihtoehtojen ja toimien perusteet juontuvat EU:n ulkopuolisen ja sisäisen tilanteen vastakkainasettelusta, jossa toisella puolella on ankara kansainvälinen kilpailu ja toisella kansallisten markkinoiden jäykkyys ja pirstoutuneisuus tilanteessa, jossa on tarpeen luoda yhteinen eurooppalainen alue sekä edistää korkeasti koulutettujen työntekijöiden liikkuvuutta. Komissio on tietoinen rajallisesta toimivallastaan tällä alalla ja pyrkii ennen kaikkea toimimaan ”katalysaattorina”. |
| --- | --- |

1.6

Ehdotettujen vaihtoehtojen ja toimien perusteet juontuvat EU:n ulkopuolisen ja sisäisen tilanteen vastakkainasettelusta, jossa toisella puolella on ankara kansainvälinen kilpailu ja toisella kansallisten markkinoiden jäykkyys ja pirstoutuneisuus tilanteessa, jossa on tarpeen luoda yhteinen eurooppalainen alue sekä edistää korkeasti koulutettujen työntekijöiden liikkuvuutta. Komissio on tietoinen rajallisesta toimivallastaan tällä alalla ja pyrkii ennen kaikkea toimimaan ”katalysaattorina”.

| 1.7 | Tiedonannon tavoitteena on vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin välisiä siteitä toteuttamalla tutkimuspolitiikkaa, jossa keskitytään tuottamaan uutta osaamista ja siihen liittyviä sovelluksia sekä luomaan tutkimusrakenteita, sekä innovaatiopolitiikkaa, jonka tavoitteena on hyödyntää osaamista niin, että syntyy taloudellista hyötyä ja kaupallista menestystä. Sääntelyn parantamiseen tähtäävässä lähestymistavassa tehdään vaikutusanalyysi kaikista toimista, jotka mahdollisesti vaikuttavat kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

1.7

Tiedonannon tavoitteena on vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin välisiä siteitä toteuttamalla tutkimuspolitiikkaa, jossa keskitytään tuottamaan uutta osaamista ja siihen liittyviä sovelluksia sekä luomaan tutkimusrakenteita, sekä innovaatiopolitiikkaa, jonka tavoitteena on hyödyntää osaamista niin, että syntyy taloudellista hyötyä ja kaupallista menestystä. Sääntelyn parantamiseen tähtäävässä lähestymistavassa tehdään vaikutusanalyysi kaikista toimista, jotka mahdollisesti vaikuttavat kilpailukykyyn.

| 1.8 | Tiedonantoon liittyvässä vaikutusten arvioinnissa harkitaan kolmea vaihtoehtoista politiikkaa ja valitaan niistä viimeinen (6). Vaihtoehdot ovat:






  — | ei tehdä mitään |
| --- | --- | --- |

1.8

Tiedonantoon liittyvässä vaikutusten arvioinnissa harkitaan kolmea vaihtoehtoista politiikkaa ja valitaan niistä viimeinen (6). Vaihtoehdot ovat:

—

ei tehdä mitään

| — | politiikkojen yhdentäminen |
| --- | --- |

—

politiikkojen yhdentäminen

| — | yhteinen lähestymistapa. |
| --- | --- |

—

yhteinen lähestymistapa.

| 1.9 | Tiedonannossa esitetyssä toimintasuunnitelmassa on seuraavat neljä osaa:






  — | tutkimus ja innovaatio EU:n politiikan keskiössä |
| --- | --- | --- |

1.9

Tiedonannossa esitetyssä toimintasuunnitelmassa on seuraavat neljä osaa:

—

tutkimus ja innovaatio EU:n politiikan keskiössä

| — | tutkimus ja innovaatio EU:n rahoituksen keskiössä |
| --- | --- |

—

tutkimus ja innovaatio EU:n rahoituksen keskiössä

| — | tutkimus ja innovaatio yritystoiminnan keskiössä |
| --- | --- |

—

tutkimus ja innovaatio yritystoiminnan keskiössä

| — | parempaa tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa. |
| --- | --- |

—

parempaa tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa.

| 1.10 | Kolmelle keskeiselle alalle — julkinen politiikka ja sääntely, rahoitus ja verotus (7) ja yksityisten toimijoiden rooli (8) — on määritelty 19 toimea. |
| --- | --- |

1.10

Kolmelle keskeiselle alalle — julkinen politiikka ja sääntely, rahoitus ja verotus (7) ja yksityisten toimijoiden rooli (8) — on määritelty 19 toimea.

| 1.11 | Vaikka vaikuttaakin siltä, että tarkasteltavana oleva tiedonanto jatkaa samoilla linjoilla vuonna 2003 annetun tiedonannon kanssa, komissio on lisännyt siihen sen, että kansalliset uudistusohjelmat kattavat laajasti tutkimuksen ja innovoinnin. Näin ollen kansallisia uudistusohjelmia tuetaan Euroopan etua koskeviin toimiin kohdistetulla yhteisön rahoituksella, koordinoitua politiikan kehittämistä koskevalla neuvonnalla sekä parannetuilla vastavuoroisen oppimisen foorumeilla kaikilla niillä alueilla, joilla valtioiden välinen yhteistyö tuottaa selkeää lisäarvoa. Työskentely T&K:n alalla on tunnustettu vakaussopimuksessa, jossa T&K:hon käytetyt menot saavat ylittää alijäämälle määritellyn 3 prosentin rajan. |
| --- | --- |

1.11

Vaikka vaikuttaakin siltä, että tarkasteltavana oleva tiedonanto jatkaa samoilla linjoilla vuonna 2003 annetun tiedonannon kanssa, komissio on lisännyt siihen sen, että kansalliset uudistusohjelmat kattavat laajasti tutkimuksen ja innovoinnin. Näin ollen kansallisia uudistusohjelmia tuetaan Euroopan etua koskeviin toimiin kohdistetulla yhteisön rahoituksella, koordinoitua politiikan kehittämistä koskevalla neuvonnalla sekä parannetuilla vastavuoroisen oppimisen foorumeilla kaikilla niillä alueilla, joilla valtioiden välinen yhteistyö tuottaa selkeää lisäarvoa. Työskentely T&K:n alalla on tunnustettu vakaussopimuksessa, jossa T&K:hon käytetyt menot saavat ylittää alijäämälle määritellyn 3 prosentin rajan.

| 1.12 | ETSK ottaa huomioon myös Esko Ahon johtaman työryhmän raportin, vaikkei sitä käsitelläkään tämän lausunnon yhteydessä, sillä komissio viittaa keväällä 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamansa tiedonannon 3.1 kohdassa ”Suurempi panostus osaamiseen ja innovointiin” Ahon raporttiin eikä asiakirjaan KOM(2005) 488 lopullinen. ETSK pahoittelee, ettei siltä ole pyydetty lausuntoa raportista ja ettei se ole voinut tehdä siitä etukäteisarviota, ja ottaa raportin nyt mukaan keskusteluun. |
| --- | --- |

1.12

ETSK ottaa huomioon myös Esko Ahon johtaman työryhmän raportin, vaikkei sitä käsitelläkään tämän lausunnon yhteydessä, sillä komissio viittaa keväällä 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamansa tiedonannon 3.1 kohdassa ”Suurempi panostus osaamiseen ja innovointiin” Ahon raporttiin eikä asiakirjaan KOM(2005) 488 lopullinen. ETSK pahoittelee, ettei siltä ole pyydetty lausuntoa raportista ja ettei se ole voinut tehdä siitä etukäteisarviota, ja ottaa raportin nyt mukaan keskusteluun.

| 1.13 | Hampton Courtissa nimettiin lokakuussa 2005 nelihenkinen työryhmä ja sen johtajaksi Esko Aho. Työryhmä toimitti raporttinsa komissiolle tammikuussa 2006 keväällä 2006 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa varten. Raportissa annetaan suosituksia siitä, miten Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla tehtyjen tutkimusta ja innovointia koskevien aloitteiden toteuttamista voitaisiin kiihdyttää. Raportti perustuu tarkasteltavana olevaan tiedonantoon, mutta siinä ehdotetaan suurempaa yhtenäistämistä (vaihtoehto 2, SEC(2005) 1289). Raportti luovutettiin maaliskuussa 2006 kilpailuasiain neuvostolle sekä Brysselissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Eurooppa-neuvosto kiinnitti huomiota Ahon raportin merkitykseen ja pyysi komissiota laatimaan siitä arvion syyskuuhun 2006 mennessä (9). |
| --- | --- |

1.13

Hampton Courtissa nimettiin lokakuussa 2005 nelihenkinen työryhmä ja sen johtajaksi Esko Aho. Työryhmä toimitti raporttinsa komissiolle tammikuussa 2006 keväällä 2006 kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa varten. Raportissa annetaan suosituksia siitä, miten Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla tehtyjen tutkimusta ja innovointia koskevien aloitteiden toteuttamista voitaisiin kiihdyttää. Raportti perustuu tarkasteltavana olevaan tiedonantoon, mutta siinä ehdotetaan suurempaa yhtenäistämistä (vaihtoehto 2, SEC(2005) 1289). Raportti luovutettiin maaliskuussa 2006 kilpailuasiain neuvostolle sekä Brysselissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. Eurooppa-neuvosto kiinnitti huomiota Ahon raportin merkitykseen ja pyysi komissiota laatimaan siitä arvion syyskuuhun 2006 mennessä (9).

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen komission tiedonantoon, jonka lähtökohtana on kasvua ja työllisyyttä edistävä kumppanuus, sillä tiedonannolla pyritään kattamaan tutkimuksen ja innovoinnin koko kirjo, mukaan luettuina myös muut kuin teknologiset innovaatiot. Tiedonannossa hahmotellaan toimia, jotka ylittäisivät Barcelonassa asetetun 3 prosentin tavoitteen (10), kuvaillaan yleisesti yhteisön sitoumuksia ja eritellään käynnissä tai käynnisteillä olevia tutkimuksen ja innovoinnin tukitoimia (11). |
| --- | --- |

2.1

ETSK on tyytyväinen komission tiedonantoon, jonka lähtökohtana on kasvua ja työllisyyttä edistävä kumppanuus, sillä tiedonannolla pyritään kattamaan tutkimuksen ja innovoinnin koko kirjo, mukaan luettuina myös muut kuin teknologiset innovaatiot. Tiedonannossa hahmotellaan toimia, jotka ylittäisivät Barcelonassa asetetun 3 prosentin tavoitteen (10), kuvaillaan yleisesti yhteisön sitoumuksia ja eritellään käynnissä tai käynnisteillä olevia tutkimuksen ja innovoinnin tukitoimia (11).

| 2.2 | Tiedonannossa todetaan, että maailmanlaajuinen kilpailu tutkimus- ja innovaatioinvestointien houkuttelemiseksi kiihtyy jatkuvasti myös nopeasti kehittyvissä maissa, kuten Kiinassa, Intiassa ja Brasiliassa. ”Tutkimusinvestoinneissa Yhdysvaltain etumatka Euroopan unioniin nähden on jo yli 120 miljardia euroa vuodessa ja kasvaa nopeasti.” (12) Euroopan kannalta kilpailu on niin laajaa, ettei yksikään jäsenvaltio voi menestyä siinä yksinään. Valtioiden välinen synergia on ainoa tapa edistää tutkimusta ja innovaatiota ja saada ne tuottamaan kasvua ja työtä. Tutkimusta ja innovaatiota tarvitaan lisäksi tekemään EU:n taloudesta kestävämpää kehittämällä ratkaisuja talouskasvuun, yhteiskunnalliseen kehitykseen ja ympäristönsuojeluun. |
| --- | --- |

2.2

Tiedonannossa todetaan, että maailmanlaajuinen kilpailu tutkimus- ja innovaatioinvestointien houkuttelemiseksi kiihtyy jatkuvasti myös nopeasti kehittyvissä maissa, kuten Kiinassa, Intiassa ja Brasiliassa. ”Tutkimusinvestoinneissa Yhdysvaltain etumatka Euroopan unioniin nähden on jo yli 120 miljardia euroa vuodessa ja kasvaa nopeasti.” (12) Euroopan kannalta kilpailu on niin laajaa, ettei yksikään jäsenvaltio voi menestyä siinä yksinään. Valtioiden välinen synergia on ainoa tapa edistää tutkimusta ja innovaatiota ja saada ne tuottamaan kasvua ja työtä. Tutkimusta ja innovaatiota tarvitaan lisäksi tekemään EU:n taloudesta kestävämpää kehittämällä ratkaisuja talouskasvuun, yhteiskunnalliseen kehitykseen ja ympäristönsuojeluun.

| 2.3 | Toimintasuunnitelman myötä suurin osa jäsenvaltioista on alkanut käynnistää kansallisia toimia T&K:n virkistämiseksi yksityissektorilla. Ne ovat lisäksi asettaneet tavoitteita, joiden avulla tutkimusinvestoinnit pyrittäisiin nostamaan 2,6 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Veroedut ovat tässä yhteydessä erityisen merkittävässä asemassa (13). Tutkimuksen intensiteetti tuntuu kuitenkin jähmettyneen EU:ssa myös yksityissektorilla. Tilanne on huolestuttava. |
| --- | --- |

2.3

Toimintasuunnitelman myötä suurin osa jäsenvaltioista on alkanut käynnistää kansallisia toimia T&K:n virkistämiseksi yksityissektorilla. Ne ovat lisäksi asettaneet tavoitteita, joiden avulla tutkimusinvestoinnit pyrittäisiin nostamaan 2,6 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä. Veroedut ovat tässä yhteydessä erityisen merkittävässä asemassa (13). Tutkimuksen intensiteetti tuntuu kuitenkin jähmettyneen EU:ssa myös yksityissektorilla. Tilanne on huolestuttava.

| 2.4 | Toimien perustelu käynnistää keskustelun tuottavuuden vertailusta unionin jäsenvaltioiden ja muiden maiden välillä. |
| --- | --- |

2.4

Toimien perustelu käynnistää keskustelun tuottavuuden vertailusta unionin jäsenvaltioiden ja muiden maiden välillä.

| 2.4.1 | Ensinnäkin tuottavuus (tuotettujen tuotteiden tai palveluiden määrä suhteessa käytetyn tuotannontekijän yksiköiden lukumäärään) voidaan määritellä monella tavalla. Useimmiten käytettävässä mittaustavassa huomioidaan vain yksi tekijä — työ — ja indikaattorina käytetään tuotantoa työntekijää kohti yhden tunnin aikana teollisuussektorilla. Tällaisia tietoja on helppo kerätä, mutta ne eivät kerro kaikkea, eikä pääomaa lasketa mukaan tuotantoprosessiin. |
| --- | --- |

2.4.1

Ensinnäkin tuottavuus (tuotettujen tuotteiden tai palveluiden määrä suhteessa käytetyn tuotannontekijän yksiköiden lukumäärään) voidaan määritellä monella tavalla. Useimmiten käytettävässä mittaustavassa huomioidaan vain yksi tekijä — työ — ja indikaattorina käytetään tuotantoa työntekijää kohti yhden tunnin aikana teollisuussektorilla. Tällaisia tietoja on helppo kerätä, mutta ne eivät kerro kaikkea, eikä pääomaa lasketa mukaan tuotantoprosessiin.

| 2.4.2 | Toiseksi Eurooppaa ja Yhdysvaltoja vertailtaessa ei pidä tehdä yleistyksiä, vaan ala- ja (osa)valtiokohtaiset merkittävät erot on eriteltävä myös Yhdysvaltojen kaltaisen maan sisällä. Eräät sektorit ja eurooppalaiset maat ovat kilpailukykyisiä, ja niiden tuottavuus kehittyy merkittävästi. O'Mahonyn ja van Arkin (2003) mukaan tarkasteltaessa EU:ta kokonaisuutena tuotantoteollisuutta koskevat kustannuslaskelmat työyksikköä kohti osoittavat, että EU ei ole korkean teknologian alalla kilpailukykyinen suhteessa Yhdysvaltoihin päinvastoin kuin muilla aloilla. Perinteisillä teollisuuden aloilla kilpailua aiheuttavat ensisijaisesti kolmansien maiden matalat palkat, eivät Yhdysvallat, mistä aiheutuu EU:lle vaikeita paineita. Dosi, Llerena ja Labini (2005) ovat kriittisempiä ja katsovat, ettei sen, että Eurooppa tarvitsee teollisuuspolitiikkaa, pitäisi olla tabu. |
| --- | --- |

2.4.2

Toiseksi Eurooppaa ja Yhdysvaltoja vertailtaessa ei pidä tehdä yleistyksiä, vaan ala- ja (osa)valtiokohtaiset merkittävät erot on eriteltävä myös Yhdysvaltojen kaltaisen maan sisällä. Eräät sektorit ja eurooppalaiset maat ovat kilpailukykyisiä, ja niiden tuottavuus kehittyy merkittävästi. O'Mahonyn ja van Arkin (2003) mukaan tarkasteltaessa EU:ta kokonaisuutena tuotantoteollisuutta koskevat kustannuslaskelmat työyksikköä kohti osoittavat, että EU ei ole korkean teknologian alalla kilpailukykyinen suhteessa Yhdysvaltoihin päinvastoin kuin muilla aloilla. Perinteisillä teollisuuden aloilla kilpailua aiheuttavat ensisijaisesti kolmansien maiden matalat palkat, eivät Yhdysvallat, mistä aiheutuu EU:lle vaikeita paineita. Dosi, Llerena ja Labini (2005) ovat kriittisempiä ja katsovat, ettei sen, että Eurooppa tarvitsee teollisuuspolitiikkaa, pitäisi olla tabu.

| 2.4.3 | Kolmanneksi voidaan todeta, että kokonaistuottavuus (total factor productivity, TFP) olisi paras mittari, sillä se voitaisiin saavuttaa mukauttamalla BKT:ta käytettyjen tuotantopanosten erojen mukaan (Calderón, 2001) ja se mahdollistaisi siten eri maiden paremman vertailun. Maiden välisten tuottavuuden erojen selittämiseksi on empiirisissä tutkimuksissa luokiteltu tuottavuuden kasvuun vaikuttavat tekijät (työvoima tai kokonaistuottavuus) kolmeen ryhmään. Maiden keskinäisen riippuvuuden vuoksi Calderón kuitenkin toteaa, että maiden väliset erot kokonaistuottavuudessa näyttävät riippuvan siitä, miten nopeasti uusi tekniikka leviää (kaupan, suoran ulkomaisen sijoitustoiminnan tai maahanmuuton kautta) (14). |
| --- | --- |

2.4.3

Kolmanneksi voidaan todeta, että kokonaistuottavuus (total factor productivity, TFP) olisi paras mittari, sillä se voitaisiin saavuttaa mukauttamalla BKT:ta käytettyjen tuotantopanosten erojen mukaan (Calderón, 2001) ja se mahdollistaisi siten eri maiden paremman vertailun. Maiden välisten tuottavuuden erojen selittämiseksi on empiirisissä tutkimuksissa luokiteltu tuottavuuden kasvuun vaikuttavat tekijät (työvoima tai kokonaistuottavuus) kolmeen ryhmään. Maiden keskinäisen riippuvuuden vuoksi Calderón kuitenkin toteaa, että maiden väliset erot kokonaistuottavuudessa näyttävät riippuvan siitä, miten nopeasti uusi tekniikka leviää (kaupan, suoran ulkomaisen sijoitustoiminnan tai maahanmuuton kautta) (14).

| 2.4.4 | Jos nopean levittämisen varmistamisella todella on merkitystä, innovatiiviset pk-yritykset ovat levittämisen kannalta välttämättömiä sen lisäksi, että muodostetaan uusia markkinoita. Samasta syystä tietojen nopeampaa levittämistä voitaisiin edistää tutkimuksen ja innovoinnin strategisten painopisteiden valinnalla. |
| --- | --- |

2.4.4

Jos nopean levittämisen varmistamisella todella on merkitystä, innovatiiviset pk-yritykset ovat levittämisen kannalta välttämättömiä sen lisäksi, että muodostetaan uusia markkinoita. Samasta syystä tietojen nopeampaa levittämistä voitaisiin edistää tutkimuksen ja innovoinnin strategisten painopisteiden valinnalla.

| 2.4.5 | Lopuksi todettakoon, että ammattitaitoisen henkilökunnan hankkiminen sekä yritysten investointien varmistaminen on huolenaihe sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa etenkin suhteessa Kiinaan, joka tarvitsee vielä 75 000 korkeasti koulutettua työntekijää voidakseen olla palvelutalous. |
| --- | --- |

2.4.5

Lopuksi todettakoon, että ammattitaitoisen henkilökunnan hankkiminen sekä yritysten investointien varmistaminen on huolenaihe sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa etenkin suhteessa Kiinaan, joka tarvitsee vielä 75 000 korkeasti koulutettua työntekijää voidakseen olla palvelutalous.

| 2.5 | Näin ollen poliittisia valintoja leimaa kaksi makronäkemystä. Toisaalta tarvitaan välttämättä organisatorisia innovaatioita, jotka ovat teknisen innovoinnin edellytys (Lam, 2005 ja OECD, 2005) myös EU:n toimielimissä (Sachwald, 2005, Sapir et al., 2003, Esko Aho, 2006). Toisaalta yritykset eivät investoi T&K:hon ja innovaatioon tarpeeksi, koska ei ole olemassa tarpeeksi ”innovointimyönteisiä” markkinoita, joilla uudet tuotteet ja palvelut voisi lanseerata (Esko Aho, 2006). ETSK kuitenkin toteaa, että yrittäjähenki ja riskinotto ovat edelleen välttämättömiä. |
| --- | --- |

2.5

Näin ollen poliittisia valintoja leimaa kaksi makronäkemystä. Toisaalta tarvitaan välttämättä organisatorisia innovaatioita, jotka ovat teknisen innovoinnin edellytys (Lam, 2005 ja OECD, 2005) myös EU:n toimielimissä (Sachwald, 2005, Sapir et al., 2003, Esko Aho, 2006). Toisaalta yritykset eivät investoi T&K:hon ja innovaatioon tarpeeksi, koska ei ole olemassa tarpeeksi ”innovointimyönteisiä” markkinoita, joilla uudet tuotteet ja palvelut voisi lanseerata (Esko Aho, 2006). ETSK kuitenkin toteaa, että yrittäjähenki ja riskinotto ovat edelleen välttämättömiä.

| 2.6 | Markkinoiden kyvyttömyys toimia innovaation pontimena on tunnustettu laajasti kirjallisuudessa alkaen Arrow'sta (1962) sekä Dasguptasta ja Stiglitzistä (1980). Komission puiteohjelmat perustuvat pitkälti siihen, että yritysten tutkimus- ja kehitystoimintaa on järkevää tukea aktiivisesti mikrotasolla siten, että toisaalta tuetaan T&K:ta ja toisaalta edistetään yhteistyötä suurimpien vaikeuksien voittamiseksi (helpotetaan kumppanien löytämistä ja edistetään yhteistä dynamiikkaa, josta koituu hyötyä mm. markkinoille pääsyn, downstreaming -ilmiön ja mittakaavaetujen muodossa). Aloitteet eivät kuitenkaan ole riittäneet käynnistämään kestävää innovaatiodynamiikkaa kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

2.6

Markkinoiden kyvyttömyys toimia innovaation pontimena on tunnustettu laajasti kirjallisuudessa alkaen Arrow'sta (1962) sekä Dasguptasta ja Stiglitzistä (1980). Komission puiteohjelmat perustuvat pitkälti siihen, että yritysten tutkimus- ja kehitystoimintaa on järkevää tukea aktiivisesti mikrotasolla siten, että toisaalta tuetaan T&K:ta ja toisaalta edistetään yhteistyötä suurimpien vaikeuksien voittamiseksi (helpotetaan kumppanien löytämistä ja edistetään yhteistä dynamiikkaa, josta koituu hyötyä mm. markkinoille pääsyn, downstreaming -ilmiön ja mittakaavaetujen muodossa). Aloitteet eivät kuitenkaan ole riittäneet käynnistämään kestävää innovaatiodynamiikkaa kaikkialla EU:ssa.

| 2.7 | Näin ollen ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa välitasoa, alakohtaista tasoa ja rajatylittävää tasoa. Kumppanuudet, verkot, osaamiskeskittymät, yrityskeskittymät, foorumit ja vuoropuhelut osoittavat, miten tärkeitä yritysten ja organisaatioiden väliset yhteydet, ulkoiset vaikutukset ja heijastusvaikutukset sekä maantieteelliset tekijät ovat innovaation helpottamiseksi. Tällaisen koordinoinnin avulla voidaan helpommin tunnistaa tekijät, jotka vaikuttavat innovointiin investoimisen tasoon sekä pullonkaulojen syntymiseen. |
| --- | --- |

2.7

Näin ollen ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio painottaa välitasoa, alakohtaista tasoa ja rajatylittävää tasoa. Kumppanuudet, verkot, osaamiskeskittymät, yrityskeskittymät, foorumit ja vuoropuhelut osoittavat, miten tärkeitä yritysten ja organisaatioiden väliset yhteydet, ulkoiset vaikutukset ja heijastusvaikutukset sekä maantieteelliset tekijät ovat innovaation helpottamiseksi. Tällaisen koordinoinnin avulla voidaan helpommin tunnistaa tekijät, jotka vaikuttavat innovointiin investoimisen tasoon sekä pullonkaulojen syntymiseen.

| 2.8 | Lähestymistavan ja ehdotettujen toimien yhteydessä ei kuitenkaan ole viitattu budjettiin, vaikka niiden tehokas toteuttaminen edellyttää merkittäviä resursseja sekä erinomaista koordinointia. Lisäksi komissio muistuttaa keväällä 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamassaan tiedonannossa (samalla sivulla, jossa se ainoan kerran viittaa tarkasteltavana olevaan tiedonantoon) seuraavaa: ”Lainsäädäntöehdotusten käytännön vaikutukset näkyvät kuitenkin vasta sitten, kun neuvosto ja parlamentti ovat ne hyväksyneet. Lisäksi monet rahoitustoimet riippuvat vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien lopullisesta hyväksymisestä ja niiden soveltamisesta.” Myös ehdotetut toimet ”ovat siten vain viitteellisiä”. |
| --- | --- |

2.8

Lähestymistavan ja ehdotettujen toimien yhteydessä ei kuitenkaan ole viitattu budjettiin, vaikka niiden tehokas toteuttaminen edellyttää merkittäviä resursseja sekä erinomaista koordinointia. Lisäksi komissio muistuttaa keväällä 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle antamassaan tiedonannossa (samalla sivulla, jossa se ainoan kerran viittaa tarkasteltavana olevaan tiedonantoon) seuraavaa: ”Lainsäädäntöehdotusten käytännön vaikutukset näkyvät kuitenkin vasta sitten, kun neuvosto ja parlamentti ovat ne hyväksyneet. Lisäksi monet rahoitustoimet riippuvat vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien lopullisesta hyväksymisestä ja niiden soveltamisesta.” Myös ehdotetut toimet ”ovat siten vain viitteellisiä”.

| 2.9 | ETSK pyytää komissiota antamaan budjettia koskevia tietoja mahdollisimman nopeasti sekä luomaan selkeän tätä tiedonantoa koskevan seuranta- ja arviointijärjestelmän, jossa asetetaan tarkka määräaika, esimerkiksi vuosi 2008. Lisäksi ETSK arvioi, että komission olisi tarpeen laatia kertomus, joka kattaa kaikki tiedonantoon liittyvät asiantuntijaryhmien raportit sekä annettujen suositusten arvioinnin. Tällaisten viittausten tulee olla yhtenäisiä valitun vaihtoehdon ja valittujen toimien kanssa. Pyrittäessä poistamaan nykyinen pirstoutuneisuus olisi suotavaa kartoittaa asiakirjassa KOM(2005) 488 ehdotettujen toimien koordinoinnista vastaavat henkilöt kaikilla tasoilla: alueilla, jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä. Komissio on tehnyt tärkeää työtä laatiessaan maakohtaisia tulostauluja, joissa esitellään tutkimus- ja innovaatiolaitoksia. Tätä työtä voitaisiin käyttää kartoituksen lähtökohtana. Voisi myös olla mielenkiintoista pohtia Yhdysvalloissa saatuja kokemuksia, jotka liittyvät ”virtuaalivirastojen”(virtual agency) käyttöön tutkimuksen ja innovaation alalla. |
| --- | --- |

2.9

ETSK pyytää komissiota antamaan budjettia koskevia tietoja mahdollisimman nopeasti sekä luomaan selkeän tätä tiedonantoa koskevan seuranta- ja arviointijärjestelmän, jossa asetetaan tarkka määräaika, esimerkiksi vuosi 2008. Lisäksi ETSK arvioi, että komission olisi tarpeen laatia kertomus, joka kattaa kaikki tiedonantoon liittyvät asiantuntijaryhmien raportit sekä annettujen suositusten arvioinnin. Tällaisten viittausten tulee olla yhtenäisiä valitun vaihtoehdon ja valittujen toimien kanssa. Pyrittäessä poistamaan nykyinen pirstoutuneisuus olisi suotavaa kartoittaa asiakirjassa KOM(2005) 488 ehdotettujen toimien koordinoinnista vastaavat henkilöt kaikilla tasoilla: alueilla, jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä. Komissio on tehnyt tärkeää työtä laatiessaan maakohtaisia tulostauluja, joissa esitellään tutkimus- ja innovaatiolaitoksia. Tätä työtä voitaisiin käyttää kartoituksen lähtökohtana. Voisi myös olla mielenkiintoista pohtia Yhdysvalloissa saatuja kokemuksia, jotka liittyvät ”virtuaalivirastojen”(virtual agency) käyttöön tutkimuksen ja innovaation alalla.

| 2.10 | ETSK toteaa lisäksi, että tiedonannossa ei määritellä keskeisimpiä käsitteitä (tutkimus, innovointi, tieto ja teknologia). Komissio on kuitenkin tukenut Euroopan laajuista tutkimusta käsitteiden määrittelemiseksi, ja Eurostat ja OECD ovat määritelleet innovoinnin käsitteen. Viimeisimmässä Euroopan innovoinnin tulostaulussa, joka koskee innovaatioon panostamisen ja saavutettujen tulosten suhdetta, kehitetään innovaatiotehokkuuden käsite ja arvioidaan, että T&K on innovaatioon panostamista. Lisäksi olisi erotettava selkeämmin tutkimukseen ja innovointiin tarkoitetut toimet sekä politiikat, joilla parannetaan innovaatioihin johtavia edellytyksiä (esim. koulutus, liikkuvien työntekijöiden vastaanotto ja hallinta, pk-yritysten sekä heikommassa asemassa olevien alueiden tukeminen tieto- ja viestintäteknologian käyttöönotossa, silloin, kun kulut ovat suhteellisesti suuremmat kuin muilla toimijoilla). Toisin sanoen olisi eroteltava tarkemmin innovaatiot, joilla tarkoitetaan markkinoiden uusia tuotteita ja palveluita, ja innovointi prosessina. Ensin mainittu on tarpeellinen, muttei riittävä edellytys dynaamiselle, sisäsyntyiselle kasvulle. |
| --- | --- |

2.10

ETSK toteaa lisäksi, että tiedonannossa ei määritellä keskeisimpiä käsitteitä (tutkimus, innovointi, tieto ja teknologia). Komissio on kuitenkin tukenut Euroopan laajuista tutkimusta käsitteiden määrittelemiseksi, ja Eurostat ja OECD ovat määritelleet innovoinnin käsitteen. Viimeisimmässä Euroopan innovoinnin tulostaulussa, joka koskee innovaatioon panostamisen ja saavutettujen tulosten suhdetta, kehitetään innovaatiotehokkuuden käsite ja arvioidaan, että T&K on innovaatioon panostamista. Lisäksi olisi erotettava selkeämmin tutkimukseen ja innovointiin tarkoitetut toimet sekä politiikat, joilla parannetaan innovaatioihin johtavia edellytyksiä (esim. koulutus, liikkuvien työntekijöiden vastaanotto ja hallinta, pk-yritysten sekä heikommassa asemassa olevien alueiden tukeminen tieto- ja viestintäteknologian käyttöönotossa, silloin, kun kulut ovat suhteellisesti suuremmat kuin muilla toimijoilla). Toisin sanoen olisi eroteltava tarkemmin innovaatiot, joilla tarkoitetaan markkinoiden uusia tuotteita ja palveluita, ja innovointi prosessina. Ensin mainittu on tarpeellinen, muttei riittävä edellytys dynaamiselle, sisäsyntyiselle kasvulle.

| 2.11 | ETSK seuraa alan kehitystä aktiivisesti ja on antanut useita lausuntoja tarkasteltavana olevan tiedonannon kattamalta laajalta alalta. Tilan puutteen vuoksi komitea ei luettele tässä niitä kaikkia. Erityisesti komitea haluaa kiinnittää huomiota eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaan lausuntoonsa (CESE 595/2000), jossa kaikki komission tiedonannon (KOM(2005) 488) teemat olivat jo mukana, ja varsinkin sen kohtiin 7 ”Tutkimus ja teknologinen innovaatio” ja 8, joka koskee tutkimuslaitosten ja teollisuuden välisen henkilövaihdon tarvetta. |
| --- | --- |

2.11

ETSK seuraa alan kehitystä aktiivisesti ja on antanut useita lausuntoja tarkasteltavana olevan tiedonannon kattamalta laajalta alalta. Tilan puutteen vuoksi komitea ei luettele tässä niitä kaikkia. Erityisesti komitea haluaa kiinnittää huomiota eurooppalaista tutkimusaluetta koskevaan lausuntoonsa (CESE 595/2000), jossa kaikki komission tiedonannon (KOM(2005) 488) teemat olivat jo mukana, ja varsinkin sen kohtiin 7 ”Tutkimus ja teknologinen innovaatio” ja 8, joka koskee tutkimuslaitosten ja teollisuuden välisen henkilövaihdon tarvetta.

| 2.12 | Tiedettä ja yhteiskuntaa koskevassa lausunnossa CESE 724/2001 kiinnitettiin huomiota perustutkimuksen merkitykseen useimmissa suurissa löydöissä (15). Eurooppalaista perustutkimusta ja sen suhdetta soveltavaan tutkimukseen koskevassa lausunnossa korostetaan patenttikysymystä mm. kohdassa 2.5, jossa ETSK huomauttaa, että olisi pikaisesti otettava käyttöön Eurooppa-patentti-järjestelmä, jonka perusteella myönnettäisiin Yhdysvaltojen tapaan ns. armonaika löydöstä tehtävän tieteellisen julkaisun ja löydön käytön patentoinnin väliseksi ajaksi. Eurooppa-patentti pitäisi saada nopeasti, ja sen tulisi olla edullinen. ETSK pahoittelee kielikysymyksistä johtuvaa asian viivästymistä. |
| --- | --- |

2.12

Tiedettä ja yhteiskuntaa koskevassa lausunnossa CESE 724/2001 kiinnitettiin huomiota perustutkimuksen merkitykseen useimmissa suurissa löydöissä (15). Eurooppalaista perustutkimusta ja sen suhdetta soveltavaan tutkimukseen koskevassa lausunnossa korostetaan patenttikysymystä mm. kohdassa 2.5, jossa ETSK huomauttaa, että olisi pikaisesti otettava käyttöön Eurooppa-patentti-järjestelmä, jonka perusteella myönnettäisiin Yhdysvaltojen tapaan ns. armonaika löydöstä tehtävän tieteellisen julkaisun ja löydön käytön patentoinnin väliseksi ajaksi. Eurooppa-patentti pitäisi saada nopeasti, ja sen tulisi olla edullinen. ETSK pahoittelee kielikysymyksistä johtuvaa asian viivästymistä.

| 2.13 | Aiheesta ”Tutkijat eurooppalaisella tutkimusalueella” annetussa ETSK:n lausunnossa (16) tuetaan Euroopan tutkijoiden peruskirjaa sekä kohdassa 5.4 tiedemaailman ja teollisuuden välisten vaihtojen välttämättömyyttä. Lisäksi komitea kehottaa lausunnossa antamaan enemmän arvostusta asiantuntijoille, joilla on vuosien kokemus, ja korostaa, että tarvitaan sosiaaliturvaan ja asumiseen liittyvien eri osatekijöiden suurempaa yhteensopivuutta ja tunnustamista samalla, kun pyritään pitämään perheet yhdessä (kohta 5.5.5). Lisäksi on syytä mainita ETSK:n lausunto aiheesta ”Tiede ja teknologia” (17). Aiheesta ”Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma” antamassaan lausunnossa (18) komitea käsittelee ohjelman merkitystä ja rahoitusta sekä sen jakoa alaohjelmiin ja yhdeksään tutkimusaiheeseen, joista ETSK on antanut erillisiä lausuntoja (19). |
| --- | --- |

2.13

Aiheesta ”Tutkijat eurooppalaisella tutkimusalueella” annetussa ETSK:n lausunnossa (16) tuetaan Euroopan tutkijoiden peruskirjaa sekä kohdassa 5.4 tiedemaailman ja teollisuuden välisten vaihtojen välttämättömyyttä. Lisäksi komitea kehottaa lausunnossa antamaan enemmän arvostusta asiantuntijoille, joilla on vuosien kokemus, ja korostaa, että tarvitaan sosiaaliturvaan ja asumiseen liittyvien eri osatekijöiden suurempaa yhteensopivuutta ja tunnustamista samalla, kun pyritään pitämään perheet yhdessä (kohta 5.5.5). Lisäksi on syytä mainita ETSK:n lausunto aiheesta ”Tiede ja teknologia” (17). Aiheesta ”Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma” antamassaan lausunnossa (18) komitea käsittelee ohjelman merkitystä ja rahoitusta sekä sen jakoa alaohjelmiin ja yhdeksään tutkimusaiheeseen, joista ETSK on antanut erillisiä lausuntoja (19).

| 2.14 | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (2007–2013) koskevassa lausunnossaan (20) ETSK kiinnitti huomiota siihen, että pk-yritysten ja työmarkkinaosapuolien on tärkeää osallistua innovointiin (21). Jotta ne voisivat innovoida menestyksekkäästi, niiden osallistumisen on oltava tiivistä. EU:n valmistusteollisuutta vahvistavia toimintapuitteita koskevassa valmisteilla olevassa lausunnossaan ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä sektorikohtaiseen lähestymistapaan, mutta muistuttaa, että koordinointiin tarvitaan resursseja, joita ei ole kuitenkaan budjetoitu. Komitea toivoo lisäksi, että työntekijöiden osaamiseen, joka on edelleen sektorien välinen aihe, kiinnitettäisiin riittävästi huomiota. Yhtenäisemmällä teollisuuspolitiikalla on paljon merkitystä, sillä tehdasteollisuus ”työllistää yli 34 miljoonaa ihmistä, ja sen osuus EU:n yksityisen sektorin T&K-menoista on yli 80 prosenttia”. |
| --- | --- |

2.14

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (2007–2013) koskevassa lausunnossaan (20) ETSK kiinnitti huomiota siihen, että pk-yritysten ja työmarkkinaosapuolien on tärkeää osallistua innovointiin (21). Jotta ne voisivat innovoida menestyksekkäästi, niiden osallistumisen on oltava tiivistä. EU:n valmistusteollisuutta vahvistavia toimintapuitteita koskevassa valmisteilla olevassa lausunnossaan ETSK ilmaisee tyytyväisyytensä sektorikohtaiseen lähestymistapaan, mutta muistuttaa, että koordinointiin tarvitaan resursseja, joita ei ole kuitenkaan budjetoitu. Komitea toivoo lisäksi, että työntekijöiden osaamiseen, joka on edelleen sektorien välinen aihe, kiinnitettäisiin riittävästi huomiota. Yhtenäisemmällä teollisuuspolitiikalla on paljon merkitystä, sillä tehdasteollisuus ”työllistää yli 34 miljoonaa ihmistä, ja sen osuus EU:n yksityisen sektorin T&K-menoista on yli 80 prosenttia”.

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK kannattaa erityisesti komission pyrkimystä saada aikaan kilpailukykyinen eurooppalainen teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva järjestelmä sekä tutkimustulosten (2007–2013) levittämistä koskevat säännöt. Lisäksi komitea kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota innovaatiopatenttien hallintaan kohdassa 2.7 mainituissa välineissä ja niiden kautta. |
| --- | --- |

3.1

ETSK kannattaa erityisesti komission pyrkimystä saada aikaan kilpailukykyinen eurooppalainen teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva järjestelmä sekä tutkimustulosten (2007–2013) levittämistä koskevat säännöt. Lisäksi komitea kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota innovaatiopatenttien hallintaan kohdassa 2.7 mainituissa välineissä ja niiden kautta.

| 3.2 | Kilpailukyvyn varmistamiseksi tarvitaan välttämättä parempi tiedonlevitysjärjestelmä. On syytä kiinnittää huomiota innovaatiokeskuksia (Innovation Relay Centres) koskevaan aloitteeseen sekä komission ajatukseen antaa pk-yrityksille kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa vouchereita, innovaatiostrategiaan liittyviä neuvontapalveluja varten. Tiedonlevittämistä helpottaisivat rajatylittävät klusterit, joiden merkitys tuodaan esiin lähiaikoina annettavassa Euroopan klustereita koskevassa tiedonannossa. Vuonna 2006 klustereista aletaan koota tietokantaa. |
| --- | --- |

3.2

Kilpailukyvyn varmistamiseksi tarvitaan välttämättä parempi tiedonlevitysjärjestelmä. On syytä kiinnittää huomiota innovaatiokeskuksia (Innovation Relay Centres) koskevaan aloitteeseen sekä komission ajatukseen antaa pk-yrityksille kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa vouchereita, innovaatiostrategiaan liittyviä neuvontapalveluja varten. Tiedonlevittämistä helpottaisivat rajatylittävät klusterit, joiden merkitys tuodaan esiin lähiaikoina annettavassa Euroopan klustereita koskevassa tiedonannossa. Vuonna 2006 klustereista aletaan koota tietokantaa.

| 3.3 | ETSK korostaa edelleen, että innovaation sosiaalisella ulottuvuudella sekä inhimillisten ja sosiaalisten voimavarojen hyödyntämisellä on merkitystä tutkimuksen ja innovaatioiden tuottamisessa, ja toivoo, että Oslon käsikirjan (OECD-Eurostat) seuraavaan painokseen lisätään asiaan liittyviä tilastoja sekä indikaattoreita, jotka koskevat ammattitaitoista työvoimaa sekä muita innovaatioiden tuottamiseen osallistuvia instansseja, joita ovat yliopistot ja muut koulutuslaitokset sekä teollisuuden, valtion laitosten ja yliopistojen väliset foorumit. |
| --- | --- |

3.3

ETSK korostaa edelleen, että innovaation sosiaalisella ulottuvuudella sekä inhimillisten ja sosiaalisten voimavarojen hyödyntämisellä on merkitystä tutkimuksen ja innovaatioiden tuottamisessa, ja toivoo, että Oslon käsikirjan (OECD-Eurostat) seuraavaan painokseen lisätään asiaan liittyviä tilastoja sekä indikaattoreita, jotka koskevat ammattitaitoista työvoimaa sekä muita innovaatioiden tuottamiseen osallistuvia instansseja, joita ovat yliopistot ja muut koulutuslaitokset sekä teollisuuden, valtion laitosten ja yliopistojen väliset foorumit.

| 3.4 | Innovointiin tarkoitetuilla valtiontuilla olisi merkittävä vipuvaikutus yritysten tutkimusmenoihin. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että pk-yrityksiin on kiinnitetty huomiota, ja pyytää komissiota pitämään työpaikkojen luomista tutkimukseen ja innovointiin investoimisena, mikäli työtehtävät liittyvät selvästi tutkimukseen ja innovointiin. ETSK korostaa, että näiden tukitoimien lisäksi on myös edistettävä innovatiivisten pk-yritysten perustamisia (start-ups). Tällöin on käytettävä hyväksi riskipääoman kaltaisia välineitä sekä varmistettava Euroopan investointirahaston osallistuminen. |
| --- | --- |

3.4

Innovointiin tarkoitetuilla valtiontuilla olisi merkittävä vipuvaikutus yritysten tutkimusmenoihin. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että pk-yrityksiin on kiinnitetty huomiota, ja pyytää komissiota pitämään työpaikkojen luomista tutkimukseen ja innovointiin investoimisena, mikäli työtehtävät liittyvät selvästi tutkimukseen ja innovointiin. ETSK korostaa, että näiden tukitoimien lisäksi on myös edistettävä innovatiivisten pk-yritysten perustamisia (start-ups). Tällöin on käytettävä hyväksi riskipääoman kaltaisia välineitä sekä varmistettava Euroopan investointirahaston osallistuminen.

| 3.5 | Kohdassa 2.4.5 mainitun kansainvälisen kilpailun vuoksi eräs innovoinnin kannalta tärkeistä tekijöistä on se, että kaikilla tasoilla on käytettävissä sopivat työntekijät. Tiedonannossa keskitytään tieteellisiin voimavaroihin. Olisi kuitenkin syytä käsitellä myös muulla kuin tieteellisellä alalla työskentelevää ammattitaitoista työvoimaa. Lisäksi on syytä tasapainottaa ammattitaidon ja erityistaitojen kysyntää ja tarjontaa eri alojen tarpeiden mukaan. Tehokkaiden ja nopeiden ratkaisujen löytäminen edellyttäisi kaikkien asianomaisten työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien osallistumista. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään aiheesta keskustelun. |
| --- | --- |

3.5

Kohdassa 2.4.5 mainitun kansainvälisen kilpailun vuoksi eräs innovoinnin kannalta tärkeistä tekijöistä on se, että kaikilla tasoilla on käytettävissä sopivat työntekijät. Tiedonannossa keskitytään tieteellisiin voimavaroihin. Olisi kuitenkin syytä käsitellä myös muulla kuin tieteellisellä alalla työskentelevää ammattitaitoista työvoimaa. Lisäksi on syytä tasapainottaa ammattitaidon ja erityistaitojen kysyntää ja tarjontaa eri alojen tarpeiden mukaan. Tehokkaiden ja nopeiden ratkaisujen löytäminen edellyttäisi kaikkien asianomaisten työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien osallistumista. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään aiheesta keskustelun.

| 3.6 | Samalla tavoin liikkuvuuden edistäminen edellyttäisi edistymistä siinä, että Euroopan tasolla tunnustettaisiin kullakin alalla tarvittavat tai tiettyyn aiheeseen liittyvät taidot unohtamatta opetuksen laadullista ulottuvuutta (arvot, yhtäläiset mahdollisuudet). Koska myös työllisyysasioiden sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosastot käsittelevät inhimillisiin voimavaroihin liittyviä aiheita, olisi aiheen koko kirjon kattamisen kannalta tärkeää nivoa myös mainittujen pääosastojen tutkimusta ja innovointia koskevat aloitteet tarkasteltavana olevaan tiedonantoon. |
| --- | --- |

3.6

Samalla tavoin liikkuvuuden edistäminen edellyttäisi edistymistä siinä, että Euroopan tasolla tunnustettaisiin kullakin alalla tarvittavat tai tiettyyn aiheeseen liittyvät taidot unohtamatta opetuksen laadullista ulottuvuutta (arvot, yhtäläiset mahdollisuudet). Koska myös työllisyysasioiden sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosastot käsittelevät inhimillisiin voimavaroihin liittyviä aiheita, olisi aiheen koko kirjon kattamisen kannalta tärkeää nivoa myös mainittujen pääosastojen tutkimusta ja innovointia koskevat aloitteet tarkasteltavana olevaan tiedonantoon.

| 3.7 | ETSK kehottaa komissiota edistämään tutkimusta ja innovointia kaikilla mahdollisilla aloilla, sillä kilpailukyky ei ole huolenaihe ainoastaan korkean teknologian sektorilla. Ehdotettuihin toimiin voitaisiin liittää niiden muutosten strateginen hallinta, jotka seuraavat, kun pk-yrityksissä otetaan uudet teknologiat laajasti käyttöön. Työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien osallistuminen olisi tässä yhteydessä keskeistä. |
| --- | --- |

3.7

ETSK kehottaa komissiota edistämään tutkimusta ja innovointia kaikilla mahdollisilla aloilla, sillä kilpailukyky ei ole huolenaihe ainoastaan korkean teknologian sektorilla. Ehdotettuihin toimiin voitaisiin liittää niiden muutosten strateginen hallinta, jotka seuraavat, kun pk-yrityksissä otetaan uudet teknologiat laajasti käyttöön. Työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien osallistuminen olisi tässä yhteydessä keskeistä.

| 3.8 | ETSK on samaa mieltä Esko Ahon raportin kanssa siitä, että yli 250 henkeä työllistäviin yrityksiin ei kiinnitetä riittävästi huomiota. Yksi syy tähän on todennäköisesti se, että pk-yritysten määritelmä on liian rajoittava verrattuna Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin määritelmiin. ETSK katsoo, että innovatiivisten pk-yritysten rahoitukseen on kiinnitettävä huomiota, jotta voitaisiin luoda eurooppalainen innovaatiotalous, johon liittyisi myös sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Ei ole yllätys, että PAXIS-alue Emilia-Romagna on yksi aktiivisimmista, vaikka muut innovaatioindikaattorit ovatkin Italiassa heikompia. Myös yrityksille suunnatuissa tukitoimissa olisi erikoistuttava, jotta ne vastaisivat erityyppisten pk-yritysten (esim. osuuskunnat ja muut yhteisötalouden yritykset) ominaispiirteitä. |
| --- | --- |

3.8

ETSK on samaa mieltä Esko Ahon raportin kanssa siitä, että yli 250 henkeä työllistäviin yrityksiin ei kiinnitetä riittävästi huomiota. Yksi syy tähän on todennäköisesti se, että pk-yritysten määritelmä on liian rajoittava verrattuna Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin määritelmiin. ETSK katsoo, että innovatiivisten pk-yritysten rahoitukseen on kiinnitettävä huomiota, jotta voitaisiin luoda eurooppalainen innovaatiotalous, johon liittyisi myös sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Ei ole yllätys, että PAXIS-alue Emilia-Romagna on yksi aktiivisimmista, vaikka muut innovaatioindikaattorit ovatkin Italiassa heikompia. Myös yrityksille suunnatuissa tukitoimissa olisi erikoistuttava, jotta ne vastaisivat erityyppisten pk-yritysten (esim. osuuskunnat ja muut yhteisötalouden yritykset) ominaispiirteitä.

| 3.9 | ETSK toivoisi komission mainitsevan muiden alueiden kanssa toteutetut tutkimus- ja innovaatiotoimet. Komissio on jo tulostauluissa ja useissa aloitteissa ottanut maailmanlaajuisen näkökulman. Eurooppalaisen tutkimusalueen kansainvälistä ulottuvuutta koskevan, 25. kesäkuuta 2001 annetun tiedonannon 346 jälkeen tutkimuksen kuudennen puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä koskevassa asiassa (INCO) tuettiin erikseen kolmansien maiden osallistumista, jota on tarkoitus jatkaa myös seitsemännessä puiteohjelmassa. Näitä toimia voitaisiin käsitellä omassa erillisessä kappaleessaan. Myös kaupunkiympäristöjen ja suurkaupunkien roolia innovoinnissa olisi syytä tutkia lisää. |
| --- | --- |

3.9

ETSK toivoisi komission mainitsevan muiden alueiden kanssa toteutetut tutkimus- ja innovaatiotoimet. Komissio on jo tulostauluissa ja useissa aloitteissa ottanut maailmanlaajuisen näkökulman. Eurooppalaisen tutkimusalueen kansainvälistä ulottuvuutta koskevan, 25. kesäkuuta 2001 annetun tiedonannon 346 jälkeen tutkimuksen kuudennen puiteohjelman kansainvälistä yhteistyötä koskevassa asiassa (INCO) tuettiin erikseen kolmansien maiden osallistumista, jota on tarkoitus jatkaa myös seitsemännessä puiteohjelmassa. Näitä toimia voitaisiin käsitellä omassa erillisessä kappaleessaan. Myös kaupunkiympäristöjen ja suurkaupunkien roolia innovoinnissa olisi syytä tutkia lisää.

| 3.10 | ETSK suosittelee, että komissio arvioisi teknologisen investoinnin, vapauttamisen ja rakennemuutoksen välistä ajoitusta, sillä erityisesti suurten yritysten on huomioitava samalla sekä johdon muutokset että tutkimukseen ja innovointiin tarvittavat investoinnit (esimerkiksi energia-, kuljetus- ja verkkotoimialoilla). |
| --- | --- |

3.10

ETSK suosittelee, että komissio arvioisi teknologisen investoinnin, vapauttamisen ja rakennemuutoksen välistä ajoitusta, sillä erityisesti suurten yritysten on huomioitava samalla sekä johdon muutokset että tutkimukseen ja innovointiin tarvittavat investoinnit (esimerkiksi energia-, kuljetus- ja verkkotoimialoilla).

| 3.11 | Lisäksi ETSK toteaa, että saattaa olla tarpeen löytää tasapaino toisaalta yritysten uusien tuotteiden ja palveluiden markkinointiin ja lisensointiin liittyvien innovoinnin edistämistoimien ja toisaalta kilpailuoikeuden välille. |
| --- | --- |

3.11

Lisäksi ETSK toteaa, että saattaa olla tarpeen löytää tasapaino toisaalta yritysten uusien tuotteiden ja palveluiden markkinointiin ja lisensointiin liittyvien innovoinnin edistämistoimien ja toisaalta kilpailuoikeuden välille.

| 3.12 | ETSK katsoo, että innovaatio on kilpailukykyistä taloutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävä tekijä eikä ainoastaan sinänsä tavoiteltava asia. ETSK tiedostaa pyyntönsä haasteellisuuden, mutta kehottaa kuitenkin komissiota laatimaan tilastoja ja edistämään tutkimuksia, jotta voitaisiin paremmin arvioida innovaation, kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välisiä yhteyksiä, arvioida tuloksia selkeästi ja tehokkaasti ja tiedottaa niistä Euroopan kansalaisille uskottavalla tavalla. Kuten on todettu, on toteutettava kunnianhimoisia ja teknisesti rohkeita hankkeita, jotka ovat perusteltuja on niiden luontaisen sosiaalisen ja poliittisen arvon takia (Dosi et al., 2005). |
| --- | --- |

3.12

ETSK katsoo, että innovaatio on kilpailukykyistä taloutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävä tekijä eikä ainoastaan sinänsä tavoiteltava asia. ETSK tiedostaa pyyntönsä haasteellisuuden, mutta kehottaa kuitenkin komissiota laatimaan tilastoja ja edistämään tutkimuksia, jotta voitaisiin paremmin arvioida innovaation, kilpailukyvyn ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välisiä yhteyksiä, arvioida tuloksia selkeästi ja tehokkaasti ja tiedottaa niistä Euroopan kansalaisille uskottavalla tavalla. Kuten on todettu, on toteutettava kunnianhimoisia ja teknisesti rohkeita hankkeita, jotka ovat perusteltuja on niiden luontaisen sosiaalisen ja poliittisen arvon takia (Dosi et al., 2005).

| 3.13 | Lisäksi ETSK katsoo, että innovointi on järjestelmä, ja kehottaa sen vuoksi komissiota koordinoimaan toimensa Euroopan investointipankin (EIP) kanssa EIP:n ohjelmien, tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman välisen synergian varmistamiseksi. Näin innovaatio voi olla dynaaminen ja selkeä järjestelmä. |
| --- | --- |

3.13

Lisäksi ETSK katsoo, että innovointi on järjestelmä, ja kehottaa sen vuoksi komissiota koordinoimaan toimensa Euroopan investointipankin (EIP) kanssa EIP:n ohjelmien, tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman välisen synergian varmistamiseksi. Näin innovaatio voi olla dynaaminen ja selkeä järjestelmä.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  SEC(2005) 1289, liite asiakirjaan KOM(2005) 488 lopullinen. Vaikutusten arviointi, jossa komissio valitsee kolmannen vaihtoehdon eli yhteisen lähestymistavan.

1

(2)  EUVL C 204, 18.7.2000.

2

(3)  KOM(2002) 499 lopullinen.

3

(4)  ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle” (KOM(2005) 24 lopullinen, 2.2.2005) ja ”Yhteiset toimet kasvun ja työllisyyden hyväksi — Yhteisön Lissabon-ohjelma” (KOM(2005) 330 lopullinen, 20.7.2005).

4

(5)  KOM(2005) 229 lopullinen ja SEK(2005) 717, 1.6.2005, ”i2010 — kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta”. Tavoitteena on edistää kasvua ja työllisyyttä tietoyhteiskunta- ja media-alalla. Tiedonannossa keskitytään EU:n taloussektoriin, jonka ansioksi voidaan lukea 40 prosenttia tuottavuuden kasvusta ja 25 prosenttia EU:n BKT:n kasvusta.

5

(6)  SEC(2005) 1289, vaikutusten arviointi.

6

(7)  Julkisten ja yksityisten resurssien valjastaminen, veroedut, Euroopan rakennerahastot, pk-yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta.

7

(8)  Yliopistojen ja teollisuuden kumppanuudet, osaamiskeskukset ja klusterit, ennakoivat tukipalvelut yrityksille sekä innovatiiviset palvelut.

8

(9)  Brysselin Eurooppa-neuvosto, 23.—24. maaliskuuta 2006, puheenjohtajan päätelmät.

9

(10)  INI/2006/2005, 12.10.2005, Euroopan parlamentin analyysi asiakirjasta KOM(2005) 488 lopullinen.

10

(11)  SEC(2005) 1253, liite asiakirjaan KOM(2005) 488 lopullinen, ”Täytäntöönpanon askelet”.

11

(12)  KOM(2003) 226 lopullinen, kohta 2.

12

(13)  Kahdeksan jäsenvaltiota on jo ottanut veroedut käyttöön, ja edut vastaavat 13:a prosenttia näiden maiden suorista tutkimusinvestoinneista.

13

(14)  Ibid., s. 19.

14

(15)  EUVL C 110, 30.4.2004.

15

(16)  EYVL C 110, 30.4.2004.

16

(17)  EYVL C 157, 26.6.2005.

17

(18)  EYVL C 65, 17.3.2006.

18

(19)  Nanoteknologia, bioteknologia, terveyteen liittyvä tutkimus, tietotekniikka, energiatutkimus (mukaan luettuna fuusioenergiatutkimus), avaruusala ja turvallisuustutkimus.

19

(20)  EYVL C 65, 17.3.2006.

20

(21)  ”Eurooppalaisista yrityksistä 98 prosenttia on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Yksityissektorin työpaikoista 55 prosenttia on pk-yrityksissä. Pk-yrityksillä on lisäksi huomattavat mahdollisuudet tuotantoprosesseihin sekä tuotteisiin ja palveluihin liittyviin innovaatioihin.” CESE 1485/2005, kohta 1.2.

21

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/15

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta”

KOM(2005) 567 lopullinen — 2005/0227 COD

(2006/C 309/03)

Euroopan unionin neuvosto päätti 10. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Adrien Bedossa.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 150 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta on tervetullut. |
| --- | --- |

1.1

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta on tervetullut.

| 1.2 | Tilanteessa, jossa tieteellinen edistys erityisesti biotekniikan alalla käy yhä nopeammaksi, on nimenomaan tärkeää lisätä selkeyttä, tarkkuutta ja pätevyyttä. |
| --- | --- |

1.2

Tilanteessa, jossa tieteellinen edistys erityisesti biotekniikan alalla käy yhä nopeammaksi, on nimenomaan tärkeää lisätä selkeyttä, tarkkuutta ja pätevyyttä.

| 1.3 | Ehdotuksella asetukseksi pyritään samalla sekä luomaan johdonmukainen kokonaisuus pitkälle kehitetyn terapian alalla, korjaamaan sääntelyn puutteita että vahvistamaan Euroopan lääkeviraston arviointimahdollisuuksia näillä uusilla aloilla. Asetuksen myötä tarjoutuukin seuraavia mahdollisuuksia:






  — | Voidaan vastata nopeasti potilaiden vaatimuksiin ja tutkimuksessa ja regeneratiivisen lääketieteen kehittämisessä mukana olevien yritysten odotuksiin. |
| --- | --- | --- |

1.3

Ehdotuksella asetukseksi pyritään samalla sekä luomaan johdonmukainen kokonaisuus pitkälle kehitetyn terapian alalla, korjaamaan sääntelyn puutteita että vahvistamaan Euroopan lääkeviraston arviointimahdollisuuksia näillä uusilla aloilla. Asetuksen myötä tarjoutuukin seuraavia mahdollisuuksia:

—

Voidaan vastata nopeasti potilaiden vaatimuksiin ja tutkimuksessa ja regeneratiivisen lääketieteen kehittämisessä mukana olevien yritysten odotuksiin.

| — | Voidaan taata eurooppalaisten potilaiden terveyden korkeatasoinen turva. |
| --- | --- |

—

Voidaan taata eurooppalaisten potilaiden terveyden korkeatasoinen turva.

| — | Voidaan lisätä yleistä oikeusvarmuutta ja samalla sallia riittävä tekninen joustavuus, jotta voidaan pysyä tieteen ja tekniikan kehityksen mukana. |
| --- | --- |

—

Voidaan lisätä yleistä oikeusvarmuutta ja samalla sallia riittävä tekninen joustavuus, jotta voidaan pysyä tieteen ja tekniikan kehityksen mukana.

| 1.4 | Jotta voidaan ottaa huomioon pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden erityispiirteet, on tärkeää, että lainsäädäntöpuitteet ovat kattavat ja vakaat ja että niitä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.4

Jotta voidaan ottaa huomioon pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden erityispiirteet, on tärkeää, että lainsäädäntöpuitteet ovat kattavat ja vakaat ja että niitä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa.

| 1.5 | Asiasta annetaan asetus, sillä se vaikuttaa parhaiten soveltuvalta säädöstyypiltä. Tämä on perusteltua varsinkin siksi, että Euroopan unionissa ei voida ratkaista pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin liittyviä kansanterveydellisiä kysymyksiä, ennen kuin unionissa on otettu käyttöön näitä lääkkeitä koskeva erityinen lainsäädäntöjärjestelmä. |
| --- | --- |

1.5

Asiasta annetaan asetus, sillä se vaikuttaa parhaiten soveltuvalta säädöstyypiltä. Tämä on perusteltua varsinkin siksi, että Euroopan unionissa ei voida ratkaista pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin liittyviä kansanterveydellisiä kysymyksiä, ennen kuin unionissa on otettu käyttöön näitä lääkkeitä koskeva erityinen lainsäädäntöjärjestelmä.

| 1.6 | On kuitenkin todettava, että ehdotetussa asetuksessa on eräitä seikkoja, jotka saattavat aiheuttaa soveltamisongelmia esitettyjen määritelmien takia, kun sitä verrataan lääkinnällisiä laitteita koskevaan direktiiviehdotukseen. Lopullisessa tekstissä onkin varmistettava, että nämä kysymykset ja epäilykset selvitetään:






  — | Kannattaako antaa uusi säädös, kun pitkälle kehitetyssä geeniterapiassa ja somaattisessa soluterapiassa käytettäviä lääkkeitä voidaan säännellä lääkeaineita koskevilla erityisdirektiiveillä? |
| --- | --- | --- |

1.6

On kuitenkin todettava, että ehdotetussa asetuksessa on eräitä seikkoja, jotka saattavat aiheuttaa soveltamisongelmia esitettyjen määritelmien takia, kun sitä verrataan lääkinnällisiä laitteita koskevaan direktiiviehdotukseen. Lopullisessa tekstissä onkin varmistettava, että nämä kysymykset ja epäilykset selvitetään:

—

Kannattaako antaa uusi säädös, kun pitkälle kehitetyssä geeniterapiassa ja somaattisessa soluterapiassa käytettäviä lääkkeitä voidaan säännellä lääkeaineita koskevilla erityisdirektiiveillä?

| — | Ehdotuksen 2 artiklan b alakohtaan sisältyvät määritelmät vaikuttavat monimutkaisilta eivätkä kovin olennaisilta. |
| --- | --- |

—

Ehdotuksen 2 artiklan b alakohtaan sisältyvät määritelmät vaikuttavat monimutkaisilta eivätkä kovin olennaisilta.

| — | On myös selvää, että kansallisella lääkelainsäädännöllä voidaan estää yhteisön lainsäädännön toteutuminen. |
| --- | --- |

—

On myös selvää, että kansallisella lääkelainsäädännöllä voidaan estää yhteisön lainsäädännön toteutuminen.

| — | Tässä tapauksessa olisi ollut parempi lähestyä aihetta joustavammin ja keskinäisen tunnustamisen kautta. |
| --- | --- |

—

Tässä tapauksessa olisi ollut parempi lähestyä aihetta joustavammin ja keskinäisen tunnustamisen kautta.

| — | Sairaala-alalla käytettäviin, muuten kuin teollisesti valmistettuihin autologisiin tuotteisiin liittyy myös kysymys sellaisista yhteisössä käytettävistä ”rajatuotteista”, jotka ovat peräisin kolmansista maista. |
| --- | --- |

—

Sairaala-alalla käytettäviin, muuten kuin teollisesti valmistettuihin autologisiin tuotteisiin liittyy myös kysymys sellaisista yhteisössä käytettävistä ”rajatuotteista”, jotka ovat peräisin kolmansista maista.

2.   Yleistä

| 2.1 | Kun ehdotettua asetusta tarkastellaan artiklakohtaisesti, voidaan esittää joitakin huomautuksia, kysymyksiä ja suosituksia. Ehdotuksen 2 artiklasta ”Määritelmät” (1) voidaan todeta seuraavaa: |
| --- | --- |

2.1

Kun ehdotettua asetusta tarkastellaan artiklakohtaisesti, voidaan esittää joitakin huomautuksia, kysymyksiä ja suosituksia. Ehdotuksen 2 artiklasta ”Määritelmät” (1) voidaan todeta seuraavaa:

| 2.2 | Geeniterapiaa ja somaattista soluterapiaa koskevat määritelmät eivät yleisesti ottaen aiheuta ongelmia, sillä ajan ja kokemuksen myötä niistä on päästy yhteisymmärrykseen. Kyseiset tuotteet luokitellaan lääkeaineiksi ja niihin sovelletaan jo yhteisön lääkelainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.2

Geeniterapiaa ja somaattista soluterapiaa koskevat määritelmät eivät yleisesti ottaen aiheuta ongelmia, sillä ajan ja kokemuksen myötä niistä on päästy yhteisymmärrykseen. Kyseiset tuotteet luokitellaan lääkeaineiksi ja niihin sovelletaan jo yhteisön lääkelainsäädäntöä.

| 2.2.1 | Kudosteknologiatuotteen määritelmä vaikuttaa monimutkaisemmalta. Nykymuodossaan 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa todetaan, että kudosteknologiatuote ”sisältää muokattuja soluja tai kudoksia tai koostuu niistä”. Siinä ei kuitenkaan esitetä lisätarkennusta ”erottamattomana osana”, joten innovatiivisten lääkkeiden joukkoon luetaan myös lääkinnälliset laitteet, jotka sisältävät kudosteknologiatuotteita, joilla on ”lisävaikutus”. Näin vielä käsittelyssä olevan lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiiviehdotuksen säännöksiltä viedään merkitys. |
| --- | --- |

2.2.1

Kudosteknologiatuotteen määritelmä vaikuttaa monimutkaisemmalta. Nykymuodossaan 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa todetaan, että kudosteknologiatuote ”sisältää muokattuja soluja tai kudoksia tai koostuu niistä”. Siinä ei kuitenkaan esitetä lisätarkennusta ”erottamattomana osana”, joten innovatiivisten lääkkeiden joukkoon luetaan myös lääkinnälliset laitteet, jotka sisältävät kudosteknologiatuotteita, joilla on ”lisävaikutus”. Näin vielä käsittelyssä olevan lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiiviehdotuksen säännöksiltä viedään merkitys.

| 2.2.2 | Myös 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan toinen luetelmakohta on muotoiltu siten, että se aiheuttaa soveltamisongelmia ja on ennen kaikkea päällekkäinen lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin kanssa: koska kudosteknologiatuotteet kuuluvat lääkkeitä koskevien säännösten piiriin, olisi toivottavaa viitata niiden ensisijaiseen tehtävään sairauksien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä tai elintoimintojen muuttamisessa farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin, eikä vain tyytyä viittaamaan niiden ominaisuuksiin ”elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi”, sillä myös eräillä lääkinnällisillä laitteilla on samat ominaisuudet. |
| --- | --- |

2.2.2

Myös 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan toinen luetelmakohta on muotoiltu siten, että se aiheuttaa soveltamisongelmia ja on ennen kaikkea päällekkäinen lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiivin kanssa: koska kudosteknologiatuotteet kuuluvat lääkkeitä koskevien säännösten piiriin, olisi toivottavaa viitata niiden ensisijaiseen tehtävään sairauksien hoidossa ja ennaltaehkäisyssä tai elintoimintojen muuttamisessa farmakologisin, immunologisin tai metabolisin keinoin, eikä vain tyytyä viittaamaan niiden ominaisuuksiin ”elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi”, sillä myös eräillä lääkinnällisillä laitteilla on samat ominaisuudet.

| 2.3 | Pyrkimykset rajata kudosteknologiatuotteen käsite mahdollisimman tarkkaan ansaitsevat tunnustuksen. Sitä vastoin jää epäselväksi, mikä on kudosteknologian ero verrattuna soluterapiaan (luuydinsiirrot, kantasolusiirrot, istukkaveren siirrot, aikuisten kantasolut ja alkion kantasolut jne.). |
| --- | --- |

2.3

Pyrkimykset rajata kudosteknologiatuotteen käsite mahdollisimman tarkkaan ansaitsevat tunnustuksen. Sitä vastoin jää epäselväksi, mikä on kudosteknologian ero verrattuna soluterapiaan (luuydinsiirrot, kantasolusiirrot, istukkaveren siirrot, aikuisten kantasolut ja alkion kantasolut jne.).

| 2.4 | Komitea ehdottaa, että määritelmää pyritään selkiyttämään käyttämällä lähtökohtana esimerkkejä tuotteista, joita tällä hetkellä pidetään kudosteknologiatuotteina. Siten voitaisiin parantaa asian ymmärtämistä, varsinkin kun on yleisesti tiedossa, että asiasta keskustellaan edelleen ja että varsinkin alkion kantasoluja koskevissa kysymyksissä esiintyy erimielisyyksiä. |
| --- | --- |

2.4

Komitea ehdottaa, että määritelmää pyritään selkiyttämään käyttämällä lähtökohtana esimerkkejä tuotteista, joita tällä hetkellä pidetään kudosteknologiatuotteina. Siten voitaisiin parantaa asian ymmärtämistä, varsinkin kun on yleisesti tiedossa, että asiasta keskustellaan edelleen ja että varsinkin alkion kantasoluja koskevissa kysymyksissä esiintyy erimielisyyksiä.

| 2.5 | Eettiset näkökohdat eivät ole ongelmallisia lukuun ottamatta kysymystä ihmisalkion kantasoluista. |
| --- | --- |

2.5

Eettiset näkökohdat eivät ole ongelmallisia lukuun ottamatta kysymystä ihmisalkion kantasoluista.

| 2.6 | Keskeinen kiistakysymys koskee kyseisten kantasolujen tuotantotapaa. Erityisesti kantasolujen tuottamiseen tumansiirrolla (eli kloonaamalla) liittyy huomattavia eettisiä kysymyksiä, eikä Euroopan unionissa ole tähän mennessä saavutettu minkäänlaista todellista yhteisymmärrystä asiasta. Yleisesti esitetyt epäilykset koskevat lisääntymistarkoituksessa tapahtuvan kloonauksen, munasolujen kaupan ja ihmisruumiin osien kaupan vaaraa. |
| --- | --- |

2.6

Keskeinen kiistakysymys koskee kyseisten kantasolujen tuotantotapaa. Erityisesti kantasolujen tuottamiseen tumansiirrolla (eli kloonaamalla) liittyy huomattavia eettisiä kysymyksiä, eikä Euroopan unionissa ole tähän mennessä saavutettu minkäänlaista todellista yhteisymmärrystä asiasta. Yleisesti esitetyt epäilykset koskevat lisääntymistarkoituksessa tapahtuvan kloonauksen, munasolujen kaupan ja ihmisruumiin osien kaupan vaaraa.

| 2.7 | Tällainen toiminta tuomitaankin yksiselitteisesti bioetiikkaa koskevassa eurooppalaisessa yleissopimuksessa (Oviedon yleissopimus vuodelta 1998). Myös Unescon alainen kansainvälinen bioetiikkakomitea tuomitsi nämä käytännöt vuonna 1997. |
| --- | --- |

2.7

Tällainen toiminta tuomitaankin yksiselitteisesti bioetiikkaa koskevassa eurooppalaisessa yleissopimuksessa (Oviedon yleissopimus vuodelta 1998). Myös Unescon alainen kansainvälinen bioetiikkakomitea tuomitsi nämä käytännöt vuonna 1997.

| 2.8 | Koska Euroopan unionin jäsenvaltiot eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen ihmisalkion kantasolujen hyödyntämisestä, asiasta päätetään kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

2.8

Koska Euroopan unionin jäsenvaltiot eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen ihmisalkion kantasolujen hyödyntämisestä, asiasta päätetään kansallisella tasolla.

| 2.9 | Johdanto-osaan (2) sisältyvä täsmennys onkin keskeisen tärkeä, sillä siinä otetaan selkeästi huomioon asiasta käytävä keskustelu ja muistutetaan, että ehdotuksella pyritään luomaan yhteisön tason sääntelykehys pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäville lääkkeille muttei yritetä ”vaikuttaa jäsenvaltioiden tekemiin päätöksiin, jotka koskevat jonkin ihmissolutyypin, kuten alkion kantasolujen, tai eläinsolujen käytön sallimista tai kieltämistä”. |
| --- | --- |

2.9

Johdanto-osaan (2) sisältyvä täsmennys onkin keskeisen tärkeä, sillä siinä otetaan selkeästi huomioon asiasta käytävä keskustelu ja muistutetaan, että ehdotuksella pyritään luomaan yhteisön tason sääntelykehys pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäville lääkkeille muttei yritetä ”vaikuttaa jäsenvaltioiden tekemiin päätöksiin, jotka koskevat jonkin ihmissolutyypin, kuten alkion kantasolujen, tai eläinsolujen käytön sallimista tai kieltämistä”.

| 2.10 | Asetuksen ei myöskään pitäisi ”vaikuttaa tällaisia soluja sisältävien, niistä koostuvien tai niistä johdettujen lääkkeiden myynnin, toimittamisen tai käytön kieltävän tai rajoittavan kansallisen lainsäädännön soveltamiseen”. |
| --- | --- |

2.10

Asetuksen ei myöskään pitäisi ”vaikuttaa tällaisia soluja sisältävien, niistä koostuvien tai niistä johdettujen lääkkeiden myynnin, toimittamisen tai käytön kieltävän tai rajoittavan kansallisen lainsäädännön soveltamiseen”.

3.   Erityistä

| 3.1 | Pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin on sovellettava keskitettyä lupamenettelyä, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus muita yhteisön tasolla säänneltäviä nykyaikaisia biotekniikalla tuotettuja lääkkeitä koskevien periaatteiden kanssa. Toisin sanoen pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäville lääkkeille on suoritettava yhtenäinen tieteellinen laatu-, turvallisuus- ja tehokkuusarviointi. |
| --- | --- |

3.1

Pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin on sovellettava keskitettyä lupamenettelyä, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus muita yhteisön tasolla säänneltäviä nykyaikaisia biotekniikalla tuotettuja lääkkeitä koskevien periaatteiden kanssa. Toisin sanoen pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäville lääkkeille on suoritettava yhtenäinen tieteellinen laatu-, turvallisuus- ja tehokkuusarviointi.

| 3.2 | Pitkälle kehitetyt terapiat kuitenkin edellyttävät jo ominaisluonteensa vuoksi erityisiä, klassisen lääketieteen hoitomenetelmistä eroavia prekliinisiä ja kliinisiä menettelyjä erityisesti myyntiluvan antamisen jälkeisen tutkimuksen, riskinhallinnan ja lääketurvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

3.2

Pitkälle kehitetyt terapiat kuitenkin edellyttävät jo ominaisluonteensa vuoksi erityisiä, klassisen lääketieteen hoitomenetelmistä eroavia prekliinisiä ja kliinisiä menettelyjä erityisesti myyntiluvan antamisen jälkeisen tutkimuksen, riskinhallinnan ja lääketurvallisuuden alalla.

| 3.3 | Asetusehdotuksessa korostetaan aivan oikein, että ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevissä komiteoissa (CHMP (3)) on tarpeen kehittää pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävien tuotteiden arviointia koskevaa erityisasiantuntemusta ja että potilasyhdistykset on otettava mukaan arviointiryhmiin. |
| --- | --- |

3.3

Asetusehdotuksessa korostetaan aivan oikein, että ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevissä komiteoissa (CHMP (3)) on tarpeen kehittää pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävien tuotteiden arviointia koskevaa erityisasiantuntemusta ja että potilasyhdistykset on otettava mukaan arviointiryhmiin.

| 3.4 | Ratkaisevan tärkeä on ehdotus pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean (4) perustamisesta. Euroopan lääkevirastossa toimivan ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi kuultava kyseistä komiteaa kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettäviä lääkkeitä koskevien tietojen arviointiin, ennen kuin se antaa lopullisen tieteellisen lausuntonsa. |
| --- | --- |

3.4

Ratkaisevan tärkeä on ehdotus pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean (4) perustamisesta. Euroopan lääkevirastossa toimivan ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi kuultava kyseistä komiteaa kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettäviä lääkkeitä koskevien tietojen arviointiin, ennen kuin se antaa lopullisen tieteellisen lausuntonsa.

| 3.5 | Tällaisen komitean perustaminen antaisikin mahdollisuuden koota yhteen Euroopan unionin parhaat pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden asiantuntijat, joita tunnetusti on vain vähän, sekä sidosryhmien valitut edustajat. |
| --- | --- |

3.5

Tällaisen komitean perustaminen antaisikin mahdollisuuden koota yhteen Euroopan unionin parhaat pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden asiantuntijat, joita tunnetusti on vain vähän, sekä sidosryhmien valitut edustajat.

| 3.6 | Komitean luominen on täysin perusteltua, sillä sen myötä voidaan tieteellisten menettelyjen ohella määrittää myös hyviä kliinisiä tutkimustapoja ja hyvää valmistustapaa koskevat säännöt ja jatkaa asianomaisten tuotteiden arviointia aina myyntiluvan myöntämiseen saakka ja sen jälkeenkin. |
| --- | --- |

3.6

Komitean luominen on täysin perusteltua, sillä sen myötä voidaan tieteellisten menettelyjen ohella määrittää myös hyviä kliinisiä tutkimustapoja ja hyvää valmistustapaa koskevat säännöt ja jatkaa asianomaisten tuotteiden arviointia aina myyntiluvan myöntämiseen saakka ja sen jälkeenkin.

| 3.7 | Muistutus periaatteesta, jonka mukaan ”pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden sisältämät ihmissolut ja -kudokset olisi hankittava vapaaehtoisten ja maksutta tapahtuvien luovutusten kautta”, on tärkeä. Se on yksi keino vastata alituiseen tarpeeseen tiukentaa kudoksia ja soluja koskevia turvallisuusnormeja, välttyä ihmisruumiin osien kaupan vaaralta ja edistää siten ihmisten terveyden suojelua. |
| --- | --- |

3.7

Muistutus periaatteesta, jonka mukaan ”pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden sisältämät ihmissolut ja -kudokset olisi hankittava vapaaehtoisten ja maksutta tapahtuvien luovutusten kautta”, on tärkeä. Se on yksi keino vastata alituiseen tarpeeseen tiukentaa kudoksia ja soluja koskevia turvallisuusnormeja, välttyä ihmisruumiin osien kaupan vaaralta ja edistää siten ihmisten terveyden suojelua.

| 3.8 | Ehdotuksessa vahvistetaan Euroopan lääkeviraston neuvontarooli, joka on ensiarvoisen tärkeä kaikilla tasoilla, olipa kyse sitten pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden tuotannosta, hyvistä valmistustavoista, valmisteyhteenvetoa, merkintöjä ja pakkausselostetta koskevista säännöistä tai vaikkapa rajanvedosta muihin tieteen kehityksen myötä esiin nouseviin aloihin (kuten kosmetiikkaan tai tiettyihin lääkinnällisiin laitteisiin). |
| --- | --- |

3.8

Ehdotuksessa vahvistetaan Euroopan lääkeviraston neuvontarooli, joka on ensiarvoisen tärkeä kaikilla tasoilla, olipa kyse sitten pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden tuotannosta, hyvistä valmistustavoista, valmisteyhteenvetoa, merkintöjä ja pakkausselostetta koskevista säännöistä tai vaikkapa rajanvedosta muihin tieteen kehityksen myötä esiin nouseviin aloihin (kuten kosmetiikkaan tai tiettyihin lääkinnällisiin laitteisiin).

| 3.8.1 | Jotkut katsovat, että ehdotuksen mukaiset menettelyt voivat nostaa kustannuksia, kun taas kansallisen tason lupamenettelyt ovat taloudellisempia. Ongelmana ovat niin ikään siirtymäajat, joiden kesto on kansallisella tasolla 5 vuotta eli pidempi kuin ehdotuksen mukainen unionin tason 2-vuotinen siirtymäaika. Poliittisena riskinä on, että kansallinen hajautettu menettely haittaa kyseisten tuotteiden saatavuutta niin, että joissakin maissa niitä on saatavilla mutta toisissa ei. |
| --- | --- |

3.8.1

Jotkut katsovat, että ehdotuksen mukaiset menettelyt voivat nostaa kustannuksia, kun taas kansallisen tason lupamenettelyt ovat taloudellisempia. Ongelmana ovat niin ikään siirtymäajat, joiden kesto on kansallisella tasolla 5 vuotta eli pidempi kuin ehdotuksen mukainen unionin tason 2-vuotinen siirtymäaika. Poliittisena riskinä on, että kansallinen hajautettu menettely haittaa kyseisten tuotteiden saatavuutta niin, että joissakin maissa niitä on saatavilla mutta toisissa ei.

| 3.9 | Ehdotuksessa käsitellään taloudellisia näkökohtia täysin aiheesta (5). Terveyteen liittyvän teollisuuden maailmanlaajuisessa kilpailuympäristössä on erittäin tärkeää, että Euroopan unionilla on ansaitsemansa asema niin sisämarkkinoilla kuin yhteisön ulkopuolisillakin markkinoilla. |
| --- | --- |

3.9

Ehdotuksessa käsitellään taloudellisia näkökohtia täysin aiheesta (5). Terveyteen liittyvän teollisuuden maailmanlaajuisessa kilpailuympäristössä on erittäin tärkeää, että Euroopan unionilla on ansaitsemansa asema niin sisämarkkinoilla kuin yhteisön ulkopuolisillakin markkinoilla.

| 3.10 | Tiedealan epävarmuustekijöihin tai nopeaan kehitykseen liittyvät taloudelliset riskit ja korkeat tutkimuskustannukset viivästyttävät merkittävästi tärkeitä ja kestäviä investointeja lääkealalla ja erityisesti pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden alalla. |
| --- | --- |

3.10

Tiedealan epävarmuustekijöihin tai nopeaan kehitykseen liittyvät taloudelliset riskit ja korkeat tutkimuskustannukset viivästyttävät merkittävästi tärkeitä ja kestäviä investointeja lääkealalla ja erityisesti pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden alalla.

| 3.11 | Lisäksi näitä pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden laadun ja ei-kliinisen turvallisuuden osoittamisen kannalta välttämättömiä tutkimuksia suorittavat usein pienet ja keskisuuret yritykset, joilla ei ole monestikaan aiempaa kokemusta lääkealalta (tyypillisesti bioteknologisten laboratorioiden tai lääkinnällisten laitteiden tuottajien spin off -yritykset). |
| --- | --- |

3.11

Lisäksi näitä pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden laadun ja ei-kliinisen turvallisuuden osoittamisen kannalta välttämättömiä tutkimuksia suorittavat usein pienet ja keskisuuret yritykset, joilla ei ole monestikaan aiempaa kokemusta lääkealalta (tyypillisesti bioteknologisten laboratorioiden tai lääkinnällisten laitteiden tuottajien spin off -yritykset).

| 3.12 | Ehdotus näiden tutkimusten toteuttamisen tukemisesta ja siihen kannustamisesta ottamalla käyttöön ”järjestelmä, jossa Euroopan lääkevirasto suorittaa arvioinnin ja sertifioinnin myyntilupahakemuksesta riippumatta”, vaikuttaa aiheelliselta. |
| --- | --- |

3.12

Ehdotus näiden tutkimusten toteuttamisen tukemisesta ja siihen kannustamisesta ottamalla käyttöön ”järjestelmä, jossa Euroopan lääkevirasto suorittaa arvioinnin ja sertifioinnin myyntilupahakemuksesta riippumatta”, vaikuttaa aiheelliselta.

| 3.12.1 | Kuitenkin kudosteknologia tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää pk-yritysten, aloittelevien yritysten ja spin off -yritysten — eikä siis lääketeollisuuden — kehittämiä tuotteita. Tämä johtaakin väistämättä useisiin huomioihin:






  — | Mitä asetuksen soveltamisalaan on kuuluttava, jotta siitä tulee toimiva? Eikö ole vaarana, että se aiheuttaa suurta erimielisyyttä, vaikka hyödynnettävät tekniikat ovat lupaavia? |
| --- | --- | --- |

3.12.1

Kuitenkin kudosteknologia tarjoaa mahdollisuuden hyödyntää pk-yritysten, aloittelevien yritysten ja spin off -yritysten — eikä siis lääketeollisuuden — kehittämiä tuotteita. Tämä johtaakin väistämättä useisiin huomioihin:

—

Mitä asetuksen soveltamisalaan on kuuluttava, jotta siitä tulee toimiva? Eikö ole vaarana, että se aiheuttaa suurta erimielisyyttä, vaikka hyödynnettävät tekniikat ovat lupaavia?

| — | Pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean kokoonpanossa ongelmallinen seikka on sen riippuvuus ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevästä komiteasta, vaikka siinä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

—

Pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean kokoonpanossa ongelmallinen seikka on sen riippuvuus ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevästä komiteasta, vaikka siinä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta.

| — | Valittu lainsäädäntökehys on huonosti soveltuva, sillä kyse on ei-perinteisistä lääketuotteista, joita varten pitäisi muuttaa muita säädöksiä. |
| --- | --- |

—

Valittu lainsäädäntökehys on huonosti soveltuva, sillä kyse on ei-perinteisistä lääketuotteista, joita varten pitäisi muuttaa muita säädöksiä.

| — | Kantasolujen käyttöön liittyvä varovaisuus saattaa johtaa siihen, että jokin jäsenvaltio, jonka etuja asia koskee, hylkää ehdotuksen. Säädöstekstin onkin oltava riittävän hyvin laadittu, jotteivät yksityiskohdat käänny kokonaisuutta vastaan. |
| --- | --- |

—

Kantasolujen käyttöön liittyvä varovaisuus saattaa johtaa siihen, että jokin jäsenvaltio, jonka etuja asia koskee, hylkää ehdotuksen. Säädöstekstin onkin oltava riittävän hyvin laadittu, jotteivät yksityiskohdat käänny kokonaisuutta vastaan.

| 3.13 | On syytä kannattaa ja edistää tavoitetta, jonka mukaan pyritään helpottamaan samoihin tietoihin perustuvien, markkinoille saattamista koskevien myöhempien lupapyyntöjen arviointia. |
| --- | --- |

3.13

On syytä kannattaa ja edistää tavoitetta, jonka mukaan pyritään helpottamaan samoihin tietoihin perustuvien, markkinoille saattamista koskevien myöhempien lupapyyntöjen arviointia.

| 3.14 | On kuitenkin syytä olla valppaana ja mukauttaa säännöstä tarpeen mukaan, jotta voidaan ottaa huomioon tieteellisen aineiston (kuten tietojen voimassaoloajan pituuden ja niiden säilyttämisehtojen) nopea kehitys, suojella jatkuvasti potilaiden terveyttä ja yleisemmin noudattaa eettisiä normeja. |
| --- | --- |

3.14

On kuitenkin syytä olla valppaana ja mukauttaa säännöstä tarpeen mukaan, jotta voidaan ottaa huomioon tieteellisen aineiston (kuten tietojen voimassaoloajan pituuden ja niiden säilyttämisehtojen) nopea kehitys, suojella jatkuvasti potilaiden terveyttä ja yleisemmin noudattaa eettisiä normeja.

| 3.15 | Ehdotuksen mukaiset raportit, ”joita tämän asetuksen täytäntöönpanosta on annettava sen jälkeen, kun siitä on saatu kokemusta”, voisivat tarjota tilaisuuden keskusteluun asianomaisilla foorumeilla (erityisesti pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevässä komiteassa ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevässä komiteassa). |
| --- | --- |

3.15

Ehdotuksen mukaiset raportit, ”joita tämän asetuksen täytäntöönpanosta on annettava sen jälkeen, kun siitä on saatu kokemusta”, voisivat tarjota tilaisuuden keskusteluun asianomaisilla foorumeilla (erityisesti pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevässä komiteassa ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevässä komiteassa).

| 3.15.1 | Sitä vastoin pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean alistaminen ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean määräysvaltaan tekee menettelyistä huomattavasti raskaampia ja voi mahdollisesti aiheuttaa turhia ristiriitoja. |
| --- | --- |

3.15.1

Sitä vastoin pitkälle kehitettyjä terapioita käsittelevän komitean alistaminen ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean määräysvaltaan tekee menettelyistä huomattavasti raskaampia ja voi mahdollisesti aiheuttaa turhia ristiriitoja.

| 3.16 | Yleisemmin ottaen näihin raportteihin (8 luku, 25 artikla) voitaisiin sisällyttää sekä ”kattavat tiedot tämän asetuksen nojalla hyväksytyistä pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävien lääkkeiden eri tyypeistä” että tietoja ja tuloksia kannustimista, joista säädetään asetuksen 6 luvussa (17–19 artikla: ”Tieteellinen neuvonta”, ”Tieteellinen suositus pitkälle kehitetyn terapian luokittelusta” sekä ”Laatua koskevien ja muiden kuin kliinisten tietojen sertifiointi”). |
| --- | --- |

3.16

Yleisemmin ottaen näihin raportteihin (8 luku, 25 artikla) voitaisiin sisällyttää sekä ”kattavat tiedot tämän asetuksen nojalla hyväksytyistä pitkälle kehitetyissä terapioissa käytettävien lääkkeiden eri tyypeistä” että tietoja ja tuloksia kannustimista, joista säädetään asetuksen 6 luvussa (17–19 artikla: ”Tieteellinen neuvonta”, ”Tieteellinen suositus pitkälle kehitetyn terapian luokittelusta” sekä ”Laatua koskevien ja muiden kuin kliinisten tietojen sertifiointi”).

4.   Päätelmät

| 4.1 | Kokonaisuutena kyseinen asetusehdotus on sekä aiheellinen että hyödyllinen. Sen myötä tarjoutuu mahdollisuus tuottaa hyötyä potilaille pysymällä mukana tieteen kehityksessä ja vahvistamalla pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden määritelmät ja niiden käyttöedellytykset. |
| --- | --- |

4.1

Kokonaisuutena kyseinen asetusehdotus on sekä aiheellinen että hyödyllinen. Sen myötä tarjoutuu mahdollisuus tuottaa hyötyä potilaille pysymällä mukana tieteen kehityksessä ja vahvistamalla pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden määritelmät ja niiden käyttöedellytykset.

| 4.1.1 | Potilaan näkökulmasta uuteen teknologiaan voidaan asettaa suuria toiveita inhimillisen kärsimyksen lievittäjänä. Jotta voidaan vastata erityisesti regeneratiivisen lääketieteen hyödyntämistä koskeviin perusteltuihin odotuksiin, tätä tutkimustoimintaa on valvottava luotettavien kokeiden avulla. Koemenettelyissä on varmistettava täydellisesti potilaiden turvallisuus. Näin ollen yhtenä päätavoitteena (perustelujen kohta 2.1) tulisi olla terveydensuojelun korkean tason ohella myös lääketieteellisen laadun varmistaminen. Laimin ei saa lyödä myöskään kysymystä käyttämättä jääneistä aineksista, joka on vähälle huomiolle jäänyt ympäristönäkökohta. |
| --- | --- |

4.1.1

Potilaan näkökulmasta uuteen teknologiaan voidaan asettaa suuria toiveita inhimillisen kärsimyksen lievittäjänä. Jotta voidaan vastata erityisesti regeneratiivisen lääketieteen hyödyntämistä koskeviin perusteltuihin odotuksiin, tätä tutkimustoimintaa on valvottava luotettavien kokeiden avulla. Koemenettelyissä on varmistettava täydellisesti potilaiden turvallisuus. Näin ollen yhtenä päätavoitteena (perustelujen kohta 2.1) tulisi olla terveydensuojelun korkean tason ohella myös lääketieteellisen laadun varmistaminen. Laimin ei saa lyödä myöskään kysymystä käyttämättä jääneistä aineksista, joka on vähälle huomiolle jäänyt ympäristönäkökohta.

| 4.2 | Ehdotus on tärkeä erityisesti geeniterapian ja somaattisen soluterapian alalla. Varovaisuus, jota on noudatettu niin määritelmien kuin kudosteknologiatuotteiden toteuttamisen suhteen, osoittaa hyvin, että koska asiasta käydään edelleenkin eettistä keskustelua ja koska kyse on pohjimmiltaan tietynlaisesta humanismin tulkinnasta, asetuksella ei pyritä ratkaisemaan asiaa eikä tuomaan siihen muuta panosta kuin kunkin jäsenvaltion omat kannanotot. |
| --- | --- |

4.2

Ehdotus on tärkeä erityisesti geeniterapian ja somaattisen soluterapian alalla. Varovaisuus, jota on noudatettu niin määritelmien kuin kudosteknologiatuotteiden toteuttamisen suhteen, osoittaa hyvin, että koska asiasta käydään edelleenkin eettistä keskustelua ja koska kyse on pohjimmiltaan tietynlaisesta humanismin tulkinnasta, asetuksella ei pyritä ratkaisemaan asiaa eikä tuomaan siihen muuta panosta kuin kunkin jäsenvaltion omat kannanotot.

| 4.2.1 | Ehdotettu asetus luo edellytykset, jotta voidaan välttää lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiiviehdotuksen ja käsillä olevan asetuksen välille jäävät aukkokohdat. Yleisperiaatteena olevaa riskinarviointia sovelletaan sekä pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin että lääkinnällisiin laitteisiin. Yhdistetyt tuotteet (kudosteknologiaa sisältävät lääkinnälliset laitteet) saattavat aiheuttaa komplikaatioita; onkin aiheellista varmistaa sekä niiden laatu että turvallisuus, ja arvioinnissa on otettava huomioon myös innovatiivisen lääkkeen teho, kun sitä käytetään tietyssä lääkinnällisessä laitteessa. |
| --- | --- |

4.2.1

Ehdotettu asetus luo edellytykset, jotta voidaan välttää lääkinnällisiä laitteita koskevan direktiiviehdotuksen ja käsillä olevan asetuksen välille jäävät aukkokohdat. Yleisperiaatteena olevaa riskinarviointia sovelletaan sekä pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin että lääkinnällisiin laitteisiin. Yhdistetyt tuotteet (kudosteknologiaa sisältävät lääkinnälliset laitteet) saattavat aiheuttaa komplikaatioita; onkin aiheellista varmistaa sekä niiden laatu että turvallisuus, ja arvioinnissa on otettava huomioon myös innovatiivisen lääkkeen teho, kun sitä käytetään tietyssä lääkinnällisessä laitteessa.

| 4.3 | Komitea puoltaa ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta. Komitea ottaa kuitenkin esille ne kriittiset kohdat, joihin olisi löydettävä selkeät ratkaisut, joiden avulla voidaan varmistaa direktiivin moitteeton soveltaminen. |
| --- | --- |

4.3

Komitea puoltaa ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä sekä direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta. Komitea ottaa kuitenkin esille ne kriittiset kohdat, joihin olisi löydettävä selkeät ratkaisut, joiden avulla voidaan varmistaa direktiivin moitteeton soveltaminen.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 567 lopullinen.

1

(2)  KOM(2005) 567 lopullinen, johdanto-osan kuudes perustelukappale.

2

(3)  CHMP: ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea (Committee for Medicinal Products for Human Use).

3

(Committee for Medicinal Products for Human Use).

(4)  CAT: Committee for Advanced Therapies.

4

(5)  KOM(2005) 567 lopullinen, johdanto-osan 23. perustelukappale.

5

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen: strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi”

KOM(2005) 535 lopullinen

(2006/C 309/04)

Euroopan komissio päätti 9. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Bryan Cassidy.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 146 puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   ETSK:n päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Lausunto annetaan komission pyynnöstä, ja se on jatkoa komission maaliskuussa 2005 julkaisemalle tiedonannolle ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” (1). |
| --- | --- |

1.1

Lausunto annetaan komission pyynnöstä, ja se on jatkoa komission maaliskuussa 2005 julkaisemalle tiedonannolle ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” (1).

| 1.2 | Sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen tuloksena pitäisi olla korkealaatuinen sääntelykehys, jota on helpompi ymmärtää ja käyttää. |
| --- | --- |

1.2

Sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen tuloksena pitäisi olla korkealaatuinen sääntelykehys, jota on helpompi ymmärtää ja käyttää.

| 1.3 | Yksinkertaistamisen pitäisi myös lisätä EU-lainsäädännön arvostusta ja vahvistaa samalla sen oikeutusta. |
| --- | --- |

1.3

Yksinkertaistamisen pitäisi myös lisätä EU-lainsäädännön arvostusta ja vahvistaa samalla sen oikeutusta.

| 1.4 | Komitea katsoo, että jäsenvaltioilla on merkittävä vastuu varmistettaessa, että EU:n toimet saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön. Komitea myöntää, että toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä (2) antaa jäsenvaltioille toimintasäännöt, joiden avulla voidaan parantaa EY-direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden soveltamista. On tärkeää, että prosessin tuloksena kansallisella tasolla on sääntelykehys, joka on yritysten, työntekijöiden, kuluttajien ja kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kannalta sisällöltään mahdollisimman tasapainoinen ja samalla mahdollisimman yksinkertainen. |
| --- | --- |

1.4

Komitea katsoo, että jäsenvaltioilla on merkittävä vastuu varmistettaessa, että EU:n toimet saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön. Komitea myöntää, että toimielinten välinen sopimus paremmasta lainsäädännöstä (2) antaa jäsenvaltioille toimintasäännöt, joiden avulla voidaan parantaa EY-direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä niiden soveltamista. On tärkeää, että prosessin tuloksena kansallisella tasolla on sääntelykehys, joka on yritysten, työntekijöiden, kuluttajien ja kaikkien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kannalta sisällöltään mahdollisimman tasapainoinen ja samalla mahdollisimman yksinkertainen.

| 1.5 | Komitea toivoo, että yhteiskunnallis-ammatilliset toimijat saataisiin mukaan säädöskäytännön yksinkertaistamista koskeviin komitologiamenettelyihin samaan tapaan kuin SLIM-ryhmissä. Tämän olisi kuitenkin tapahduttava järjestelmällisemmin ja jo asetusta valmisteltaessa, eikä vasta jälkikäteen, niin kuin SLIM-kokeiluissa. |
| --- | --- |

1.5

Komitea toivoo, että yhteiskunnallis-ammatilliset toimijat saataisiin mukaan säädöskäytännön yksinkertaistamista koskeviin komitologiamenettelyihin samaan tapaan kuin SLIM-ryhmissä. Tämän olisi kuitenkin tapahduttava järjestelmällisemmin ja jo asetusta valmisteltaessa, eikä vasta jälkikäteen, niin kuin SLIM-kokeiluissa.

| 1.6 | Komitea toivoisi, että komission ja sidosryhmien välillä olisi enemmän sen kaltaisia kuulemisia kuin käsiteltävänä olevan tiedonannon taustalla ollut kuulemismenettely. Se katsoo, että kuulemisista voisi olla konkreettista apua ”yhteissääntelyssä” (3), johon viitataan tiedonannon kohdassa 3 d. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa mainita itsesääntelyä (4), jota ETSK on peräänkuuluttanut jo jonkin aikaa (5). |
| --- | --- |

1.6

Komitea toivoisi, että komission ja sidosryhmien välillä olisi enemmän sen kaltaisia kuulemisia kuin käsiteltävänä olevan tiedonannon taustalla ollut kuulemismenettely. Se katsoo, että kuulemisista voisi olla konkreettista apua ”yhteissääntelyssä” (3), johon viitataan tiedonannon kohdassa 3 d. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, ettei tiedonannossa mainita itsesääntelyä (4), jota ETSK on peräänkuuluttanut jo jonkin aikaa (5).

| 1.6.1 | Komitea panee kuitenkin merkille itsesääntelyyn liittyvän vaaran, että toimijoita sitovan lainsäädännön sijaan toimijat itse tekevät vapaaehtoisia sopimuksia, joita ne voivat noudattaa tai jättää noudattamatta. |
| --- | --- |

1.6.1

Komitea panee kuitenkin merkille itsesääntelyyn liittyvän vaaran, että toimijoita sitovan lainsäädännön sijaan toimijat itse tekevät vapaaehtoisia sopimuksia, joita ne voivat noudattaa tai jättää noudattamatta.

| 1.7 | Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen merkitys EY-direktiivien tulkitsijana kasvaa jatkuvasti. Tuomioistuin onkin joutunut tulkitsemaan yhteispäätösmenettelyn tuloksena syntyneiden direktiivien eräissä tapauksissa epämääräistä muotoilua. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta vaaditaan yhä useammin ohjeistamaan kansallisia tuomioistuimia tapauksissa, joissa näiden toiminta on täydentävää. Komitea toteaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on onnistunut vähentämään 12 prosentilla vireillä olevia asioita, jotka liittyvät jäsenvaltioiden ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömiseen, EY-direktiivien virheelliseen soveltamiseen tai niiden noudattamatta jättämiseen. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen merkitys EY-direktiivien tulkitsijana kasvaa jatkuvasti. Tuomioistuin onkin joutunut tulkitsemaan yhteispäätösmenettelyn tuloksena syntyneiden direktiivien eräissä tapauksissa epämääräistä muotoilua. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta vaaditaan yhä useammin ohjeistamaan kansallisia tuomioistuimia tapauksissa, joissa näiden toiminta on täydentävää. Komitea toteaa, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on onnistunut vähentämään 12 prosentilla vireillä olevia asioita, jotka liittyvät jäsenvaltioiden ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömiseen, EY-direktiivien virheelliseen soveltamiseen tai niiden noudattamatta jättämiseen.

| 1.8 | Komitea toteaa, että komission tiedonanto on tärkeä Lissabonin strategiaa koskevan ohjelman täytäntöönpanon kannalta. Täytäntöönpano on edistynyt valitettavan hitaasti, sillä jäsenvaltioiden hallitukset ovat haluttomia noudattamaan Lissabonin strategiaan liittyviä sitoumuksiaan. |
| --- | --- |

1.8

Komitea toteaa, että komission tiedonanto on tärkeä Lissabonin strategiaa koskevan ohjelman täytäntöönpanon kannalta. Täytäntöönpano on edistynyt valitettavan hitaasti, sillä jäsenvaltioiden hallitukset ovat haluttomia noudattamaan Lissabonin strategiaan liittyviä sitoumuksiaan.

| 1.9 | ETSK on erityisen tyytyväinen komission aikomukseen hyödyntää entistä enemmän tietotekniikkaa ja toivoo komission varmistavan, että kaikki tietotekniikan parantamiseksi toteutetut järjestelyt ovat kansallisten järjestelyjen mukaisia (tai että kansalliset järjestelyt ovat yhteensopivia EU:n järjestelyjen kanssa!). |
| --- | --- |

1.9

ETSK on erityisen tyytyväinen komission aikomukseen hyödyntää entistä enemmän tietotekniikkaa ja toivoo komission varmistavan, että kaikki tietotekniikan parantamiseksi toteutetut järjestelyt ovat kansallisten järjestelyjen mukaisia (tai että kansalliset järjestelyt ovat yhteensopivia EU:n järjestelyjen kanssa!).

| 1.10 | ETSK on aina tukenut neuvoston kuuden peräkkäisen puheenjohtajavaltion jäsenvaltion 7. joulukuuta 2004 allekirjoittamaa yhteistä lausumaa sääntelyuudistuksen jouduttamisesta Euroopassa (6) ja toivoo, että seuraavatkin puheenjohtajavaltiot (7) tukevat lausumaa. |
| --- | --- |

1.10

ETSK on aina tukenut neuvoston kuuden peräkkäisen puheenjohtajavaltion jäsenvaltion 7. joulukuuta 2004 allekirjoittamaa yhteistä lausumaa sääntelyuudistuksen jouduttamisesta Euroopassa (6) ja toivoo, että seuraavatkin puheenjohtajavaltiot (7) tukevat lausumaa.

| 1.11 | ETSK on tietoinen Euroopan parlamentin antamista sääntely-ympäristön parantamista koskevista mietinnöistä, joista mainittakoon erityisesti Giuseppe Garganin mietintö aiheesta ”Strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi” (8). |
| --- | --- |

1.11

ETSK on tietoinen Euroopan parlamentin antamista sääntely-ympäristön parantamista koskevista mietinnöistä, joista mainittakoon erityisesti Giuseppe Garganin mietintö aiheesta ”Strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi” (8).

| 1.12 | Komitea toteaa, että nykyinen komissio työskentelee määrätietoisesti SLIM- ja BEST-aloitteiden piiriin kuuluvien osa-alueiden käsittelyn jatkamiseksi. Aikanaan sovitut toimintapuitteet (helmikuu 2003 — joulukuu 2004) johtivat noin neljänkymmenen politiikanlohkon tarkastelemiseen sekä siihen, että komissio teki nelisenkymmentä sääntely-ympäristön yksinkertaistamista koskevaa ehdotusta. Tällä hetkellä käsitellään edelleen yhdeksää mainittuun ohjelmaan liittyvää yksinkertaistamisehdotusta. |
| --- | --- |

1.12

Komitea toteaa, että nykyinen komissio työskentelee määrätietoisesti SLIM- ja BEST-aloitteiden piiriin kuuluvien osa-alueiden käsittelyn jatkamiseksi. Aikanaan sovitut toimintapuitteet (helmikuu 2003 — joulukuu 2004) johtivat noin neljänkymmenen politiikanlohkon tarkastelemiseen sekä siihen, että komissio teki nelisenkymmentä sääntely-ympäristön yksinkertaistamista koskevaa ehdotusta. Tällä hetkellä käsitellään edelleen yhdeksää mainittuun ohjelmaan liittyvää yksinkertaistamisehdotusta.

| 1.13 | Komitea toteaa, että Euroopan unionin laajentuminen 25 jäsenvaltion yhteisöksi on lisännyt sekä sääntelystä johtuvaa taakkaa komission yksiköissä että byrokratiaa uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.13

Komitea toteaa, että Euroopan unionin laajentuminen 25 jäsenvaltion yhteisöksi on lisännyt sekä sääntelystä johtuvaa taakkaa komission yksiköissä että byrokratiaa uusissa jäsenvaltioissa.

| 1.14 | Sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen ja säädöskäytännön parantaminen ovat toisiaan täydentäviä toimia, joista huolehtivat neuvosto, parlamentti ja komissio. Mainitut toimielimet puolestaan pyytävät tarvittaessa asiasta lausuntoja ETSK:lta ja AK:lta. |
| --- | --- |

1.14

Sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen ja säädöskäytännön parantaminen ovat toisiaan täydentäviä toimia, joista huolehtivat neuvosto, parlamentti ja komissio. Mainitut toimielimet puolestaan pyytävät tarvittaessa asiasta lausuntoja ETSK:lta ja AK:lta.

| 1.15 | Komitea toteaa monien aikaisempien lausuntojensa tapaan, että on tärkeää keventää yritysten, erityisesti pk-yritysten, hallinnollista ja rahoitukseen liittyvää taakkaa. |
| --- | --- |

1.15

Komitea toteaa monien aikaisempien lausuntojensa tapaan, että on tärkeää keventää yritysten, erityisesti pk-yritysten, hallinnollista ja rahoitukseen liittyvää taakkaa.

2.   Johdanto

| 2.1 | Komitea on vuosien mittaan antanut lukuisia säädöskäytännön yksinkertaistamista koskevia lausuntoja. Niiden alkusysäyksenä on ollut neuvoston tekemä pyyntö vuonna 1995, jolloin perustettiin työryhmä pohtimaan keinoja yhteisön harjoittaman sääntelyn yksinkertaistamiseksi.
  Lausunnoissaan ETSK on tehnyt seuraavanlaisia päätelmiä:






  — | ETSK:n ja alueiden komitean sekä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen välillä olisi käytävä vuoropuhelua. |
| --- | --- | --- |

2.1

Komitea on vuosien mittaan antanut lukuisia säädöskäytännön yksinkertaistamista koskevia lausuntoja. Niiden alkusysäyksenä on ollut neuvoston tekemä pyyntö vuonna 1995, jolloin perustettiin työryhmä pohtimaan keinoja yhteisön harjoittaman sääntelyn yksinkertaistamiseksi.

Lausunnoissaan ETSK on tehnyt seuraavanlaisia päätelmiä:

—

ETSK:n ja alueiden komitean sekä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen välillä olisi käytävä vuoropuhelua.

| — | Yksinkertaistamisprosessi ei kaipaa uusia ideoita, vaan ratkaisevaa on EU:n toimielinten ja Lissabonin Eurooppa-neuvoston jo esittämien ajatusten tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistamisprosessi ei kaipaa uusia ideoita, vaan ratkaisevaa on EU:n toimielinten ja Lissabonin Eurooppa-neuvoston jo esittämien ajatusten tehokas täytäntöönpano.

| — | Säädösehdotuksia olisi tarkasteltava seuraavin arviointiperustein:






  — | Ovatko säännökset ymmärrettäviä ja käyttäjäläheisiä? |
| --- | --- | --- |

—

Säädösehdotuksia olisi tarkasteltava seuraavin arviointiperustein:

—

Ovatko säännökset ymmärrettäviä ja käyttäjäläheisiä?

| — | Ovatko säännökset pyrkimyksiltään yksiselitteisiä? |
| --- | --- |

—

Ovatko säännökset pyrkimyksiltään yksiselitteisiä?

| — | Sopivatko säännökset yhteen nykyisen lainsäädännön kanssa? |
| --- | --- |

—

Sopivatko säännökset yhteen nykyisen lainsäädännön kanssa?

| — | Onko säännösten soveltamisalan oltava niin laaja kuin on suunniteltu? |
| --- | --- |

—

Onko säännösten soveltamisalan oltava niin laaja kuin on suunniteltu?

| — | Onko säädöksen soveltamisaikataulu realistinen ja antaako se yrityksille ja muille sidosryhmille mahdollisuuden sopeutua tilanteeseen? |
| --- | --- |

—

Onko säädöksen soveltamisaikataulu realistinen ja antaako se yrityksille ja muille sidosryhmille mahdollisuuden sopeutua tilanteeseen?

| — | Millaisia tarkistusmenettelyjä otetaan käyttöön yhtenäisen täytäntöönpanon varmistamista sekä tehokkuuden ja kustannusten seurantaa varten? |
| --- | --- |

—

Millaisia tarkistusmenettelyjä otetaan käyttöön yhtenäisen täytäntöönpanon varmistamista sekä tehokkuuden ja kustannusten seurantaa varten?

| — | Sidosryhmät tukevat voimakkaasti itsesääntelyn ja yhteissääntelyn lisäämistä. |
| --- | --- |

—

Sidosryhmät tukevat voimakkaasti itsesääntelyn ja yhteissääntelyn lisäämistä.

| — | Sellaisen sääntelyn mahdollisuutta, joka olisi vähemmän yksityiskohtaista ja pikkutarkkaa ja joka mahdollistaisi yhteissääntelyn ja itsesääntelyn, ei ole tutkittu riittävästi. (9) |
| --- | --- |

—

Sellaisen sääntelyn mahdollisuutta, joka olisi vähemmän yksityiskohtaista ja pikkutarkkaa ja joka mahdollistaisi yhteissääntelyn ja itsesääntelyn, ei ole tutkittu riittävästi. (9)

| 2.2 | Säädöskäytännön yksinkertaistamisen on oltava yhteydessä lainsäädännön voimaansaattamisen ja soveltamisen parantamiseen. Tarkasteltavassa komission tiedonannossa todetaan, että ”yksinkertaistaminen ei ole mikään uusi asia”, mikä on merkki siitä, että ETSK:n aikaisemmissa lausunnoissaan tekemiä päätelmiä on otettu huomioon. Komission tiedonantojen sarja alkoi vuonna 1997 eli kaksi vuotta sen jälkeen, kun ETSK ensimmäisen kerran kehotti yksinkertaistamaan sääntely-ympäristöä. |
| --- | --- |

2.2

Säädöskäytännön yksinkertaistamisen on oltava yhteydessä lainsäädännön voimaansaattamisen ja soveltamisen parantamiseen. Tarkasteltavassa komission tiedonannossa todetaan, että ”yksinkertaistaminen ei ole mikään uusi asia”, mikä on merkki siitä, että ETSK:n aikaisemmissa lausunnoissaan tekemiä päätelmiä on otettu huomioon. Komission tiedonantojen sarja alkoi vuonna 1997 eli kaksi vuotta sen jälkeen, kun ETSK ensimmäisen kerran kehotti yksinkertaistamaan sääntely-ympäristöä.

3.   Komission tiedonannon pääsisältö

| 3.1 | Tiedonannossa todetaan, että yksinkertaistamista tarvitaan paitsi yhteisön myös jäsenvaltioiden tasolla, jotta voitaisiin tehdä kansalaisten ja yritysten toiminnasta helpompaa ja kustannustehokkaampaa. |
| --- | --- |

3.1

Tiedonannossa todetaan, että yksinkertaistamista tarvitaan paitsi yhteisön myös jäsenvaltioiden tasolla, jotta voitaisiin tehdä kansalaisten ja yritysten toiminnasta helpompaa ja kustannustehokkaampaa.

| 3.2 | Yhteisön lainsäädännön tarkistaminen on EU:n tasolla tärkeä osa sääntely-ympäristön yksinkertaistamista koskevaa strategiaa. Strategiassa esitellään kolmivuotinen (2005–2008) jatkuvasti muokattava ohjelma, joka perustuu sidosryhmien käytännön kokemuksiin ja jossa noudatetaan jatkuvaan perusteelliseen alakohtaiseen arviointiin perustuvaa toimintamallia. |
| --- | --- |

3.2

Yhteisön lainsäädännön tarkistaminen on EU:n tasolla tärkeä osa sääntely-ympäristön yksinkertaistamista koskevaa strategiaa. Strategiassa esitellään kolmivuotinen (2005–2008) jatkuvasti muokattava ohjelma, joka perustuu sidosryhmien käytännön kokemuksiin ja jossa noudatetaan jatkuvaan perusteelliseen alakohtaiseen arviointiin perustuvaa toimintamallia.

| 3.3 | Komission lähestymistapa sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen perustuu viiteen välineeseen: (10)







  a) | Kumoaminen — Merkityksensä menettäneet tai vanhentuneet säädökset poistetaan. |
| --- | --- | --- |

3.3

Komission lähestymistapa sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen perustuu viiteen välineeseen: (10)

a)

Kumoaminen — Merkityksensä menettäneet tai vanhentuneet säädökset poistetaan.

| b) | Kodifiointi — Yhdistetään säädös ja kaikki siihen tehdyt muutokset uudeksi välineeksi muuttamatta sisältöä. |
| --- | --- |

b)

Kodifiointi — Yhdistetään säädös ja kaikki siihen tehdyt muutokset uudeksi välineeksi muuttamatta sisältöä.

| c) | Uudelleen laatiminen — Sama menettely kuin edellä, mutta sisältöön tehdään joitakin muutoksia. |
| --- | --- |

c)

Uudelleen laatiminen — Sama menettely kuin edellä, mutta sisältöön tehdään joitakin muutoksia.

| d) | Sääntelytoiminnan muuttaminen — Korvataan käytössä oleva väline oikeudellisesti tehokkaammalla välineellä eli muutetaan esimerkiksi direktiivi asetukseksi. |
| --- | --- |

d)

Sääntelytoiminnan muuttaminen — Korvataan käytössä oleva väline oikeudellisesti tehokkaammalla välineellä eli muutetaan esimerkiksi direktiivi asetukseksi.

| e) | Tietotekniikan käytön tehostaminen
   (11) — Helpotetaan tietotekniikan käyttöä tehokkuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

e)

Tietotekniikan käytön tehostaminen
   (11) — Helpotetaan tietotekniikan käyttöä tehokkuuden lisäämiseksi.

| 3.4 | Komission tiedonannossa todetaan, että strategia voi onnistua ainoastaan, jos EU:n muut toimielimet ja ennen kaikkea jäsenvaltiot tukevat sitä. Olisi tärkeää, että viimeksi mainitut tiedostaisivat tarpeen säilyttää EU-lainsäädännön täytäntöönpano mahdollisimman lähellä yhteispäätösmenettelyn perusteella syntyneitä alkuperäisiä direktiivejä, mikä tarkoittaisi, ettei siihen tehtäisi myöhempiä lisäyksiä (ettei lainsäädäntöä ”kullattaisi”). |
| --- | --- |

3.4

Komission tiedonannossa todetaan, että strategia voi onnistua ainoastaan, jos EU:n muut toimielimet ja ennen kaikkea jäsenvaltiot tukevat sitä. Olisi tärkeää, että viimeksi mainitut tiedostaisivat tarpeen säilyttää EU-lainsäädännön täytäntöönpano mahdollisimman lähellä yhteispäätösmenettelyn perusteella syntyneitä alkuperäisiä direktiivejä, mikä tarkoittaisi, ettei siihen tehtäisi myöhempiä lisäyksiä (ettei lainsäädäntöä ”kullattaisi”).

| 3.5 | Tiedonannossa otetaan huomioon jäsenvaltioissa ja sidosryhmien keskuudessa järjestetyn laajan kuulemisen tulokset. Kuulemisen perusteella EU:n säädösehdotusten tulisi täyttää seuraavat ehdot:






  — | Lainsäädännöstä on tehtävä selkeämpää ja ymmärrettävämpää. |
| --- | --- | --- |

3.5

Tiedonannossa otetaan huomioon jäsenvaltioissa ja sidosryhmien keskuudessa järjestetyn laajan kuulemisen tulokset. Kuulemisen perusteella EU:n säädösehdotusten tulisi täyttää seuraavat ehdot:

—

Lainsäädännöstä on tehtävä selkeämpää ja ymmärrettävämpää.

| — | Sääntelypuitteita on ajantasaistettava ja modernisoitava. |
| --- | --- |

—

Sääntelypuitteita on ajantasaistettava ja modernisoitava.

| — | Hallinnollisia kustannuksia on vähennettävä. |
| --- | --- |

—

Hallinnollisia kustannuksia on vähennettävä.

| — | Lainsäädännön johdonmukaisuutta on tehostettava. |
| --- | --- |

—

Lainsäädännön johdonmukaisuutta on tehostettava.

| — | Lainsäädännön suhteellisuutta (12) on parannettava. |
| --- | --- |

—

Lainsäädännön suhteellisuutta (12) on parannettava.

Viimeksi mainittu seikka on todennäköisesti sidosryhmien huolenaiheista kauaskantoisin.

Komission tiedonannon liitteessä 2 luetellaan 222 sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen tähtäävää toimea. Sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseen tähtäävä komission ohjelma kattaa vuodet 2005–2008.

| 3.6 | Ensimmäinen yhtiöoikeudellinen direktiivi (68/151/ETY) yksinkertaistettiin, ajantasaistettiin ja uudistettiin vuonna 2003 uusien tiedotusvälineiden ja -teknologioiden hyödyntämisen maksimoimiseksi sekä julkisten osakeyhtiöiden avoimuuden lisäämiseksi. Muutettu direktiivi voitaisiin kuitenkin mahdollisesti joko kodifioida tai laatia uudelleen. Viime vuoden lopussa käynnistettiin julkinen kuuleminen, jotta näistä vaihtoehdoista saataisiin koottua sidosryhmien näkemyksiä. |
| --- | --- |

3.6

Ensimmäinen yhtiöoikeudellinen direktiivi (68/151/ETY) yksinkertaistettiin, ajantasaistettiin ja uudistettiin vuonna 2003 uusien tiedotusvälineiden ja -teknologioiden hyödyntämisen maksimoimiseksi sekä julkisten osakeyhtiöiden avoimuuden lisäämiseksi. Muutettu direktiivi voitaisiin kuitenkin mahdollisesti joko kodifioida tai laatia uudelleen. Viime vuoden lopussa käynnistettiin julkinen kuuleminen, jotta näistä vaihtoehdoista saataisiin koottua sidosryhmien näkemyksiä.

4.   Yleistä

| 4.1 | Yksinkertaistamista ei saa ymmärtää väärin välineeksi, jonka avulla pyritään purkamaan sääntelyä ”takaoven kautta”. Hallinnollinen yksinkertaistaminen ei saa johtaa nykyisten sosiaalistandardien, etenkään työntekijöiden, kuluttajien ja ympäristön suojelua koskevien standardien, alenemiseen tai vesittymiseen. |
| --- | --- |

4.1

Yksinkertaistamista ei saa ymmärtää väärin välineeksi, jonka avulla pyritään purkamaan sääntelyä ”takaoven kautta”. Hallinnollinen yksinkertaistaminen ei saa johtaa nykyisten sosiaalistandardien, etenkään työntekijöiden, kuluttajien ja ympäristön suojelua koskevien standardien, alenemiseen tai vesittymiseen.

| 4.2 | Komitea suhtautuu tiedonantoon myönteisesti ja korostaa yhdessä komission kanssa, että sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen onnistuminen riippuu yhtä paljon jäsenvaltioista ja niiden sääntelyvirastoista kuin EU:n toimielimistäkin. |
| --- | --- |

4.2

Komitea suhtautuu tiedonantoon myönteisesti ja korostaa yhdessä komission kanssa, että sääntely-ympäristön yksinkertaistamisen onnistuminen riippuu yhtä paljon jäsenvaltioista ja niiden sääntelyvirastoista kuin EU:n toimielimistäkin.

| 4.2.1 | Asiasta olisi hyvä laatia toimintasäännöt, kuten ETSK on lausunnoissaan (13) ehdottanut (ks. myös liite 1). |
| --- | --- |

4.2.1

Asiasta olisi hyvä laatia toimintasäännöt, kuten ETSK on lausunnoissaan (13) ehdottanut (ks. myös liite 1).

| 4.2.2 | ETSK muistuttaa, että yksinkertaistamisohjelman onnistuminen ei riipu pelkästään komission kyvystä tehdä yksinkertaistamisehdotuksia, vaan myös muiden lainsäätäjien kyvystä hyväksyä komission tekemät ehdotukset kohtuullisessa määräajassa. |
| --- | --- |

4.2.2

ETSK muistuttaa, että yksinkertaistamisohjelman onnistuminen ei riipu pelkästään komission kyvystä tehdä yksinkertaistamisehdotuksia, vaan myös muiden lainsäätäjien kyvystä hyväksyä komission tekemät ehdotukset kohtuullisessa määräajassa.

| 4.2.3 | On syytä muistaa, että lainsäädännön parantamisesta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 36 kohdan mukaan ”kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta Euroopan parlamentin ja neuvoston, joille lainsäädäntövallan käyttäjänä kuuluu hyväksyä yksinkertaistetut säädösehdotukset, pitäisi osaltaan muuttaa työmenetelmiään ottamalla käyttöön esimerkiksi ad hoc -rakenteita, joiden tehtävänä on nimenomaisesti lainsäädännön yksinkertaistaminen.” |
| --- | --- |

4.2.3

On syytä muistaa, että lainsäädännön parantamisesta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 36 kohdan mukaan ”kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta Euroopan parlamentin ja neuvoston, joille lainsäädäntövallan käyttäjänä kuuluu hyväksyä yksinkertaistetut säädösehdotukset, pitäisi osaltaan muuttaa työmenetelmiään ottamalla käyttöön esimerkiksi ad hoc -rakenteita, joiden tehtävänä on nimenomaisesti lainsäädännön yksinkertaistaminen.”

| 4.3 | Tiedonannossa todetaan yksinkertaistamisaloitteen olevan tärkeä pk-yrityksille ja kuluttajille. Huonosti laadittu EU-tason tai kansallinen lainsäädäntö jättää kansalaiset epävarmoiksi oikeuksistaan ja muutoksenhakumahdollisuuksistaan. |
| --- | --- |

4.3

Tiedonannossa todetaan yksinkertaistamisaloitteen olevan tärkeä pk-yrityksille ja kuluttajille. Huonosti laadittu EU-tason tai kansallinen lainsäädäntö jättää kansalaiset epävarmoiksi oikeuksistaan ja muutoksenhakumahdollisuuksistaan.

| 4.4 | Komitea suhtautuu myönteisesti myös siihen, että komissio on sitoutunut parantamaan vaikutusarviointien laatimisprosessia sekä suhteessa yrityksille koituviin taakkoihin liittyen että suhteessa vaikutuksiin, jotka koituvat kuluttajille ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille (esimerkiksi vammaisille) sekä ympäristölle. Lissabonin strategian yhteydessä asetettua tavoitetta eli kasvun ja työllisyyden lisäämistä ajatellen olisivat työntekijöitä ja myös yleisesti työllisyyttä koskevat vaikutusarvioinnit erittäin tervetulleita. Erityisen tervetulleena pidetään ehdotusta, jonka mukaan ”keskitettyjä asiointipisteitä” olisi hyödynnettävä enemmän, sekä eräissä direktiiveissä olevia tähän liittyviä viittauksia moottoriajoneuvojen virtuaaliseen tai omatoimiseen testaamiseen. |
| --- | --- |

4.4

Komitea suhtautuu myönteisesti myös siihen, että komissio on sitoutunut parantamaan vaikutusarviointien laatimisprosessia sekä suhteessa yrityksille koituviin taakkoihin liittyen että suhteessa vaikutuksiin, jotka koituvat kuluttajille ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille (esimerkiksi vammaisille) sekä ympäristölle. Lissabonin strategian yhteydessä asetettua tavoitetta eli kasvun ja työllisyyden lisäämistä ajatellen olisivat työntekijöitä ja myös yleisesti työllisyyttä koskevat vaikutusarvioinnit erittäin tervetulleita. Erityisen tervetulleena pidetään ehdotusta, jonka mukaan ”keskitettyjä asiointipisteitä” olisi hyödynnettävä enemmän, sekä eräissä direktiiveissä olevia tähän liittyviä viittauksia moottoriajoneuvojen virtuaaliseen tai omatoimiseen testaamiseen.

| 4.5 | Olisi hyvä, jos komissio teettäisi vaikutusarvioinnin, jolla perusteltaisiin komission päätökset peruuttaa säädösehdotuksia. Uusia ehdotuksia tehdessään komissio toimii näin. |
| --- | --- |

4.5

Olisi hyvä, jos komissio teettäisi vaikutusarvioinnin, jolla perusteltaisiin komission päätökset peruuttaa säädösehdotuksia. Uusia ehdotuksia tehdessään komissio toimii näin.

5.   Erityistä

| 5.1 | Tiedonannon mukaan prosessista, jossa direktiivejä mukautetaan tekniseen kehitykseen (”komitologia”), olisi tehtävä avoimempi. Euroopan parlamentti on vaatinut tätä monesti. Tämä kuuluu kuitenkin myös jäsenvaltioiden vastuulle. Komitologiaa toteuttavat ”kansalliset asiantuntijat”, ja on olemassa paljon todisteita, joiden mukaan nämä ”asiantuntijat” eivät komiteatyöskentelyssään ota huomioon omien hallitustensa näkemyksiä. (Esimerkkinä mainittakoon vuonna 1979 lintujen suojelusta annettu direktiivi, johon ”asiantuntijat” lisäsivät teknisiä liitteitä sen jälkeen, kun ministerit olivat hyväksyneet direktiivin neuvostossa.) |
| --- | --- |

5.1

Tiedonannon mukaan prosessista, jossa direktiivejä mukautetaan tekniseen kehitykseen (”komitologia”), olisi tehtävä avoimempi. Euroopan parlamentti on vaatinut tätä monesti. Tämä kuuluu kuitenkin myös jäsenvaltioiden vastuulle. Komitologiaa toteuttavat ”kansalliset asiantuntijat”, ja on olemassa paljon todisteita, joiden mukaan nämä ”asiantuntijat” eivät komiteatyöskentelyssään ota huomioon omien hallitustensa näkemyksiä. (Esimerkkinä mainittakoon vuonna 1979 lintujen suojelusta annettu direktiivi, johon ”asiantuntijat” lisäsivät teknisiä liitteitä sen jälkeen, kun ministerit olivat hyväksyneet direktiivin neuvostossa.)

| 5.2 | Yksinkertaistamisen merkitystä kuluttajille, työmarkkinaosapuolille ja muille sidosryhmille tulisi korostaa. Kansallisten täytäntöönpanosäädösten ja niiden perustana olevien alkuperäisten EY-direktiivien väliset ristiriidat lisäävät huomattavasti työmäärää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa, jonka tehtävänä on ”tulkita” lainsäädäntöä, mutta joka yhä useammin joutuu lisäämään siihen yksityiskohtia, jotka on ilmeisesti jätetty huomioimatta tai joita ei ole voitu muotoilla tyydyttävällä tavalla neuvoston yksimielisyysvaatimuksen vuoksi. Tästä esimerkkinä voidaan mainita verotusasiat. On kuitenkin ongelmallista, jos Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yhä enemmän poliittisen päättäjän rooli. Tuomioistuimella ei ole siihen tarvittavia selkeitä poliittisia perusteita eikä myöskään valtuuksia. Näin ollen tuomioistuin tekee päätöksiä, jotka oikeastaan tulisi tehdä demokraattisesti valituissa elimissä. |
| --- | --- |

5.2

Yksinkertaistamisen merkitystä kuluttajille, työmarkkinaosapuolille ja muille sidosryhmille tulisi korostaa. Kansallisten täytäntöönpanosäädösten ja niiden perustana olevien alkuperäisten EY-direktiivien väliset ristiriidat lisäävät huomattavasti työmäärää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa, jonka tehtävänä on ”tulkita” lainsäädäntöä, mutta joka yhä useammin joutuu lisäämään siihen yksityiskohtia, jotka on ilmeisesti jätetty huomioimatta tai joita ei ole voitu muotoilla tyydyttävällä tavalla neuvoston yksimielisyysvaatimuksen vuoksi. Tästä esimerkkinä voidaan mainita verotusasiat. On kuitenkin ongelmallista, jos Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yhä enemmän poliittisen päättäjän rooli. Tuomioistuimella ei ole siihen tarvittavia selkeitä poliittisia perusteita eikä myöskään valtuuksia. Näin ollen tuomioistuin tekee päätöksiä, jotka oikeastaan tulisi tehdä demokraattisesti valituissa elimissä.

| 5.3 | ETSK myöntää, että komissio on itse panostanut asiaan kumoamalla tai julistamalla vanhentuneiksi useita satoja säädöksiä. Tämä on todennäköisesti vähentänyt merkittävästi yhteisön lainsäädännön laajuutta, mutta se ei välttämättä ole vähentänyt yrityksille, työntekijöille, kuluttajille ja muille sidosryhmille koituvaa taakkaa. Komitea toteaa, että on edelleen sellaisia aloja, joilla tarvitaan lisää EU-tason lainsäädäntöä, jotta voidaan suojella ympäristöä ja työntekijöiden, kuluttajien ja heikommassa asemassa olevien ryhmien (esimerkiksi vammaisten ja muiden vähemmistöjen) oikeuksia sekä varmistaa, että kyseiset ryhmät pystyvät täysin hyödyntämään yhtenäismarkkinoita. |
| --- | --- |

5.3

ETSK myöntää, että komissio on itse panostanut asiaan kumoamalla tai julistamalla vanhentuneiksi useita satoja säädöksiä. Tämä on todennäköisesti vähentänyt merkittävästi yhteisön lainsäädännön laajuutta, mutta se ei välttämättä ole vähentänyt yrityksille, työntekijöille, kuluttajille ja muille sidosryhmille koituvaa taakkaa. Komitea toteaa, että on edelleen sellaisia aloja, joilla tarvitaan lisää EU-tason lainsäädäntöä, jotta voidaan suojella ympäristöä ja työntekijöiden, kuluttajien ja heikommassa asemassa olevien ryhmien (esimerkiksi vammaisten ja muiden vähemmistöjen) oikeuksia sekä varmistaa, että kyseiset ryhmät pystyvät täysin hyödyntämään yhtenäismarkkinoita.

| 5.3.1 | Toistaiseksi käytetyin järjestelmä on kuitenkin ajantasaistaminen. Vaikka sen avulla asetuksiin voidaankin tehdä tarvittavia muutoksia, yksinkertaistamistavoite ei välttämättä toteudu. Vaarana on päinvastoin, että syntyy päällekkäisyyksiä, kun vanhat ja uudet asetukset ovat joissain jäsenvaltioissa yhtä aikaa voimassa. Tämä aiheuttaa hämmennystä sidosryhmien keskuudessa. Täytäntöönpanon valvonnasta jäsenvaltioissa vastaavat viranomaiset eivät välttämättä tiedä, toimivatko ne oman maansa oikeusmenettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3.1

Toistaiseksi käytetyin järjestelmä on kuitenkin ajantasaistaminen. Vaikka sen avulla asetuksiin voidaankin tehdä tarvittavia muutoksia, yksinkertaistamistavoite ei välttämättä toteudu. Vaarana on päinvastoin, että syntyy päällekkäisyyksiä, kun vanhat ja uudet asetukset ovat joissain jäsenvaltioissa yhtä aikaa voimassa. Tämä aiheuttaa hämmennystä sidosryhmien keskuudessa. Täytäntöönpanon valvonnasta jäsenvaltioissa vastaavat viranomaiset eivät välttämättä tiedä, toimivatko ne oman maansa oikeusmenettelyjen mukaisesti.

| 5.3.2 | Kuhunkin lainsäädäntöohjelman puitteissa tehtyyn yksinkertaistamisehdotukseen liittyvät toimet olisi selvitettävä selkeästi ehdotusten perusteluosassa sekä mahdollisesti mukana olevissa vaikutusarvioinneissa. Komission yksiköiden olisi tarkkailtava näitä ehdotuksia huolellisesti toimielinten välisen päätöksentekoprosessin eri vaiheissa sen varmistamiseksi, että niissä säilyy toimielinten välisissä sopimuksissa (”kodifiointitekniikka” (14), ”uudelleenlaatimistekniikka” (15) ja ”parempi lainsäädäntö” (16)) edellytetty yksinkertaistamispyrkimys. |
| --- | --- |

5.3.2

Kuhunkin lainsäädäntöohjelman puitteissa tehtyyn yksinkertaistamisehdotukseen liittyvät toimet olisi selvitettävä selkeästi ehdotusten perusteluosassa sekä mahdollisesti mukana olevissa vaikutusarvioinneissa. Komission yksiköiden olisi tarkkailtava näitä ehdotuksia huolellisesti toimielinten välisen päätöksentekoprosessin eri vaiheissa sen varmistamiseksi, että niissä säilyy toimielinten välisissä sopimuksissa (”kodifiointitekniikka” (14), ”uudelleenlaatimistekniikka” (15) ja ”parempi lainsäädäntö” (16)) edellytetty yksinkertaistamispyrkimys.

| 5.4 | Komitea kehottaa jälleen kerran kiinnittämään huomiota moniin säädöskäytännön parantamisen ja säädösympäristön yksinkertaistamisen tarpeesta antamiinsa lausuntoihin, erityisesti viimeisimpään valmistelevaan lausuntoon, joka annettiin neuvoston puheenjohtajavaltion Ison-Britannian pyynnöstä aiheesta ”Parempi säädöskäytäntö” (17). |
| --- | --- |

5.4

Komitea kehottaa jälleen kerran kiinnittämään huomiota moniin säädöskäytännön parantamisen ja säädösympäristön yksinkertaistamisen tarpeesta antamiinsa lausuntoihin, erityisesti viimeisimpään valmistelevaan lausuntoon, joka annettiin neuvoston puheenjohtajavaltion Ison-Britannian pyynnöstä aiheesta ”Parempi säädöskäytäntö” (17).

| 5.5 | Komitea toistaa jo monesti esittämänsä toiveen, että säädöskäytännön parantamisessa ja sääntely-ympäristön yksinkertaistamisessa tulisi jatkossakin noudattaa neuvoston kuuden puheenjohtajavaltion yhteistä lausumaa (18). |
| --- | --- |

5.5

Komitea toistaa jo monesti esittämänsä toiveen, että säädöskäytännön parantamisessa ja sääntely-ympäristön yksinkertaistamisessa tulisi jatkossakin noudattaa neuvoston kuuden puheenjohtajavaltion yhteistä lausumaa (18).

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 97 lopullinen, 16. maaliskuuta 2005.

1

(2)  EUVL C 321, 31.12.2003.

2

(3)  EUVL C 321, 31.12.2003.

3

(4)  EUVL C 321, 31.12.2003.

4

(5)  Tiedonanto aiheesta ”Yhteissääntelyn ja itsesääntelyn nykytilanne yhtenäismarkkinoilla”, CESE 1182/2004 fin, 11. tammikuuta 2005, esittelijä Bruno Vever.

5

(6)  Neuvoston kuuden peräkkäisen puheenjohtajavaltion Irlannin, Alankomaiden, Luxemburgin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Itävallan ja Suomen yhteinen lausuma.

6

(7)  2007: Saksa (tammi-kesäkuu), Portugali (heinä-joulukuu), 2008: Slovenia (tammi-kesäkuu), Ranska (heinä-joulukuu).

7

(8)  A6-0080/2006, hyväksytty 16.5.2006.

8

(9)  Tiedonanto aiheesta ”Yhteissääntelyn ja itsesääntelyn nykytilanne yhtenäismarkkinoilla”, CESE 1182/2004 fin, 11. tammikuuta 2005, esittelijä Bruno Vever.

9

(10)  Lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma, KOM(2002) 278 lopullinen ja Yhteisön säännöstön kodifiointi, KOM(2001) 645 lopullinen.

10

(11)  Komissio tehostaa sähköisiin viranomaispalveluihin liittyviä toimiaan käynnistämällä asiaa koskevan toimintasuunnitelman vuonna 2006.

11

(12)  Asetukset tulee suhteuttaa tavoitteisiin.

12

(13)  EYVL C 125, 27.5.2002.

13

EYVL C 14, 16.1.2001.

(14)  EYVL C 102, 4.4.1996.

14

(15)  EYVL C 77, 28.3.2002.

15

(16)  EUVL C 321, 31.12.2003.

16

(17)  CESE 1068/2005, EUVL C 24, 31.1.2006, esittelijä Daniel Retureau.

17

(18)  Advancing regulatory reform in Europe — Neuvoston kuuden peräkkäisen puheenjohtajavaltion Irlannin, Alankomaiden, Luxemburgin, Yhdistyneen kuningaskunnan, Itävallan ja Suomen yhteinen lausuma 7. joulukuuta 2004.

18

Advancing regulatory reform in Europe

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoluonnos aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) yhteisön tullikoodeksista (uudistettu tullikoodeksi)”

KOM(2005) 608 lopullinen — 2005/0246 COD

(2006/C 309/05)

Neuvosto päätti 17. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Umberto Burani.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto: uuden tullikoodeksin perusperiaatteet

| 1.1 | Neuvoston vuonna 2002 hyväksymän, yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman (Tulli 2007) yhtenä keskeisenä toimenpiteenä oli yhteisön nykyisen tullikoodeksin perinpohjainen tarkistus (neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92). Tullikoodeksi on markkinoiden ja teknologian kehittymisen, useiden perustamissopimusten hyväksymisen sekä etenkin unionin laajentumisen vuoksi vanhentunut. |
| --- | --- |

1.1

Neuvoston vuonna 2002 hyväksymän, yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman (Tulli 2007) yhtenä keskeisenä toimenpiteenä oli yhteisön nykyisen tullikoodeksin perinpohjainen tarkistus (neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92). Tullikoodeksi on markkinoiden ja teknologian kehittymisen, useiden perustamissopimusten hyväksymisen sekä etenkin unionin laajentumisen vuoksi vanhentunut.

| 1.2 | Ehdotus täysin uudistetusta tullikoodeksista perustuu siihen, että vanha ja edelleen voimassa oleva tullikoodeksi ”ei ole pysynyt kansainvälisen kaupan toimintaympäristössä tapahtuneiden jyrkkien muutosten tahdissa”. Myös ”tullitoiminnan painopiste on muuttunut”. Tarkasteltava ehdotus on yhdenmukainen yhteisön politiikkojen — etenkin sisämarkkina- ja kuluttajansuojaperiaatteiden sekä Lissabonin strategian — kanssa. Se on perustana lisätoimille, joiden avulla pyritään yksinkertaistamaan tullimenettelyjä ja -järjestelmiä sekä mukauttamaan sääntöjä jäsenvaltioiden tietoteknisiin järjestelmiin sovellettavien yhteisten standardien luomiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Ehdotus täysin uudistetusta tullikoodeksista perustuu siihen, että vanha ja edelleen voimassa oleva tullikoodeksi ”ei ole pysynyt kansainvälisen kaupan toimintaympäristössä tapahtuneiden jyrkkien muutosten tahdissa”. Myös ”tullitoiminnan painopiste on muuttunut”. Tarkasteltava ehdotus on yhdenmukainen yhteisön politiikkojen — etenkin sisämarkkina- ja kuluttajansuojaperiaatteiden sekä Lissabonin strategian — kanssa. Se on perustana lisätoimille, joiden avulla pyritään yksinkertaistamaan tullimenettelyjä ja -järjestelmiä sekä mukauttamaan sääntöjä jäsenvaltioiden tietoteknisiin järjestelmiin sovellettavien yhteisten standardien luomiseksi.

| 1.2.1 | Kyseisten toimien ansiosta voidaan komission mukaan ottaa huomioon sähköistä hallintoa ja parempaa sääntelyä koskevaa aloitetta käsittelevät neuvoston suuntaviivat sekä saavuttaa konkreettisia tavoitteita, kuten ulkorajojen turvallisuuden lisääminen, petosriskien vähentäminen ja johdonmukaisuuden parantaminen muiden yhteisön politiikkojen, etenkin veropolitiikan, kanssa. |
| --- | --- |

1.2.1

Kyseisten toimien ansiosta voidaan komission mukaan ottaa huomioon sähköistä hallintoa ja parempaa sääntelyä koskevaa aloitetta käsittelevät neuvoston suuntaviivat sekä saavuttaa konkreettisia tavoitteita, kuten ulkorajojen turvallisuuden lisääminen, petosriskien vähentäminen ja johdonmukaisuuden parantaminen muiden yhteisön politiikkojen, etenkin veropolitiikan, kanssa.

| 1.3 | Uusi tullikoodeksi nivoutuu Lissabonin strategiaan. Strategian tavoitteena on luoda Euroopasta ”investoijia ja työntekijöitä houkuttava ympäristö”. Uusi tullikoodeksi vastaa myös komission esittämiä ja neuvoston joulukuussa 2003 hyväksymiä ehdotuksia luoda yksinkertainen ja sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö. Neuvoston linjaus on otettu huomioon myös rinnakkaisessa ehdotuksessa päätökseksi sähköisestä tulli- ja kauppaympäristöstä (KOM(2005) 609 lopullinen, 30.11.2005), josta ETSK valmistelee erillisen lausunnon. |
| --- | --- |

1.3

Uusi tullikoodeksi nivoutuu Lissabonin strategiaan. Strategian tavoitteena on luoda Euroopasta ”investoijia ja työntekijöitä houkuttava ympäristö”. Uusi tullikoodeksi vastaa myös komission esittämiä ja neuvoston joulukuussa 2003 hyväksymiä ehdotuksia luoda yksinkertainen ja sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö. Neuvoston linjaus on otettu huomioon myös rinnakkaisessa ehdotuksessa päätökseksi sähköisestä tulli- ja kauppaympäristöstä (KOM(2005) 609 lopullinen, 30.11.2005), josta ETSK valmistelee erillisen lausunnon.

| 1.4 | Uudessa tullikoodeksissa olevat muutokset eivät ole vain muodollisia, eivätkä ne palvele pelkästään ajanmukaistamista. Huomattavasti tärkeämpiä ovat muutokset, jotka koskevat tullipolitiikan suuntauksia. Viimeisten 20 vuoden aikana tulliviranomaisten tehtävä tullien kerääjänä on asteittain vähentynyt. Ne vastaavat yhä enemmän muista kuin tariffitoimenpiteistä ja toimivat etenkin turvallisuuteen, laittoman maahanmuuton valvontaan, väärentämisen torjuntaan, rahanpesuun, huumekauppaan, terveyteen, ympäristöön, kuluttajansuojaan sekä arvonlisä- ja valmisteverojen kantoon liittyvien asioiden parissa. Komission asiakirjassa ei kuitenkaan mainita turvallisuuden yhteydessä erikseen oheistehtävää, josta tulliviranomaiset ilman muuta ovat vastuussa, eli arvokkaan tuen antamisesta asekaupan valvonnassa ja terrorismin torjunnassa. Tämä puute tulee esiin tietojärjestelmien suunnittelussa, jota ETSK tarkastelee kohdassa 3.1.3.1 |
| --- | --- |

1.4

Uudessa tullikoodeksissa olevat muutokset eivät ole vain muodollisia, eivätkä ne palvele pelkästään ajanmukaistamista. Huomattavasti tärkeämpiä ovat muutokset, jotka koskevat tullipolitiikan suuntauksia. Viimeisten 20 vuoden aikana tulliviranomaisten tehtävä tullien kerääjänä on asteittain vähentynyt. Ne vastaavat yhä enemmän muista kuin tariffitoimenpiteistä ja toimivat etenkin turvallisuuteen, laittoman maahanmuuton valvontaan, väärentämisen torjuntaan, rahanpesuun, huumekauppaan, terveyteen, ympäristöön, kuluttajansuojaan sekä arvonlisä- ja valmisteverojen kantoon liittyvien asioiden parissa. Komission asiakirjassa ei kuitenkaan mainita turvallisuuden yhteydessä erikseen oheistehtävää, josta tulliviranomaiset ilman muuta ovat vastuussa, eli arvokkaan tuen antamisesta asekaupan valvonnassa ja terrorismin torjunnassa. Tämä puute tulee esiin tietojärjestelmien suunnittelussa, jota ETSK tarkastelee kohdassa 3.1.3.1

| 1.5 | Ehdotuksessa esitetyt muutokset koskevat myös sähköisten menettelyjen hyväksymistä. Nykyisessä tullikoodeksissa mainitaan kyseiset menettelyt — ja lähes kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne — mutta niiden soveltaminen on edelleen vapaaehtoista sekä tulliviranomaisille että käyttäjille. Uudessa asetuksessa tullikoodeksiksi kyseiset menettelyt säädetään pakollisiksi, mikä on välttämätön askel sähköisen tulliympäristön luomiseksi. Aihetta käsitellään kohdassa 1.3 mainitussa lausunnossa. |
| --- | --- |

1.5

Ehdotuksessa esitetyt muutokset koskevat myös sähköisten menettelyjen hyväksymistä. Nykyisessä tullikoodeksissa mainitaan kyseiset menettelyt — ja lähes kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ne — mutta niiden soveltaminen on edelleen vapaaehtoista sekä tulliviranomaisille että käyttäjille. Uudessa asetuksessa tullikoodeksiksi kyseiset menettelyt säädetään pakollisiksi, mikä on välttämätön askel sähköisen tulliympäristön luomiseksi. Aihetta käsitellään kohdassa 1.3 mainitussa lausunnossa.

| 1.6 | Uuden tullikoodeksin laatiminen on johdonmukaista komission muiden politiikkojen sekä toteutettavuuteen, avoimuuteen ja vaikutustenarviointiin liittyvien menettelyjen kanssa. ETSK on tyytyväinen siihen, että asianomaisia kansalaisyhteiskunnan tahoja on kuultu asiassa. Ne ovat suhtautuneet siihen pääasiassa myönteisesti. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on otettava huomioon oikeusperustat sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, mutta pidättää itsellään oikeuden esittää jäljempänä huomioita vaikutustenarvioinnista. |
| --- | --- |

1.6

Uuden tullikoodeksin laatiminen on johdonmukaista komission muiden politiikkojen sekä toteutettavuuteen, avoimuuteen ja vaikutustenarviointiin liittyvien menettelyjen kanssa. ETSK on tyytyväinen siihen, että asianomaisia kansalaisyhteiskunnan tahoja on kuultu asiassa. Ne ovat suhtautuneet siihen pääasiassa myönteisesti. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on otettava huomioon oikeusperustat sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, mutta pidättää itsellään oikeuden esittää jäljempänä huomioita vaikutustenarvioinnista.

| 1.7 | Komissio on tutkinut neljää eri lähestymistapaa ja valinnut lopulta ratkaisun, johon sisältyy jäsenvaltioiden sähköisten tullijärjestelmien vahvistettu yhteistyö. Komissio perustelee valintaansa toissijaisuusperiaatteen kunnioittamisella sekä jäsenvaltioiden haluttomuudella hyväksyä keskitettyyn eurooppalaiseen järjestelmään perustuva ratkaisu. ETSK panee merkille välttämättömän ratkaisun vaikka toteaakin, että jälkimmäinen vaihtoehto olisi ollut luotettavampi, yksinkertaisempi ja käyttäjien kannalta edullisempi. Toissijaisuusperiaatetta soveltaen toimet olisi toteutettu jäsenvaltiotason sijaan unionin tasolla. |
| --- | --- |

1.7

Komissio on tutkinut neljää eri lähestymistapaa ja valinnut lopulta ratkaisun, johon sisältyy jäsenvaltioiden sähköisten tullijärjestelmien vahvistettu yhteistyö. Komissio perustelee valintaansa toissijaisuusperiaatteen kunnioittamisella sekä jäsenvaltioiden haluttomuudella hyväksyä keskitettyyn eurooppalaiseen järjestelmään perustuva ratkaisu. ETSK panee merkille välttämättömän ratkaisun vaikka toteaakin, että jälkimmäinen vaihtoehto olisi ollut luotettavampi, yksinkertaisempi ja käyttäjien kannalta edullisempi. Toissijaisuusperiaatetta soveltaen toimet olisi toteutettu jäsenvaltiotason sijaan unionin tasolla.

2.   Yleishuomioita

| 2.1 | ETSK otti vuoden 2005 helmikuussa kantaa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen muuttamisesta (1). Kyseisessä ehdotuksessa esitettiin jo uudistuksia sähköisen tulliympäristön luomiseksi ja ulkorajojen yhteiseksi valvomiseksi. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että edellä mainitussa ehdotuksessa esitetyt periaatteet, joihin se suhtautui pitkälti myönteisesti, on säilytetty nyt tarkasteltavassa ehdotuksessa ja että ne heijastuvat konkreettisesti säännöksiin, joihin komitea on yleisesti ottaen jälleen tyytyväinen. |
| --- | --- |

2.1

ETSK otti vuoden 2005 helmikuussa kantaa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen muuttamisesta (1). Kyseisessä ehdotuksessa esitettiin jo uudistuksia sähköisen tulliympäristön luomiseksi ja ulkorajojen yhteiseksi valvomiseksi. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että edellä mainitussa ehdotuksessa esitetyt periaatteet, joihin se suhtautui pitkälti myönteisesti, on säilytetty nyt tarkasteltavassa ehdotuksessa ja että ne heijastuvat konkreettisesti säännöksiin, joihin komitea on yleisesti ottaen jälleen tyytyväinen.

| 2.2 | Uusissa säännöksissä kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota taloudellisten toimijoiden oikeuksiin ja tarpeisiin. Tämä ilmenee muun muassa säännöksissä, joiden mukaan otetaan tarvittaessa huomioon menettelyistä mahdollisesti aiheutuvat vahingot. Osoituksena tästä on sekä lainsäädännön yksinkertaistaminen että tulliselvitysmuotojen ryhmittely, jonka perusteella nykyiset 13 tulliselvitysmuotoa on määrä korvata kolmella menettelyllä: tuonti-, vienti- ja erityismenettelyt. Toimituksellisten muutosten ansiosta kaksi kolmasosaa nykyisen tullikoodeksin artikloista muutetaan, yhtenäistetään tai siirretään täytäntöönpanomääräyksiin, ja niiden määrä alenee näin 258:sta 200:aan. |
| --- | --- |

2.2

Uusissa säännöksissä kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota taloudellisten toimijoiden oikeuksiin ja tarpeisiin. Tämä ilmenee muun muassa säännöksissä, joiden mukaan otetaan tarvittaessa huomioon menettelyistä mahdollisesti aiheutuvat vahingot. Osoituksena tästä on sekä lainsäädännön yksinkertaistaminen että tulliselvitysmuotojen ryhmittely, jonka perusteella nykyiset 13 tulliselvitysmuotoa on määrä korvata kolmella menettelyllä: tuonti-, vienti- ja erityismenettelyt. Toimituksellisten muutosten ansiosta kaksi kolmasosaa nykyisen tullikoodeksin artikloista muutetaan, yhtenäistetään tai siirretään täytäntöönpanomääräyksiin, ja niiden määrä alenee näin 258:sta 200:aan.

| 2.2.1 | ETSK antaa komissiolle tunnustusta siitä, että se on onnistuneesti toteuttanut vaikean ja vaivalloisen työn ja ottanut tässä yhteydessä huomioon yhtenäismarkkinoiden yleisperiaatteet sekä kunnioittanut selkeästi taloudellisten toimijoiden oikeuksia ja tarpeita. Komitea muistuttaa kuitenkin siitä, että koska täytäntöönpanoasetusta — jonka laatiminen on komission tehtävä — ei ole annettu, tietyt säännökset aiheuttavat tällä hetkellä epävarmuutta. Komitea toivookin, että uusi täytäntöönpanoasetus laadittaisiin ja hyväksyttäisiin pikaisesti. |
| --- | --- |

2.2.1

ETSK antaa komissiolle tunnustusta siitä, että se on onnistuneesti toteuttanut vaikean ja vaivalloisen työn ja ottanut tässä yhteydessä huomioon yhtenäismarkkinoiden yleisperiaatteet sekä kunnioittanut selkeästi taloudellisten toimijoiden oikeuksia ja tarpeita. Komitea muistuttaa kuitenkin siitä, että koska täytäntöönpanoasetusta — jonka laatiminen on komission tehtävä — ei ole annettu, tietyt säännökset aiheuttavat tällä hetkellä epävarmuutta. Komitea toivookin, että uusi täytäntöönpanoasetus laadittaisiin ja hyväksyttäisiin pikaisesti.

3.   Erityishuomioita

3.1   I osasto: yleiset säännökset

| 3.1.1 | Ehdotuksen 3 artiklassa luetellaan jäsenvaltioiden alueet, jotka kuuluvat yhteisön tullialueeseen. Komitealla ei ole artiklaan erityistä huomautettavaa, lukuun ottamatta epävarmuutta, joka ilmenee 3 kohdassa seuraavasti: ”tiettyjä tullilainsäädännön säännöksiä voidaan soveltaa myös yhteisön tullialueen ulkopuolella erityislainsäädännön tai kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti”. Oikeusvarmuuden takaamiseksi laissa ei voida puhua ”tietyistä säännöksistä” tarkentamatta itse laissa tai sen liitteessä, mistä säännöksistä on kyse. Oikeudelliselta — ja myös tarvittavan avoimuuden — kannalta on mainittava nimenomaisesti ja yksityiskohtaisesti, mitä alueita ja mitä säännöksiä tarkoitetaan. Liian usein kansalaiset eivät — eivätkä myöskään asiantuntijat — huomaa eri yhteyksissä ja eri tavoin myönnettyjä vapautuksia ja poikkeuksia, jotka aiheuttavat todellisia ja usein pysyviä kilpailuvääristymiä. |
| --- | --- |

3.1.1

Ehdotuksen 3 artiklassa luetellaan jäsenvaltioiden alueet, jotka kuuluvat yhteisön tullialueeseen. Komitealla ei ole artiklaan erityistä huomautettavaa, lukuun ottamatta epävarmuutta, joka ilmenee 3 kohdassa seuraavasti: ”tiettyjä tullilainsäädännön säännöksiä voidaan soveltaa myös yhteisön tullialueen ulkopuolella erityislainsäädännön tai kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti”. Oikeusvarmuuden takaamiseksi laissa ei voida puhua ”tietyistä säännöksistä” tarkentamatta itse laissa tai sen liitteessä, mistä säännöksistä on kyse. Oikeudelliselta — ja myös tarvittavan avoimuuden — kannalta on mainittava nimenomaisesti ja yksityiskohtaisesti, mitä alueita ja mitä säännöksiä tarkoitetaan. Liian usein kansalaiset eivät — eivätkä myöskään asiantuntijat — huomaa eri yhteyksissä ja eri tavoin myönnettyjä vapautuksia ja poikkeuksia, jotka aiheuttavat todellisia ja usein pysyviä kilpailuvääristymiä.

| 3.1.2 | Tietojen vaihtoon ja tietosuojaan (5, 6 ja 7 artikla) ei yleisesti ottaen ole huomautettavaa, sillä ehdotetut säännökset vastaavat julkishallintojen varmistamaa kansalaisten yksityiselämän ja yritystoimien luottamuksellisuuden tavanomaista suojaa. ETSK on erityisen tyytyväinen 8 artiklan säännöksiin, joiden mukaan tulliviranomaisten on annettava tietoja tullilainsäädännön soveltamisesta sekä edistettävä avoimuutta saattamalla lainsäädäntö, hallinnolliset päätökset ja hakulomakkeet taloudellisten toimijoiden saataville — Internetin välityksellä — veloituksetta. |
| --- | --- |

3.1.2

Tietojen vaihtoon ja tietosuojaan (5, 6 ja 7 artikla) ei yleisesti ottaen ole huomautettavaa, sillä ehdotetut säännökset vastaavat julkishallintojen varmistamaa kansalaisten yksityiselämän ja yritystoimien luottamuksellisuuden tavanomaista suojaa. ETSK on erityisen tyytyväinen 8 artiklan säännöksiin, joiden mukaan tulliviranomaisten on annettava tietoja tullilainsäädännön soveltamisesta sekä edistettävä avoimuutta saattamalla lainsäädäntö, hallinnolliset päätökset ja hakulomakkeet taloudellisten toimijoiden saataville — Internetin välityksellä — veloituksetta.

| 3.1.2.1 | Erityistä huomiota on kuitenkin kiinnitettävä 5 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että kaikki taloudellisten toimijoiden ja tulliviranomaisten välinen tietojen, saateasiakirjojen, päätösten ja tiedoksiantojen toimittaminen on tehtävä sähköistä tietojenkäsittelymenetelmää käyttäen. Säännös on täysin paikallaan, kun kyseessä ovat yritykset tai ammattimaiset toimijat. Se saattaa kuitenkin aiheuttaa vaikeuksia, jos maahantuoja (tai harvemmin viejä) on yksityishenkilö eikä välttämättä ”taloudellinen toimija”. Ongelma ei lainkaan ole toissijainen aikana, jolloin Internetin tai postin välityksellä unionin ulkopuolisista maista ostettujen tuotteiden määrä on kasvamassa huomattavasti. ETSK panee merkille, että asiaa käsitellään parhaillaan komiteamenettelyssä, ja ehdottaa, että yksityishenkilöihin sovelletaan nimenomaan 93 artiklan säännöksiä ja että he voivat näin ollen tehdä yleisilmoituksen. Lisäksi tulisi muuttaa 94 artiklan säännöksiä, joiden mukaan tulliviranomaiset voivat vain poikkeustapauksissa hyväksyä paperilla tehtävät tuonnin yleisilmoitukset. Vaihtoehtoisesti tai täydentävästi voitaisiin tutkia mahdollisuutta ulottaa yksityishenkilöihin 127 artiklassa säädetty oikeus tehdä satunnainen yksinkertaistettu ilmoitus (aina paperilla). |
| --- | --- |

3.1.2.1

Erityistä huomiota on kuitenkin kiinnitettävä 5 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että kaikki taloudellisten toimijoiden ja tulliviranomaisten välinen tietojen, saateasiakirjojen, päätösten ja tiedoksiantojen toimittaminen on tehtävä sähköistä tietojenkäsittelymenetelmää käyttäen. Säännös on täysin paikallaan, kun kyseessä ovat yritykset tai ammattimaiset toimijat. Se saattaa kuitenkin aiheuttaa vaikeuksia, jos maahantuoja (tai harvemmin viejä) on yksityishenkilö eikä välttämättä ”taloudellinen toimija”. Ongelma ei lainkaan ole toissijainen aikana, jolloin Internetin tai postin välityksellä unionin ulkopuolisista maista ostettujen tuotteiden määrä on kasvamassa huomattavasti. ETSK panee merkille, että asiaa käsitellään parhaillaan komiteamenettelyssä, ja ehdottaa, että yksityishenkilöihin sovelletaan nimenomaan 93 artiklan säännöksiä ja että he voivat näin ollen tehdä yleisilmoituksen. Lisäksi tulisi muuttaa 94 artiklan säännöksiä, joiden mukaan tulliviranomaiset voivat vain poikkeustapauksissa hyväksyä paperilla tehtävät tuonnin yleisilmoitukset. Vaihtoehtoisesti tai täydentävästi voitaisiin tutkia mahdollisuutta ulottaa yksityishenkilöihin 127 artiklassa säädetty oikeus tehdä satunnainen yksinkertaistettu ilmoitus (aina paperilla).

| 3.1.2.2 | Sähköisen tietojenkäsittelymenetelmän osalta komitea kiinnittää yleisemmin huomiota uuden integroidun sähköisen tietojenkäsittelymenetelmän korkeisiin kustannuksiin. Kustannuksista on vastattava lyhyellä aikavälillä, mutta menetelmän (etenkin laadulliset) edut ilmenevät suurelta osin vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Erään jäsenvaltiot vaikuttavat jo nyt olevan huolissaan sekä kustannuksista että velvollisuudesta noudattaa uusien järjestelmien käyttöönotolle asetettuja määräaikoja. Toiset — etenkin sähköisessä tietojenkäsittelyssä edistyneemmät — jäsenvaltiot katsovat, että niiden äskettäin käyttöön ottamien järjestelmien vaihtaminen ja mukautuminen yhteiseen järjestelmään on kallista. ETSK ymmärtää hämmennyksen, joka komission on otettava huomioon. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että tehokas ja ajanmukainen tullijärjestelmä on unionin edun mukainen ja että sen vuoksi on tehtävä yksittäisiä uhrauksia. Ne voidaan mahdollisesti kompensoida tuella, joka tulee rajoittaa tarkkaan määriteltyihin tapauksiin ja myöntää kirjallisesti todistettujen tarpeiden perusteella. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Sähköisen tietojenkäsittelymenetelmän osalta komitea kiinnittää yleisemmin huomiota uuden integroidun sähköisen tietojenkäsittelymenetelmän korkeisiin kustannuksiin. Kustannuksista on vastattava lyhyellä aikavälillä, mutta menetelmän (etenkin laadulliset) edut ilmenevät suurelta osin vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Erään jäsenvaltiot vaikuttavat jo nyt olevan huolissaan sekä kustannuksista että velvollisuudesta noudattaa uusien järjestelmien käyttöönotolle asetettuja määräaikoja. Toiset — etenkin sähköisessä tietojenkäsittelyssä edistyneemmät — jäsenvaltiot katsovat, että niiden äskettäin käyttöön ottamien järjestelmien vaihtaminen ja mukautuminen yhteiseen järjestelmään on kallista. ETSK ymmärtää hämmennyksen, joka komission on otettava huomioon. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että tehokas ja ajanmukainen tullijärjestelmä on unionin edun mukainen ja että sen vuoksi on tehtävä yksittäisiä uhrauksia. Ne voidaan mahdollisesti kompensoida tuella, joka tulee rajoittaa tarkkaan määriteltyihin tapauksiin ja myöntää kirjallisesti todistettujen tarpeiden perusteella.

| 3.1.3 | Ehdotuksen 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä komission kanssa ”sellaisen sähköisen järjestelmän kehittämisessä, ylläpidossa ja käyttämisessä, jonka avulla kerätään ja ylläpidetään yhteisiä tietokantoja” kaikista talouden toimijoista ja myönnetyistä luvista. Järjestelmän luonnetta ja toimintatapaa selvennetään 194 artiklassa. Jokainen jäsenvaltio säilyttää oman tietojärjestelmänsä ja varmistaa sen yhteentoimivuuden muiden jäsenvaltioiden järjestelmien kanssa komission ja sitä avustaneen tullikoodeksikomitean asettamien sääntöjen ja standardien mukaisesti. Järjestelmä on määrä ottaa käyttöön 30. heinäkuuta 2009. ETSK on sitä mieltä, että kansallisiin tietokantoihin perustuva järjestelmä, jossa yhteentoimivuuden varmistuttua vaihdetaan ja ajantasaistetaan tietoa, saattaa olla vaikeasti hallinnoitava ja kallis. Etenkin on varsin epätodennäköistä, että kyseinen järjestelmä voidaan ottaa käyttöön suunnitellussa aikataulussa. Komission vaikutustenarvioinnin mukaan järjestelmän käyttöönoton arvioidut lisäkustannukset ovat vuosittain 40–50 miljoonaa euroa. Arvio on useiden asiantuntijoiden mielestä optimistinen. |
| --- | --- |

3.1.3

Ehdotuksen 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä komission kanssa ”sellaisen sähköisen järjestelmän kehittämisessä, ylläpidossa ja käyttämisessä, jonka avulla kerätään ja ylläpidetään yhteisiä tietokantoja” kaikista talouden toimijoista ja myönnetyistä luvista. Järjestelmän luonnetta ja toimintatapaa selvennetään 194 artiklassa. Jokainen jäsenvaltio säilyttää oman tietojärjestelmänsä ja varmistaa sen yhteentoimivuuden muiden jäsenvaltioiden järjestelmien kanssa komission ja sitä avustaneen tullikoodeksikomitean asettamien sääntöjen ja standardien mukaisesti. Järjestelmä on määrä ottaa käyttöön 30. heinäkuuta 2009. ETSK on sitä mieltä, että kansallisiin tietokantoihin perustuva järjestelmä, jossa yhteentoimivuuden varmistuttua vaihdetaan ja ajantasaistetaan tietoa, saattaa olla vaikeasti hallinnoitava ja kallis. Etenkin on varsin epätodennäköistä, että kyseinen järjestelmä voidaan ottaa käyttöön suunnitellussa aikataulussa. Komission vaikutustenarvioinnin mukaan järjestelmän käyttöönoton arvioidut lisäkustannukset ovat vuosittain 40–50 miljoonaa euroa. Arvio on useiden asiantuntijoiden mielestä optimistinen.

| 3.1.3.1 | Järjestelmää koskevassa suunnitelmassa — tai ainakin siitä esitetyssä kuvauksessa — on kuitenkin selvä ja merkittävä puute, sillä siinä ei viitata millään tavoin sellaiseen rakenteelliseen mahdollisuuteen, että tietojärjestelmät olisivat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien viranomaisten saatavilla. Näin pyritään tietenkin ottamaan huomioon yksityiselämän ja liiketoimien suojaa koskevat säännökset. ETSK on useaan otteeseen ja eri yhteyksissä tuonut kyseisen seikan esille. Neuvosto on jo vuosia muistuttanut eri viranomaisten, kuten rikos- ja talouspoliisin, tulliviranomaisten, salaisten palvelujen, Olafin ja Europolin, yhteistyön tarpeesta, mutta tähän mennessä valitettavasti ilman mainittavia tuloksia. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Järjestelmää koskevassa suunnitelmassa — tai ainakin siitä esitetyssä kuvauksessa — on kuitenkin selvä ja merkittävä puute, sillä siinä ei viitata millään tavoin sellaiseen rakenteelliseen mahdollisuuteen, että tietojärjestelmät olisivat terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien viranomaisten saatavilla. Näin pyritään tietenkin ottamaan huomioon yksityiselämän ja liiketoimien suojaa koskevat säännökset. ETSK on useaan otteeseen ja eri yhteyksissä tuonut kyseisen seikan esille. Neuvosto on jo vuosia muistuttanut eri viranomaisten, kuten rikos- ja talouspoliisin, tulliviranomaisten, salaisten palvelujen, Olafin ja Europolin, yhteistyön tarpeesta, mutta tähän mennessä valitettavasti ilman mainittavia tuloksia.

| 3.1.4 | Erityisen kiinnostava on ehdotuksen 11 artikla, joka koskee tulliedustajaa. Artiklassa säädetään, että tulliedustajat voivat suorittaa ”tullilainsäädännössä säädettyjä toimia ja muodollisuuksia” taloudellisen toimijan nimissä ja lukuun (suora edustus) tai omissa nimissään (välillinen edustus). Artiklan 2 kohdassa säädetään enempää tarkentamatta, että tulliedustajan on oltava sijoittautunut yhteisön tullialueelle. ETSK toteaa kuitenkin, että komissio vahvistaa ehdotuksensa perusteluissa, että ”edustajia koskevat säännöt on muutettu poistamalla aiemmat rajoitukset”, sillä ne eivät sovellu sähköiseen toimintaympäristöön, eivätkä ne ole yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisia. Tästä tulisi seurata, että tulliedustajalla on yksi ainut lupa (yhteisölupa), jonka perusteella se voi toimia koko yhteisön alueella ja minkä tahansa taloudellisen toimijan nimissä riippumatta maasta, johon se on sijoittautunut. Kyseinen artikla tulisi muotoilla uudelleen aiempaa selkeämmin. Tässä yhteydessä voitaisiin laatia erillinen säännös, jossa säädettäisiin rekisterin, luettelon tai vastaavan luomisesta seuraavassa kohdassa tarkasteltavaa valtuutettua taloudellista toimijaa koskevan mallin mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1.4

Erityisen kiinnostava on ehdotuksen 11 artikla, joka koskee tulliedustajaa. Artiklassa säädetään, että tulliedustajat voivat suorittaa ”tullilainsäädännössä säädettyjä toimia ja muodollisuuksia” taloudellisen toimijan nimissä ja lukuun (suora edustus) tai omissa nimissään (välillinen edustus). Artiklan 2 kohdassa säädetään enempää tarkentamatta, että tulliedustajan on oltava sijoittautunut yhteisön tullialueelle. ETSK toteaa kuitenkin, että komissio vahvistaa ehdotuksensa perusteluissa, että ”edustajia koskevat säännöt on muutettu poistamalla aiemmat rajoitukset”, sillä ne eivät sovellu sähköiseen toimintaympäristöön, eivätkä ne ole yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisia. Tästä tulisi seurata, että tulliedustajalla on yksi ainut lupa (yhteisölupa), jonka perusteella se voi toimia koko yhteisön alueella ja minkä tahansa taloudellisen toimijan nimissä riippumatta maasta, johon se on sijoittautunut. Kyseinen artikla tulisi muotoilla uudelleen aiempaa selkeämmin. Tässä yhteydessä voitaisiin laatia erillinen säännös, jossa säädettäisiin rekisterin, luettelon tai vastaavan luomisesta seuraavassa kohdassa tarkasteltavaa valtuutettua taloudellista toimijaa koskevan mallin mukaisesti.

| 3.1.5 | Kiinnostava seikka on myös valtuutettu taloudellinen toimija (4 artikla ja 13–16 artikla). Kyseessä on yleensä yritys (harvemmin yksittäinen henkilö), joka esittää vakuudet uskottavuudesta, vakavaraisuudesta ja erityisammattitaidosta, joiden perusteella jäsenvaltioiden tulliviranomaiset myöntävät sille luvan valvontaa ja menettelyjä koskeviin helpotuksiin. Komissio varaa itselleen jo mainitun 196 artiklan perusteella oikeuden tarkentaa valtuutetun taloudellisen toimijan aseman myöntämistä koskevia menettelyjä. ETSK panee merkille kyseiset säännökset, joilla epäilemättä pyritään helpottamaan kansainvälistä kauppaa sekä luomaan kauppaa edistävä toimintaympäristö. Komitea muistuttaa kuitenkin siitä, että aseman myöntämistä koskevilla ehdoilla sekä mahdollisia väärinkäytöksiä estävillä säännöksillä on tässä yhteydessä merkittävä rooli. Ei myöskään ole selvää, myönnetäänkö valtuutetulle taloudelliselle toimijalle ”yhteisölupa” vai ei. |
| --- | --- |

3.1.5

Kiinnostava seikka on myös valtuutettu taloudellinen toimija (4 artikla ja 13–16 artikla). Kyseessä on yleensä yritys (harvemmin yksittäinen henkilö), joka esittää vakuudet uskottavuudesta, vakavaraisuudesta ja erityisammattitaidosta, joiden perusteella jäsenvaltioiden tulliviranomaiset myöntävät sille luvan valvontaa ja menettelyjä koskeviin helpotuksiin. Komissio varaa itselleen jo mainitun 196 artiklan perusteella oikeuden tarkentaa valtuutetun taloudellisen toimijan aseman myöntämistä koskevia menettelyjä. ETSK panee merkille kyseiset säännökset, joilla epäilemättä pyritään helpottamaan kansainvälistä kauppaa sekä luomaan kauppaa edistävä toimintaympäristö. Komitea muistuttaa kuitenkin siitä, että aseman myöntämistä koskevilla ehdoilla sekä mahdollisia väärinkäytöksiä estävillä säännöksillä on tässä yhteydessä merkittävä rooli. Ei myöskään ole selvää, myönnetäänkö valtuutetulle taloudelliselle toimijalle ”yhteisölupa” vai ei.

| 3.1.6 | Ehdotuksen 22 artiklan säännökset ovat ratkaiseva askel kohti tullimenetelmien yhdenmukaistamista. Artiklan mukaan jäsenvaltioiden on — vaikkakin ”joustavasti” — säädettävä yhteisön tullilainsäädännön noudattamatta jättämisestä johtuvista hallinnollisista ja rikosoikeudellisista seuraamuksista. ETSK on täysin samaa mieltä siitä, että kyseisessä arkaluonteisessa asiassa tarvitaan yhdenmukaista sääntelyä. Jää nähtäväksi, miten jäsenvaltiot suhtautuvat yrityksiin sanella rikosoikeudellisia sääntöjä tai suuntaviivoja. On odotettavissa, että asiaa vastustetaan tai siihen suhtaudutaan ainakin varautuneesti. |
| --- | --- |

3.1.6

Ehdotuksen 22 artiklan säännökset ovat ratkaiseva askel kohti tullimenetelmien yhdenmukaistamista. Artiklan mukaan jäsenvaltioiden on — vaikkakin ”joustavasti” — säädettävä yhteisön tullilainsäädännön noudattamatta jättämisestä johtuvista hallinnollisista ja rikosoikeudellisista seuraamuksista. ETSK on täysin samaa mieltä siitä, että kyseisessä arkaluonteisessa asiassa tarvitaan yhdenmukaista sääntelyä. Jää nähtäväksi, miten jäsenvaltiot suhtautuvat yrityksiin sanella rikosoikeudellisia sääntöjä tai suuntaviivoja. On odotettavissa, että asiaa vastustetaan tai siihen suhtaudutaan ainakin varautuneesti.

| 3.1.7 | Ehdotuksen 24, 25 ja 26 artikla koskee viranomaiselta haettavaa muutosta (23 artikla sulkee pois oikeusviranomaisen päätöksen). Tätä varten säädetään kaksivaiheisesta menettelystä: ensimmäisessä vaiheessa muutosta haetaan tulliviranomaisilta ja toisessa korkeammalta riippumattomalta elimeltä, joka voi olla oikeusviranomainen tai vastaava erikoistunut elin. Sanktiotapauksissa noudatetaan solve et repete -yleisperiaatetta, paitsi jos tulliviranomaiset katsovat, että muutosta hakeneelle voi aiheutua riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanosta ”vahinkoa, joka ei ole korvattavissa”. ETSK panee tyytyväisenä merkille kansalaisten tarpeiden huomioon ottamisen. |
| --- | --- |

3.1.7

Ehdotuksen 24, 25 ja 26 artikla koskee viranomaiselta haettavaa muutosta (23 artikla sulkee pois oikeusviranomaisen päätöksen). Tätä varten säädetään kaksivaiheisesta menettelystä: ensimmäisessä vaiheessa muutosta haetaan tulliviranomaisilta ja toisessa korkeammalta riippumattomalta elimeltä, joka voi olla oikeusviranomainen tai vastaava erikoistunut elin. Sanktiotapauksissa noudatetaan solve et repete -yleisperiaatetta, paitsi jos tulliviranomaiset katsovat, että muutosta hakeneelle voi aiheutua riidanalaisen päätöksen täytäntöönpanosta ”vahinkoa, joka ei ole korvattavissa”. ETSK panee tyytyväisenä merkille kansalaisten tarpeiden huomioon ottamisen.

| 3.1.8 | Ehdotuksen 27 artiklassa säädetään tulliviranomaisten itsestään selvästä mahdollisuudesta tehdä kaikentyyppisiä fyysisiä, hallinnollisia, kirjanpidollisia tai tilastollisia tarkastuksia. Artiklassa säädetään myös riskinhallintaan tarkoitetun sähköisen järjestelmän käyttöönotosta, jotta ”riskit voidaan tunnistaa ja arvioida ja jotta riskien torjumiseen tarvittavia toimenpiteitä voidaan kehittää”. Järjestelmää, joka jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa yhteistyössä komission kanssa viimeistään 30. kesäkuuta 2009 mennessä, säännellään myös komission 196 artiklan perusteella hyväksymin säännöin. ETSK suhtautuu aloitteiseen kuitenkin myönteisesti ja toivoo, että komissio on tutkinut kaikkien jäsenvaltioiden valmiutta ottaa käyttöön kyseinen järjestelmä, joka on luultavasti kallis ja vaikeasti hallittava. |
| --- | --- |

3.1.8

Ehdotuksen 27 artiklassa säädetään tulliviranomaisten itsestään selvästä mahdollisuudesta tehdä kaikentyyppisiä fyysisiä, hallinnollisia, kirjanpidollisia tai tilastollisia tarkastuksia. Artiklassa säädetään myös riskinhallintaan tarkoitetun sähköisen järjestelmän käyttöönotosta, jotta ”riskit voidaan tunnistaa ja arvioida ja jotta riskien torjumiseen tarvittavia toimenpiteitä voidaan kehittää”. Järjestelmää, joka jäsenvaltioiden tulisi toteuttaa yhteistyössä komission kanssa viimeistään 30. kesäkuuta 2009 mennessä, säännellään myös komission 196 artiklan perusteella hyväksymin säännöin. ETSK suhtautuu aloitteiseen kuitenkin myönteisesti ja toivoo, että komissio on tutkinut kaikkien jäsenvaltioiden valmiutta ottaa käyttöön kyseinen järjestelmä, joka on luultavasti kallis ja vaikeasti hallittava.

| 3.1.9 | Ehdotuksen 30 artiklassa säädetään siitä, ettei tullitarkastuksia tai -muodollisuuksia kohdisteta yhteisön sisäisen lentomatkan tai merimatkan suorittavan henkilön käsimatkatavaroihin ja kirjattuihin matkatavaroihin. Tämä ei kuitenkaan rajoita turvatarkastuksia eikä jäsenvaltioiden määräämiin kieltoihin tai rajoituksiin liittyviä tarkastuksia. Poikkeus koskee näin ollen vain maita, jotka eivät ole määränneet kieltoja tai rajoituksia. Koska rajoituksia sovelletaan aina ja kaikkialla ainakin valmisteveron alaisiin tuotteisiin, yleissääntö on käytännössä vesittynyt. Tulliviranomaisilla on edelleenkin oikeus tarkastaa aina niin käsimatkatavarat kuin kirjatut matkatavarat. |
| --- | --- |

3.1.9

Ehdotuksen 30 artiklassa säädetään siitä, ettei tullitarkastuksia tai -muodollisuuksia kohdisteta yhteisön sisäisen lentomatkan tai merimatkan suorittavan henkilön käsimatkatavaroihin ja kirjattuihin matkatavaroihin. Tämä ei kuitenkaan rajoita turvatarkastuksia eikä jäsenvaltioiden määräämiin kieltoihin tai rajoituksiin liittyviä tarkastuksia. Poikkeus koskee näin ollen vain maita, jotka eivät ole määränneet kieltoja tai rajoituksia. Koska rajoituksia sovelletaan aina ja kaikkialla ainakin valmisteveron alaisiin tuotteisiin, yleissääntö on käytännössä vesittynyt. Tulliviranomaisilla on edelleenkin oikeus tarkastaa aina niin käsimatkatavarat kuin kirjatut matkatavarat.

4.   II–VIII osastot: tullimuodollisuudet ja -menettelyt

| 4.1 | Ehdotuksen II–VIII osastoissa käsitellään tullimuodollisuuksia ja -menettelyjä, jotka noudattelevat pitkälti nykyistä tullikoodeksia. ETSK ei tutki asiaa yksityiskohtaisesti, sillä siitä on jo keskusteltu laajalti ennen tekstin laatimista järjestetyissä asianomaisten tahojen kuulemisissa. Komitea rajoittuu vain kommentoimaan erityisen kiinnostavia artikloita. |
| --- | --- |

4.1

Ehdotuksen II–VIII osastoissa käsitellään tullimuodollisuuksia ja -menettelyjä, jotka noudattelevat pitkälti nykyistä tullikoodeksia. ETSK ei tutki asiaa yksityiskohtaisesti, sillä siitä on jo keskusteltu laajalti ennen tekstin laatimista järjestetyissä asianomaisten tahojen kuulemisissa. Komitea rajoittuu vain kommentoimaan erityisen kiinnostavia artikloita.

| 4.2 | Ehdotuksen 55 artiklassa säädetään siitä, että tullivelka syntyy myös salakuljetuksen tai laittoman kaupan yhteydessä (säännöksen mukaan ”tuonti- tai vientitullivelka syntyy myös kaikenlaisten tuontia tai vientiä koskevien kieltojen tai rajoitusten alaisten tavaroiden osalta”). Tullivelka syntyy aina muiden hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten soveltamisesta riippumatta. Tullivelkaa eivät kuitenkaan aiheuta väärennetty raha tai huumausaineet, joita ei ole tarkoitettu hyödynnettäväksi laillisessa taloudellisessa toiminnassa. Niitä tarkastellaan luonnollisesti vain rikosoikeudelliselta kannalta lukuun ottamatta tapauksia, joissa sakot on jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti määriteltävä tullimaksujen perusteella. Huolimatta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päinvastaisesta kannasta, ETSK katsoo, että tulliviranomaisten ei tulisi menettää niille oikeutetusti kuuluvia tuloja ja luopua tullivelan määrittelystä — ottamatta huomioon hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia — ainakaan huumausaineiden osalta, joiden arvo tulisi määritellä kulloisenkin markkinahinnan perusteella. Huumausaineiden tuonnin laittomuus ei kumoa sitä tosiasiaa, että kyseessä on tuonti (vaikkakin laiton). Poikkeus on ymmärrettävä väärennetyn rahan mutta ei huumausaineiden osalta. |
| --- | --- |

4.2

Ehdotuksen 55 artiklassa säädetään siitä, että tullivelka syntyy myös salakuljetuksen tai laittoman kaupan yhteydessä (säännöksen mukaan ”tuonti- tai vientitullivelka syntyy myös kaikenlaisten tuontia tai vientiä koskevien kieltojen tai rajoitusten alaisten tavaroiden osalta”). Tullivelka syntyy aina muiden hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten soveltamisesta riippumatta. Tullivelkaa eivät kuitenkaan aiheuta väärennetty raha tai huumausaineet, joita ei ole tarkoitettu hyödynnettäväksi laillisessa taloudellisessa toiminnassa. Niitä tarkastellaan luonnollisesti vain rikosoikeudelliselta kannalta lukuun ottamatta tapauksia, joissa sakot on jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti määriteltävä tullimaksujen perusteella. Huolimatta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päinvastaisesta kannasta, ETSK katsoo, että tulliviranomaisten ei tulisi menettää niille oikeutetusti kuuluvia tuloja ja luopua tullivelan määrittelystä — ottamatta huomioon hallinnollisia ja rikosoikeudellisia seuraamuksia — ainakaan huumausaineiden osalta, joiden arvo tulisi määritellä kulloisenkin markkinahinnan perusteella. Huumausaineiden tuonnin laittomuus ei kumoa sitä tosiasiaa, että kyseessä on tuonti (vaikkakin laiton). Poikkeus on ymmärrettävä väärennetyn rahan mutta ei huumausaineiden osalta.

| 4.3 | Ehdotuksen 61 artiklan mukaan tulliviranomaiset voivat vaatia taloudellista toimijaa antamaan vakuuden tullivelan maksamisesta. 64 artiklassa säädetään, että vakuus voidaan antaa takauksena. 66 artiklassa tarkennetaan, että takaajana voi olla ”pankki tai muu yhteisössä virallisesti hyväksytty rahoituslaitos”. Säännös on tärkeä, sillä sen perusteella tulliviranomaiset hyväksyvät minkä tahansa unionin toisen jäsenvaltion pankin tai rahoituslaitoksen takaajaksi. Kyseessä on merkittävä ja jo voimassa oleva periaate, mutta eri maiden tulliviranomaiset estävät kuitenkin usein sen soveltamisen. On kuitenkin vaikea ymmärtää, mitä tarkoitetaan käsitteellä ”yhteisössä virallisesti hyväksytty rahoituslaitos”, joka on ETSK:n mielestä turha ja harhaanjohtava. Yhteisön alueelle sijoittuneilla pankeilla ja rahoituslaitoksilla on jo ”yhteisölupa”, joten tarkennukset ovat tarpeettomia. |
| --- | --- |

4.3

Ehdotuksen 61 artiklan mukaan tulliviranomaiset voivat vaatia taloudellista toimijaa antamaan vakuuden tullivelan maksamisesta. 64 artiklassa säädetään, että vakuus voidaan antaa takauksena. 66 artiklassa tarkennetaan, että takaajana voi olla ”pankki tai muu yhteisössä virallisesti hyväksytty rahoituslaitos”. Säännös on tärkeä, sillä sen perusteella tulliviranomaiset hyväksyvät minkä tahansa unionin toisen jäsenvaltion pankin tai rahoituslaitoksen takaajaksi. Kyseessä on merkittävä ja jo voimassa oleva periaate, mutta eri maiden tulliviranomaiset estävät kuitenkin usein sen soveltamisen. On kuitenkin vaikea ymmärtää, mitä tarkoitetaan käsitteellä ”yhteisössä virallisesti hyväksytty rahoituslaitos”, joka on ETSK:n mielestä turha ja harhaanjohtava. Yhteisön alueelle sijoittuneilla pankeilla ja rahoituslaitoksilla on jo ”yhteisölupa”, joten tarkennukset ovat tarpeettomia.

| 4.4 | Ehdotuksen 83 artiklassa säädetään, että komissio voi ”196 artiklassa” tarkoitettua menettelyä noudattaen varmistaa maksun kantamisen takaajilta ”erityismenettelyn” avulla. Erityismenettelyn sisällöstä ja laajuudesta ei kuitenkaan anneta mitään tietoja. Jos säännöksellä viitataan siihen, että takaus on maksettava ensimmäisestä vaatimuksesta, kyseessä ei todellakaan ole uusi asia, sillä tämäntyyppinen vakuus on jo olemassa, ja siitä säädetään myös muissa asetuksissa (esimerkiksi EU:n kirjanpitoasetuksessa). Jos tässä yhteydessä on ajateltu muita vakuuden muotoja, niitä tulisi tarkentaa, sillä takauksen kustannukset vaihtelevat riskin ja takaukseen kohdistuvaa maksuvaatimusta koskevien sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4

Ehdotuksen 83 artiklassa säädetään, että komissio voi ”196 artiklassa” tarkoitettua menettelyä noudattaen varmistaa maksun kantamisen takaajilta ”erityismenettelyn” avulla. Erityismenettelyn sisällöstä ja laajuudesta ei kuitenkaan anneta mitään tietoja. Jos säännöksellä viitataan siihen, että takaus on maksettava ensimmäisestä vaatimuksesta, kyseessä ei todellakaan ole uusi asia, sillä tämäntyyppinen vakuus on jo olemassa, ja siitä säädetään myös muissa asetuksissa (esimerkiksi EU:n kirjanpitoasetuksessa). Jos tässä yhteydessä on ajateltu muita vakuuden muotoja, niitä tulisi tarkentaa, sillä takauksen kustannukset vaihtelevat riskin ja takaukseen kohdistuvaa maksuvaatimusta koskevien sääntöjen mukaisesti.

| 4.5 | Ehdotuksen 83 artiklassa säädetään myös siitä, että tullin määrästä on kannettava viivästyskorkoa asetetun määräajan päättymispäivästä maksupäivään saakka. 84 artiklassa tarkastellaan päinvastaista tapausta, jossa tulliviranomainen on velkaa tuojalle tai viejälle. Tällaisessa tapauksessa säädetään nimenomaan siitä, että korkoa ei tarvitse maksaa ensimmäisten kolmen kuukauden ajalta. ETSK korostaa viranomaisten ja kansalaisten ilmeisen epätasa-arvoista kohtelua, joka ei ole hyväksyttävää. |
| --- | --- |

4.5

Ehdotuksen 83 artiklassa säädetään myös siitä, että tullin määrästä on kannettava viivästyskorkoa asetetun määräajan päättymispäivästä maksupäivään saakka. 84 artiklassa tarkastellaan päinvastaista tapausta, jossa tulliviranomainen on velkaa tuojalle tai viejälle. Tällaisessa tapauksessa säädetään nimenomaan siitä, että korkoa ei tarvitse maksaa ensimmäisten kolmen kuukauden ajalta. ETSK korostaa viranomaisten ja kansalaisten ilmeisen epätasa-arvoista kohtelua, joka ei ole hyväksyttävää.

5.   IX osasto: tullikoodeksikomitea ja loppusäännökset

| 5.1 | IX osaston säännökset ovat keskeisiä tullikoodeksin rakenteen ja sen merkityksen ymmärtämiseksi. Kulmakivenä on 196 artikla, jonka mukaan säädöksen toteuttamisessa ”komissiota avustaa tullikoodeksikomitea” (lyhyesti ”komitea”). Sen toiminnassa ”sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset”. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että komissio voi — vaikkakin komitean avustuksella — säädellä kaikkia tullikoodeksiin liittyviä näkökohtia tavanomaisen yhteisömenettelyn mukaisesti. ETSK ei vastusta tätä mitenkään, mutta se toivoo kuitenkin, että hyväksyttävissä säännöissä otetaan huomioon käyttäjien tarpeet ja että säännöt ovat riittävän joustavat, jotta niitä voidaan mukauttaa ajoissa tekniikan, teknologian ja kaupallisten käytänteiden kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1

IX osaston säännökset ovat keskeisiä tullikoodeksin rakenteen ja sen merkityksen ymmärtämiseksi. Kulmakivenä on 196 artikla, jonka mukaan säädöksen toteuttamisessa ”komissiota avustaa tullikoodeksikomitea” (lyhyesti ”komitea”). Sen toiminnassa ”sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset”. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että komissio voi — vaikkakin komitean avustuksella — säädellä kaikkia tullikoodeksiin liittyviä näkökohtia tavanomaisen yhteisömenettelyn mukaisesti. ETSK ei vastusta tätä mitenkään, mutta se toivoo kuitenkin, että hyväksyttävissä säännöissä otetaan huomioon käyttäjien tarpeet ja että säännöt ovat riittävän joustavat, jotta niitä voidaan mukauttaa ajoissa tekniikan, teknologian ja kaupallisten käytänteiden kehityksen mukaisesti.

| 5.2 | Edellä mainitussa 196 artiklassa myönnettyjen valtuuksien perustella komissio (194 artikla) voi toteuttaa toimia, joilla vahvistetaan






  — | tullijärjestelmien yhteentoimivuutta koskevat säännöt ja normit |
| --- | --- | --- |

5.2

Edellä mainitussa 196 artiklassa myönnettyjen valtuuksien perustella komissio (194 artikla) voi toteuttaa toimia, joilla vahvistetaan

—

tullijärjestelmien yhteentoimivuutta koskevat säännöt ja normit

| — | ”missä tapauksissa ja millä edellytyksillä komissio voi tehdä päätöksiä, joissa kehotetaan jäsenvaltioita kumoamaan tai muuttamaan päätös” |
| --- | --- |

—

”missä tapauksissa ja millä edellytyksillä komissio voi tehdä päätöksiä, joissa kehotetaan jäsenvaltioita kumoamaan tai muuttamaan päätös”

| — | ”mahdolliset muut täytäntöönpanotoimenpiteet, jos se on tarpeen, mukaan lukien tapauksissa, joissa yhteisö hyväksyy kansainvälisiin sopimuksiin liittyviä sitoumuksia ja velvoitteita, jotka edellyttävät koodeksin säännösten mukauttamista”. |
| --- | --- |

—

”mahdolliset muut täytäntöönpanotoimenpiteet, jos se on tarpeen, mukaan lukien tapauksissa, joissa yhteisö hyväksyy kansainvälisiin sopimuksiin liittyviä sitoumuksia ja velvoitteita, jotka edellyttävät koodeksin säännösten mukauttamista”.

| 5.2.1 | Komissiolla on siis melko laajat valtuudet, ja niihin sisältyy myös mahdollisuus määritellä (toinen luetelmakohta) missä tapauksissa ja millä edellytyksillä komissio voi kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan tai muuttamaan päätöksen. ETSK panee merkille, että ensimmäisessä ja kolmannessa luetelmakohdassa mainituissa tapauksissa komissio harjoittaa institutionaalista koordinointi- ja täytäntöönpanotehtäväänsä neuvoston hyväksymien tai vahvistamien päätösten osalta, kun taas toisessa luetelmakohdassa on kyse epätyypillisistä valtuuksista. Ne ovat olosuhteiden nojalla kuitenkin kaiken kaikkiaan oikeutettuja, eikä ETSK:lla ole mitään niitä vastaan. |
| --- | --- |

5.2.1

Komissiolla on siis melko laajat valtuudet, ja niihin sisältyy myös mahdollisuus määritellä (toinen luetelmakohta) missä tapauksissa ja millä edellytyksillä komissio voi kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan tai muuttamaan päätöksen. ETSK panee merkille, että ensimmäisessä ja kolmannessa luetelmakohdassa mainituissa tapauksissa komissio harjoittaa institutionaalista koordinointi- ja täytäntöönpanotehtäväänsä neuvoston hyväksymien tai vahvistamien päätösten osalta, kun taas toisessa luetelmakohdassa on kyse epätyypillisistä valtuuksista. Ne ovat olosuhteiden nojalla kuitenkin kaiken kaikkiaan oikeutettuja, eikä ETSK:lla ole mitään niitä vastaan.

| 5.2.2 | ETSK on yleisesti ottaen sitä mieltä, että päätös valvoa kaikentyyppistä kuluttajien taloudellista toimintaa — tulli- ja kauppatapahtumat mukaan lukien — vaikuttaa kaupan vapauteen ja johtuu poliittisista päätöksistä, jotka on toimivaltuuksista riippuen hyväksytty unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Komissio panee päätökset luonnollisesti täytäntöön. |
| --- | --- |

5.2.2

ETSK on yleisesti ottaen sitä mieltä, että päätös valvoa kaikentyyppistä kuluttajien taloudellista toimintaa — tulli- ja kauppatapahtumat mukaan lukien — vaikuttaa kaupan vapauteen ja johtuu poliittisista päätöksistä, jotka on toimivaltuuksista riippuen hyväksytty unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. Komissio panee päätökset luonnollisesti täytäntöön.

| 5.2.3 | ETSK toivoo, että tullialan uudistus ei vaaranna kaupan vapauden sekä käyttäjien ja loppukuluttajien turvallisuuden välistä välttämätöntä tasapainoa. Uudistuksen yhteydessä on myös arvostettava tullihenkilöstön sekä tuonti- ja vientiyritysten työntekijöiden ammattitaitoa. |
| --- | --- |

5.2.3

ETSK toivoo, että tullialan uudistus ei vaaranna kaupan vapauden sekä käyttäjien ja loppukuluttajien turvallisuuden välistä välttämätöntä tasapainoa. Uudistuksen yhteydessä on myös arvostettava tullihenkilöstön sekä tuonti- ja vientiyritysten työntekijöiden ammattitaitoa.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL C 110, 30.4.2004.

1

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/26

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja — Rahoituspalvelupolitiikka 2005—2010”

KOM(2005) 629 lopullinen

(2006/C 309/06)

Komissio päätti 1. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Valkoinen kirja — Rahoituspalvelupolitiikka 2005—2010

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Edgardo Maria Iozia.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta ja 1 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja ehdotukset

| 1.1 | ETSK katsoo komission ehdotuksen mukaisesti, että seuraavalla viisivuotiskaudella tulee keskittyä rahoitusalan ”dynaamiseen konsolidointiin” sekä panna täytäntöön olemassa oleva lainsäädäntö ja voimistaa sitä. Tässä yhteydessä tulee pyrkiä välttämään lainsäädäntötoimien liiallista kasautumista (nk. kultaaminen, gold-plating, jolla tarkoitetaan jäsenvaltioiden tekemiä myöhempiä lisäyksiä). Tämän on tapahduttava Lissabonin strategian hengessä ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin erityispiirteitä kunnioittaen. |
| --- | --- |

1.1

ETSK katsoo komission ehdotuksen mukaisesti, että seuraavalla viisivuotiskaudella tulee keskittyä rahoitusalan ”dynaamiseen konsolidointiin” sekä panna täytäntöön olemassa oleva lainsäädäntö ja voimistaa sitä. Tässä yhteydessä tulee pyrkiä välttämään lainsäädäntötoimien liiallista kasautumista (nk. kultaaminen, gold-plating, jolla tarkoitetaan jäsenvaltioiden tekemiä myöhempiä lisäyksiä). Tämän on tapahduttava Lissabonin strategian hengessä ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin erityispiirteitä kunnioittaen.

| 1.2 | Myös ETSK:n näkemyksen mukaan olennaista on punnita huolellisesti valvontaviranomaisten roolia ja toimintaa sekä pyrkiä mahdollisimman hyvään koordinointiin, kuten Lamfalussyn prosessissa edellytetään kolmannen tason komiteoilta. |
| --- | --- |

1.2

Myös ETSK:n näkemyksen mukaan olennaista on punnita huolellisesti valvontaviranomaisten roolia ja toimintaa sekä pyrkiä mahdollisimman hyvään koordinointiin, kuten Lamfalussyn prosessissa edellytetään kolmannen tason komiteoilta.

| 1.2.1 | ETSK:n mielestä tässä vaiheessa on vielä liian aikaista perustaa yhtä yhtenäistä eurooppalaista valvontaviranomaista, joka voisi tulevaisuudessa edistää markkinoiden yhdentymistä. Nyt tulee kuitenkin ehdottaa Euroopan viranomaisille, että päävalvontaviranomaiseksi nimettäisiin emoyrityksen sijaintimaan viranomainen, joka valvoisi myös tytäryritysten ja hallinnassa olevien yritysten toimintaa muissa unionin jäsenvaltioissa. Hyöty Euroopan laajuisesti toimiville yrityksille ja kuluttajille olisi ilmeinen. |
| --- | --- |

1.2.1

ETSK:n mielestä tässä vaiheessa on vielä liian aikaista perustaa yhtä yhtenäistä eurooppalaista valvontaviranomaista, joka voisi tulevaisuudessa edistää markkinoiden yhdentymistä. Nyt tulee kuitenkin ehdottaa Euroopan viranomaisille, että päävalvontaviranomaiseksi nimettäisiin emoyrityksen sijaintimaan viranomainen, joka valvoisi myös tytäryritysten ja hallinnassa olevien yritysten toimintaa muissa unionin jäsenvaltioissa. Hyöty Euroopan laajuisesti toimiville yrityksille ja kuluttajille olisi ilmeinen.

| 1.3 | Rahoitustoiminnan alati kasvava merkitys (nk. financialisation, finanssitalouden korostuminen) perustuu rahoitusliiketoimien tehostumiseen. Finanssitalouden korostumisen johdosta rahoitusalan talous- ja työllisyyskehitykselle avautuu kiinnostavia mahdollisuuksia, mutta sillä saattaa olla myös kielteisiä vaikutuksia koko talouteen. Yritysten omistaja-arvoa (shareholder value) korostavien pörssimarkkinoiden hallitseva asema saattaa vaikeuttaa elinkeinoelämän strategioiden toteuttamista. Yritysjohtajiin kohdistuvat kaupalliset ja rahoitukselliset paineet saattavat synnyttää pitkän ajan kuluessa ongelmia ja aiheuttaa harkitsemattomia julkisia ostotarjouksia, joista merkittävässä osassa on tähän mennessä menetetty varallisuutta lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.3

Rahoitustoiminnan alati kasvava merkitys (nk. financialisation, finanssitalouden korostuminen) perustuu rahoitusliiketoimien tehostumiseen. Finanssitalouden korostumisen johdosta rahoitusalan talous- ja työllisyyskehitykselle avautuu kiinnostavia mahdollisuuksia, mutta sillä saattaa olla myös kielteisiä vaikutuksia koko talouteen. Yritysten omistaja-arvoa (shareholder value) korostavien pörssimarkkinoiden hallitseva asema saattaa vaikeuttaa elinkeinoelämän strategioiden toteuttamista. Yritysjohtajiin kohdistuvat kaupalliset ja rahoitukselliset paineet saattavat synnyttää pitkän ajan kuluessa ongelmia ja aiheuttaa harkitsemattomia julkisia ostotarjouksia, joista merkittävässä osassa on tähän mennessä menetetty varallisuutta lyhyellä aikavälillä.

| 1.3.1 | On kuitenkin pidettävä mielessä, että ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä rahoitusalan työpaikat vähenevät konsolidointiprosessien johdosta, mikä lisää epävarmuutta työntekijöiden keskuudessa. ETSK korostaa, että kyseisissä prosesseissa tulee ottaa huomioon sosiaaliset vaikutukset, ja toivoo, että jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisesta sosiaalisesta turvaverkosta ja tukevat ammatillisia koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia, jotka ovat välttämättömiä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.3.1

On kuitenkin pidettävä mielessä, että ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä rahoitusalan työpaikat vähenevät konsolidointiprosessien johdosta, mikä lisää epävarmuutta työntekijöiden keskuudessa. ETSK korostaa, että kyseisissä prosesseissa tulee ottaa huomioon sosiaaliset vaikutukset, ja toivoo, että jäsenvaltiot huolehtivat asianmukaisesta sosiaalisesta turvaverkosta ja tukevat ammatillisia koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmia, jotka ovat välttämättömiä Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 1.4 | ETSK on samaa mieltä yksinkertaistamis-, kodifiointi- ja selkeyttämistavoitteista, joiden tarkoituksena on säädöskäytännön parantaminen. Komitea ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä siihen, että komissio sitoutuu kuulemaan kaikkia sidosryhmiä usein ja avoimesti sekä tekemään ennen kutakin ehdotusta perusteellisen vaikutusarvioinnin, jossa otetaan huomioon myös sosiaali- ja ympäristönäkökohdat sekä koko talousjärjestelmään kohdistuvat ulkoisvaikutukset. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on samaa mieltä yksinkertaistamis-, kodifiointi- ja selkeyttämistavoitteista, joiden tarkoituksena on säädöskäytännön parantaminen. Komitea ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä siihen, että komissio sitoutuu kuulemaan kaikkia sidosryhmiä usein ja avoimesti sekä tekemään ennen kutakin ehdotusta perusteellisen vaikutusarvioinnin, jossa otetaan huomioon myös sosiaali- ja ympäristönäkökohdat sekä koko talousjärjestelmään kohdistuvat ulkoisvaikutukset.

| 1.4.1 | ETSK kehottaa lisäämään rahoituspalvelujen toimintaohjelmaa (FSAP) koskevan työskentelyn avoimuutta sekä keskustelemaan siitä nykyistä laajemmin myös asiantuntijapiirien ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.4.1

ETSK kehottaa lisäämään rahoituspalvelujen toimintaohjelmaa (FSAP) koskevan työskentelyn avoimuutta sekä keskustelemaan siitä nykyistä laajemmin myös asiantuntijapiirien ulkopuolella.

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen laatia tiedonanto/suositus arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä (Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities, UCITS) kyseisten rahoitusvälineiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen laatia tiedonanto/suositus arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavista yrityksistä (Undertakings for Collective Investment in Transferable Securities, UCITS) kyseisten rahoitusvälineiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi.

| 1.6 | Keskeistä on parantaa kuluttajien tiedonsaantia, tietämystä rahoitusalasta ja tietoisuutta. Komission aikeet käynnistää erityistoimia eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen kanssa ovat mielekkäitä, mutta komission tulisi toimia vielä aktiivisemmin jäsenvaltioiden suuntaan, jotta niiden tasolla tiivistettäisiin sidosryhmien osallistumista. ETSK on valmis osallistumaan kyseisiin aloitteisiin ja käynnistämään omia erityistoimia jäsenvaltioiden kuluttajaneuvostojen sekä talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa. |
| --- | --- |

1.6

Keskeistä on parantaa kuluttajien tiedonsaantia, tietämystä rahoitusalasta ja tietoisuutta. Komission aikeet käynnistää erityistoimia eurooppalaisten kuluttajajärjestöjen kanssa ovat mielekkäitä, mutta komission tulisi toimia vielä aktiivisemmin jäsenvaltioiden suuntaan, jotta niiden tasolla tiivistettäisiin sidosryhmien osallistumista. ETSK on valmis osallistumaan kyseisiin aloitteisiin ja käynnistämään omia erityistoimia jäsenvaltioiden kuluttajaneuvostojen sekä talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa.

| 1.7 | Valvontasäännöt vaihtelevat nykyisin jäsenvaltioittain, ja yrityksillä on sääntöjen takia mittavia talous- ja yritysraportointivelvoitteita. Kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien (International Financing Reporting Standards) käyttöönoton yhteydessä on otollinen tilaisuus yhdenmukaistaa kyseisiä tiedonantovelvoitteita yhteisön tasolla. ETSK toteaa, että IASB (International Accounting Standards Board) on yksityinen kansainvälinen standardointielin, joka ei kuvasta maailman talouden kaikkia puolia. Komitea toivoo, että se alkaisi tehdä kansainvälistä yhteistyötä muiden toimijoiden, esim. Euroopan komission, kanssa. |
| --- | --- |

1.7

Valvontasäännöt vaihtelevat nykyisin jäsenvaltioittain, ja yrityksillä on sääntöjen takia mittavia talous- ja yritysraportointivelvoitteita. Kansainvälisten IFRS-tilinpäätösstandardien (International Financing Reporting Standards) käyttöönoton yhteydessä on otollinen tilaisuus yhdenmukaistaa kyseisiä tiedonantovelvoitteita yhteisön tasolla. ETSK toteaa, että IASB (International Accounting Standards Board) on yksityinen kansainvälinen standardointielin, joka ei kuvasta maailman talouden kaikkia puolia. Komitea toivoo, että se alkaisi tehdä kansainvälistä yhteistyötä muiden toimijoiden, esim. Euroopan komission, kanssa.

| 1.8 | ETSK varaa itselleen mahdollisuuden ottaa erikseen kantaa vähittäismarkkinoita koskeviin direktiiviehdotuksiin. Kulutusluottodirektiivi tulisi hyväksyä mahdollisimman pian, ja maksupalveludirektiivistä on valmisteilla erillinen komitean lausunto. Lisäksi ETSK katsoo, että asuntoluottodirektiivin tavoitteet ovat kannatettavia, mutta pitää sitä vastoin perusteltuna epäillä, voidaanko lyhyessä ajassa saada aikaan integroidut luottomarkkinat. ETSK pitäisi selvitysjärjestelmiä koskevaa puitedirektiiviä tervetulleena. |
| --- | --- |

1.8

ETSK varaa itselleen mahdollisuuden ottaa erikseen kantaa vähittäismarkkinoita koskeviin direktiiviehdotuksiin. Kulutusluottodirektiivi tulisi hyväksyä mahdollisimman pian, ja maksupalveludirektiivistä on valmisteilla erillinen komitean lausunto. Lisäksi ETSK katsoo, että asuntoluottodirektiivin tavoitteet ovat kannatettavia, mutta pitää sitä vastoin perusteltuna epäillä, voidaanko lyhyessä ajassa saada aikaan integroidut luottomarkkinat. ETSK pitäisi selvitysjärjestelmiä koskevaa puitedirektiiviä tervetulleena.

| 1.9 | Komissio on ilmaissut suhtautuvansa epäröivästi nk. 26. järjestelmän käyttöönottoon rahoituspalvelujen alalla. ETSK panee sen merkille ja ilmaisee olevansa valmis osallistumaan arviointiin, kun asian kannattajat toimittavat tiedot käytännön soveltamisedellytyksistä. Tässä yhteydessä tulee ottaa aina huomioon kuluttajien intressit ja heille syntyvä todellinen hyöty. |
| --- | --- |

1.9

Komissio on ilmaissut suhtautuvansa epäröivästi nk. 26. järjestelmän käyttöönottoon rahoituspalvelujen alalla. ETSK panee sen merkille ja ilmaisee olevansa valmis osallistumaan arviointiin, kun asian kannattajat toimittavat tiedot käytännön soveltamisedellytyksistä. Tässä yhteydessä tulee ottaa aina huomioon kuluttajien intressit ja heille syntyvä todellinen hyöty.

| 1.10 | Tulevista aloitteista ETSK toteaa seuraavaa:






  — | UCITS-yrityksiä koskeva toimi, jonka tavoitteena on sijoitussidonnaisia vakuutuksia koskevien sääntelyvaatimusten rinnastaminen muiden rahoitustuotteiden kanssa, on hyödyllinen. |
| --- | --- | --- |

1.10

Tulevista aloitteista ETSK toteaa seuraavaa:

—

UCITS-yrityksiä koskeva toimi, jonka tavoitteena on sijoitussidonnaisia vakuutuksia koskevien sääntelyvaatimusten rinnastaminen muiden rahoitustuotteiden kanssa, on hyödyllinen.

| — | Mahdollisuus avata pankkitili on tärkeää taata. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuus avata pankkitili on tärkeää taata.

| — | Pankkitilien rajatylittävää käyttöä haittaavat tekijät tulee poistaa. |
| --- | --- |

—

Pankkitilien rajatylittävää käyttöä haittaavat tekijät tulee poistaa.

| 1.11 | ETSK on vakuuttunut rahoituspalveluja koskevien eurooppalaisten sääntelyvaatimusten erittäin korkeasta laadusta sekä siitä, että EU voi näyttää mallia kaikille muille maille. Euroopan tulisi käynnistää vuoropuhelu komission ehdottamien vasta teollistuneiden maiden (esim. Intian, Brasilian ja Kiinan) lisäksi myös kehitysmaiden kanssa. Ne tarvitsevat paljon apua rahoituspalvelumarkkinoidensa kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.11

ETSK on vakuuttunut rahoituspalveluja koskevien eurooppalaisten sääntelyvaatimusten erittäin korkeasta laadusta sekä siitä, että EU voi näyttää mallia kaikille muille maille. Euroopan tulisi käynnistää vuoropuhelu komission ehdottamien vasta teollistuneiden maiden (esim. Intian, Brasilian ja Kiinan) lisäksi myös kehitysmaiden kanssa. Ne tarvitsevat paljon apua rahoituspalvelumarkkinoidensa kehittämiseksi.

| 1.12 | ETSK on unionin ja jäsenvaltioiden kaikkien instituutioiden kanssa samassa rintamassa rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. Komissio korostaa, että rahoitusalan tulee toimia täydessä ja jatkuvassa yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Tässäkin yhteydessä komitea tukee ja painottaa tätä rahoituslaitoksille suunnattua kehotusta, mutta kohdistaa sen myös toimivaltaisille viranomaisille. Niiden tulisi tehdä selkoa rahoituksen välittäjiltä saatujen tietojen jatkokäytöstä. |
| --- | --- |

1.12

ETSK on unionin ja jäsenvaltioiden kaikkien instituutioiden kanssa samassa rintamassa rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. Komissio korostaa, että rahoitusalan tulee toimia täydessä ja jatkuvassa yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Tässäkin yhteydessä komitea tukee ja painottaa tätä rahoituslaitoksille suunnattua kehotusta, mutta kohdistaa sen myös toimivaltaisille viranomaisille. Niiden tulisi tehdä selkoa rahoituksen välittäjiltä saatujen tietojen jatkokäytöstä.

2.   Taustaa

| 2.1 | Valkoisessa kirjassa vuosien 2005–2010 rahoituspalvelupolitiikasta esitetään tavoitteita, jotka tulee saavuttaa rahoituspalvelujen ”dynaamisen konsolidoinnin” edistämiseksi, kun otetaan huomioon, että tehokkaat rahoitusmarkkinat ovat kehitys- ja talouskasvustrategian kulmakivi. Valkoisen kirjan tunnuslauseena on ”dynaaminen konsolidointi”. Tavoitteena on poistaa rahoituspalvelujen ja pääomien vapaan liikkuvuuden esteet, joita edelleen on olemassa huolimatta rahoituspalvelujen toimintaohjelman avulla vuosina 1999–2005 saavutetuista merkittävistä tuloksista. |
| --- | --- |

2.1

Valkoisessa kirjassa vuosien 2005–2010 rahoituspalvelupolitiikasta esitetään tavoitteita, jotka tulee saavuttaa rahoituspalvelujen ”dynaamisen konsolidoinnin” edistämiseksi, kun otetaan huomioon, että tehokkaat rahoitusmarkkinat ovat kehitys- ja talouskasvustrategian kulmakivi. Valkoisen kirjan tunnuslauseena on ”dynaaminen konsolidointi”. Tavoitteena on poistaa rahoituspalvelujen ja pääomien vapaan liikkuvuuden esteet, joita edelleen on olemassa huolimatta rahoituspalvelujen toimintaohjelman avulla vuosina 1999–2005 saavutetuista merkittävistä tuloksista.

| 2.2 | Sääntelyn keskeinen rooli rahoitusmarkkinoiden toiminnassa oikeuttaa kiinnittämään valkoisessa kirjassa runsaasti huomiota siihen, että olemassa oleva lainsäädäntö tulee panna täytäntöön ja että sitä tulee voimistaa. Samalla erityisesti jäsenvaltioiden tulee kuitenkin pyrkiä välttämään lainsäädäntötoimien liiallista kasautumista (nk. gold-plating). |
| --- | --- |

2.2

Sääntelyn keskeinen rooli rahoitusmarkkinoiden toiminnassa oikeuttaa kiinnittämään valkoisessa kirjassa runsaasti huomiota siihen, että olemassa oleva lainsäädäntö tulee panna täytäntöön ja että sitä tulee voimistaa. Samalla erityisesti jäsenvaltioiden tulee kuitenkin pyrkiä välttämään lainsäädäntötoimien liiallista kasautumista (nk. gold-plating).

| 2.3 | Sääntelypuitteiden analysoinnin yhteydessä on pohdittava EU:n valvontaviranomaisten toiminnan rajoja, tehtäviä ja koordinointivastuuta. Tätä nykyä kansallisten valvontatietokantojen ylläpitäminen voi vielä olla paras tapa suojata ja varmistaa kuluttajien ja sijoittajien asema, mutta tällaiseen tarkastelutapaan liittyy selvästi kaksi keskeistä ongelmaa. |
| --- | --- |

2.3

Sääntelypuitteiden analysoinnin yhteydessä on pohdittava EU:n valvontaviranomaisten toiminnan rajoja, tehtäviä ja koordinointivastuuta. Tätä nykyä kansallisten valvontatietokantojen ylläpitäminen voi vielä olla paras tapa suojata ja varmistaa kuluttajien ja sijoittajien asema, mutta tällaiseen tarkastelutapaan liittyy selvästi kaksi keskeistä ongelmaa.

| 2.3.1 | Valtiotasoa ylempänä harjoitettu integroimaton valvonta rajoittaa voimakkaasti markkinoiden yhdentymistä, joten jäsenvaltioiden viranomaisia tulee kannustaa tiiviiseen yhteistyöhön ja yhteistyö tulee vakiinnuttaa. Useissa jäsenvaltioissa toimivien suurten eurooppalaisten pankkien riskinhallinta tapahtuu konsernitasolla konsolidoidulta pohjalta. Valvontaviranomaisten tulee pystyä arvioimaan asianmukaisesti tällaisten suurten eurooppalaisten konsernien riskiprofiilia. |
| --- | --- |

2.3.1

Valtiotasoa ylempänä harjoitettu integroimaton valvonta rajoittaa voimakkaasti markkinoiden yhdentymistä, joten jäsenvaltioiden viranomaisia tulee kannustaa tiiviiseen yhteistyöhön ja yhteistyö tulee vakiinnuttaa. Useissa jäsenvaltioissa toimivien suurten eurooppalaisten pankkien riskinhallinta tapahtuu konsernitasolla konsolidoidulta pohjalta. Valvontaviranomaisten tulee pystyä arvioimaan asianmukaisesti tällaisten suurten eurooppalaisten konsernien riskiprofiilia.

| 2.3.2 | Vahvojen valvontavaltuuksien säilyttäminen jäsenvaltiotasolla ei saa pystyttää yhteisön tason ”dynaamisen konsolidoinnin” tielle esteitä, joiden asteittaista poistamista valkoisessa kirjassa toivotaan. |
| --- | --- |

2.3.2

Vahvojen valvontavaltuuksien säilyttäminen jäsenvaltiotasolla ei saa pystyttää yhteisön tason ”dynaamisen konsolidoinnin” tielle esteitä, joiden asteittaista poistamista valkoisessa kirjassa toivotaan.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on äskettäin antanut lausunnon, jossa esitetään komitean näkemykset asiakirjasta ”Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005–2010)”. Koska valkoisessa kirjassa toistetaan monia vihreässä kirjassa esitettyjä ehdotuksia, ETSK esittää aiemmat arvionsa (1) tiivistetysti tässäkin lausunnossa. |
| --- | --- |

3.1

ETSK on äskettäin antanut lausunnon, jossa esitetään komitean näkemykset asiakirjasta ”Vihreä kirja rahoituspalvelupolitiikasta (2005–2010)”. Koska valkoisessa kirjassa toistetaan monia vihreässä kirjassa esitettyjä ehdotuksia, ETSK esittää aiemmat arvionsa (1) tiivistetysti tässäkin lausunnossa.

| 3.1.1 | Valkoisessa kirjassa korostetaan rahoituspalvelualan talous- ja työllisyyskehityksen mahdollisuuksia. Komitea toteaa kuitenkin, että tätä keskeistä asiakirjan olettamusta tulee pohtia tarkasti ja realistisesti ottaen huomioon useita laajalti dokumentoituja tosiseikkoja. |
| --- | --- |

3.1.1

Valkoisessa kirjassa korostetaan rahoituspalvelualan talous- ja työllisyyskehityksen mahdollisuuksia. Komitea toteaa kuitenkin, että tätä keskeistä asiakirjan olettamusta tulee pohtia tarkasti ja realistisesti ottaen huomioon useita laajalti dokumentoituja tosiseikkoja.

| 3.2 | Alan konsolidointiprosessi saattaa tehostaa toimintaa ja saada aikaan mittakaavaetuja, mikä voi loppujen lopuksi hyödyttää välittäjien riskipääomaan sijoittaneita osakkeenomistajia (sijoitetun pääoman tuotto kasvaa) ja rahoituspalvelujen käyttäjiä (palvelujen kustannuksen pienenevät). |
| --- | --- |

3.2

Alan konsolidointiprosessi saattaa tehostaa toimintaa ja saada aikaan mittakaavaetuja, mikä voi loppujen lopuksi hyödyttää välittäjien riskipääomaan sijoittaneita osakkeenomistajia (sijoitetun pääoman tuotto kasvaa) ja rahoituspalvelujen käyttäjiä (palvelujen kustannuksen pienenevät).

| 3.3 | On kuitenkin myös laajoja empiirisiä todisteita siitä, että konsolidointiprosessien seurauksena rahoitusalan työpaikat vähenevät, mikä on omiaan lisäämään työntekijöiden epävarmuudentunnetta. On päivänselvää, että fuusioiden ja yritysostojen yhteydessä esitetyissä liiketoimintasuunnitelmissa painotetaan erityisesti henkilöstökustannusten pienenemisen ansiosta saatavia säästöjä. Konsolidointiprosessien välittömänä seurauksena on työpaikkojen väheneminen, mutta on myönnettävä, että ne antavat mahdollisuuksia kehittää innovatiivisia palveluja ja toiminta-aloja, joiden työllisyysvaikutukset puolestaan ovat myönteisiä. Jos vähennettäisiin tekijöitä, jotka estävät rahoituspalvelujen tuottajia hyödyntämästä täysimääräisesti rajatylittävien fuusioiden tarjoamaa synergiaa, pankit voisivat tuottaa palveluja pienemmin kustannuksin, tarjota asiakkaille edullisempia hintoja ja edistää näin kysyntää. Tämä kannustaisi rahoituksen välittäjiä investoimaan, mikä taas vaikuttaisi myönteisesti myös työllisyyteen. Puhelinpalvelukeskusten ja tukitoimintojen kaltaisia erityisaloja lukuun ottamatta tällaiset uudet työpaikat houkuttelevat yleensä varsin korkeasti koulutettuja ja hyvin palkattuja henkilöitä. |
| --- | --- |

3.3

On kuitenkin myös laajoja empiirisiä todisteita siitä, että konsolidointiprosessien seurauksena rahoitusalan työpaikat vähenevät, mikä on omiaan lisäämään työntekijöiden epävarmuudentunnetta. On päivänselvää, että fuusioiden ja yritysostojen yhteydessä esitetyissä liiketoimintasuunnitelmissa painotetaan erityisesti henkilöstökustannusten pienenemisen ansiosta saatavia säästöjä. Konsolidointiprosessien välittömänä seurauksena on työpaikkojen väheneminen, mutta on myönnettävä, että ne antavat mahdollisuuksia kehittää innovatiivisia palveluja ja toiminta-aloja, joiden työllisyysvaikutukset puolestaan ovat myönteisiä. Jos vähennettäisiin tekijöitä, jotka estävät rahoituspalvelujen tuottajia hyödyntämästä täysimääräisesti rajatylittävien fuusioiden tarjoamaa synergiaa, pankit voisivat tuottaa palveluja pienemmin kustannuksin, tarjota asiakkaille edullisempia hintoja ja edistää näin kysyntää. Tämä kannustaisi rahoituksen välittäjiä investoimaan, mikä taas vaikuttaisi myönteisesti myös työllisyyteen. Puhelinpalvelukeskusten ja tukitoimintojen kaltaisia erityisaloja lukuun ottamatta tällaiset uudet työpaikat houkuttelevat yleensä varsin korkeasti koulutettuja ja hyvin palkattuja henkilöitä.

| 3.4 | Vaikka alan konsolidointi ei siis loppujen lopuksi vaikuta kielteisesti työllisyyteen, komitea painottaa voimakkaasti, että nykyisten työpaikkojen vähenemisen ja uusien luomisen väliseen viiveeseen ja tarvittavan ammattipätevyyden eroihin on kiinnitettävä huomiota. Kun aletaan painottaa työpaikan säilyttämisen sijasta pikemminkin mahdollisuutta saada työpaikka, tulisi jäsenvaltioiden asettaa etusijalle asianmukaisen sosiaalisen turvaverkon lisäksi myös ammatillisten koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmien tukeminen. |
| --- | --- |

3.4

Vaikka alan konsolidointi ei siis loppujen lopuksi vaikuta kielteisesti työllisyyteen, komitea painottaa voimakkaasti, että nykyisten työpaikkojen vähenemisen ja uusien luomisen väliseen viiveeseen ja tarvittavan ammattipätevyyden eroihin on kiinnitettävä huomiota. Kun aletaan painottaa työpaikan säilyttämisen sijasta pikemminkin mahdollisuutta saada työpaikka, tulisi jäsenvaltioiden asettaa etusijalle asianmukaisen sosiaalisen turvaverkon lisäksi myös ammatillisten koulutus- ja uudelleenkoulutusohjelmien tukeminen.

| 3.5 | Jos työntekijät havaitsevat, että heidän ammattipätevyytensä ja osaamisensa on helposti hyödynnettävissä myös nopeasti kehittyvässä taloudellisessa ympäristössä, he ovat valmiimpia hyväksymään työpaikan epävarmuuden lisääntymisen ”dynaamisen konsolidoinnin” seurauksena. Tämän johdosta ammatillista koulutusta tulee pitää paitsi sosiaalisen epävarmuuden hillitsemiskeinona myös olennaisena ja välttämättömänä edellytyksenä ”dynaamista konsolidointia” koskevan suunnitelman ja yleensä Lissabonin strategian onnistumiselle pitkällä aikavälillä. Lissabonin strategian tavoitteena on tehdä unionista maailman merkittävin ”tietoon perustuva talous”. Lisäksi tulee luoda tarvittava sosiaalinen verkko kyseisenlaisten siirtymävaiheiden usein vakavien seurausten lievittämiseksi. |
| --- | --- |

3.5

Jos työntekijät havaitsevat, että heidän ammattipätevyytensä ja osaamisensa on helposti hyödynnettävissä myös nopeasti kehittyvässä taloudellisessa ympäristössä, he ovat valmiimpia hyväksymään työpaikan epävarmuuden lisääntymisen ”dynaamisen konsolidoinnin” seurauksena. Tämän johdosta ammatillista koulutusta tulee pitää paitsi sosiaalisen epävarmuuden hillitsemiskeinona myös olennaisena ja välttämättömänä edellytyksenä ”dynaamista konsolidointia” koskevan suunnitelman ja yleensä Lissabonin strategian onnistumiselle pitkällä aikavälillä. Lissabonin strategian tavoitteena on tehdä unionista maailman merkittävin ”tietoon perustuva talous”. Lisäksi tulee luoda tarvittava sosiaalinen verkko kyseisenlaisten siirtymävaiheiden usein vakavien seurausten lievittämiseksi.

4.   Erityistä

4.1   Sääntelyn parantaminen

| 4.1.1 | Sääntelyn parantamisen kolme perusperiaatetta ovat yksinkertaistaminen, kodifiointi ja selkeyttäminen. Toimien tarpeellisen johdonmukaisuuden, soveltamisen yksinkertaisuuden ja täytäntöönpanon yhdenmukaisuuden varmistamiseksi on tärkeää pyrkiä näihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

4.1.1

Sääntelyn parantamisen kolme perusperiaatetta ovat yksinkertaistaminen, kodifiointi ja selkeyttäminen. Toimien tarpeellisen johdonmukaisuuden, soveltamisen yksinkertaisuuden ja täytäntöönpanon yhdenmukaisuuden varmistamiseksi on tärkeää pyrkiä näihin tavoitteisiin.

| 4.1.2 | ETSK kannattaa komission ehdotuksia säädöskäytännön parantamisesta sekä erityisesti sitä, että komissio sitoutuu kuulemaan kaikkia sidosryhmiä usein ja avoimesti sekä tekemään ennen kutakin ehdotusta vaikutusarvioinnin, jonka yhteydessä tarkastellaan kustannusten ja taloudellisen hyödyn suhdetta laajassa merkityksessä eli siten, että huomioon otetaan myös sosiaali- ja ympäristönäkökohdat sekä koko talousjärjestelmään kohdistuvat ulkoisvaikutukset. Yhtä lailla merkittävä on lupaus parantaa lainsäädännön laatua yhdessä neuvoston ja parlamentin kanssa. |
| --- | --- |

4.1.2

ETSK kannattaa komission ehdotuksia säädöskäytännön parantamisesta sekä erityisesti sitä, että komissio sitoutuu kuulemaan kaikkia sidosryhmiä usein ja avoimesti sekä tekemään ennen kutakin ehdotusta vaikutusarvioinnin, jonka yhteydessä tarkastellaan kustannusten ja taloudellisen hyödyn suhdetta laajassa merkityksessä eli siten, että huomioon otetaan myös sosiaali- ja ympäristönäkökohdat sekä koko talousjärjestelmään kohdistuvat ulkoisvaikutukset. Yhtä lailla merkittävä on lupaus parantaa lainsäädännön laatua yhdessä neuvoston ja parlamentin kanssa.

| 4.1.3 | ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan haasteena on sekä asianmukainen ja oikea-aikainen täytäntöönpano että yhteisön lainsäädännön moitteeton soveltaminen 25 jäsenvaltiossa myös tulevia laajentumisia ajatellen. Komitea on samaa mieltä myös siitä, että nk. kultaamista on vastustettava. Sillä tarkoitetaan myöhemmin yksipuolisesti tehtäviä lisäyksiä, jotka ovat ristiriidassa yhtenäismarkkinoiden periaatteen kanssa. Yhtenä EU:n rahoituspalvelujen yhdentymisen merkittävimmistä esteistä onkin jäsenvaltioissa sovellettavien kuluttajansuojasääntöjen perusteeton kirjavuus. |
| --- | --- |

4.1.3

ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan haasteena on sekä asianmukainen ja oikea-aikainen täytäntöönpano että yhteisön lainsäädännön moitteeton soveltaminen 25 jäsenvaltiossa myös tulevia laajentumisia ajatellen. Komitea on samaa mieltä myös siitä, että nk. kultaamista on vastustettava. Sillä tarkoitetaan myöhemmin yksipuolisesti tehtäviä lisäyksiä, jotka ovat ristiriidassa yhtenäismarkkinoiden periaatteen kanssa. Yhtenä EU:n rahoituspalvelujen yhdentymisen merkittävimmistä esteistä onkin jäsenvaltioissa sovellettavien kuluttajansuojasääntöjen perusteeton kirjavuus.

| 4.1.4 | Myös ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää tarkistaa jälkikäteen, onko sääntöjen avulla saavutettu toivotut tulokset. Lisäksi tulee tarkistaa ainakin Lamfalussyn prosessiin kuuluvien alojen osalta, onko markkinoiden kehitys ollut prosessin tavoitteiden mukaista. |
| --- | --- |

4.1.4

Myös ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää tarkistaa jälkikäteen, onko sääntöjen avulla saavutettu toivotut tulokset. Lisäksi tulee tarkistaa ainakin Lamfalussyn prosessiin kuuluvien alojen osalta, onko markkinoiden kehitys ollut prosessin tavoitteiden mukaista.

| 4.1.5 | Yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön johdonmukaisuuden tarkistaminen tulee aloittaa merkittävimmistä aloista, joilla sääntelyn yhdenmukaistamiseen ja konsolidointiin liittyvät ongelmat saattavat olla suurimpia. Esimerkkinä voidaan mainita UCITS-yrityksiin liittyvä jakelu- ja tiedotustoiminta. Kyseisen alan kilpailun lisääntyminen ja toiminnan tehostuminen edellyttävät myös yhä väljempää liikkumavaraa jakelussa ja markkinoinnissa. Merkittävänä esteenä on, ettei sääntelypuitteita ole vielä tarkkaan määritelty. Komission aikomus laatia vuonna 2006 tiedonanto/suositus ja marraskuussa valkoinen kirja omaisuudenhoidosta on siis erittäin tervetullut. |
| --- | --- |

4.1.5

Yhteisön lainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön johdonmukaisuuden tarkistaminen tulee aloittaa merkittävimmistä aloista, joilla sääntelyn yhdenmukaistamiseen ja konsolidointiin liittyvät ongelmat saattavat olla suurimpia. Esimerkkinä voidaan mainita UCITS-yrityksiin liittyvä jakelu- ja tiedotustoiminta. Kyseisen alan kilpailun lisääntyminen ja toiminnan tehostuminen edellyttävät myös yhä väljempää liikkumavaraa jakelussa ja markkinoinnissa. Merkittävänä esteenä on, ettei sääntelypuitteita ole vielä tarkkaan määritelty. Komission aikomus laatia vuonna 2006 tiedonanto/suositus ja marraskuussa valkoinen kirja omaisuudenhoidosta on siis erittäin tervetullut.

| 4.1.6 | Komissio aikoo ehdottaa vakuutusalan nykyisten 16 direktiivin tiivistämistä yhteen direktiiviin. ETSK kannattaa tätä kodifiointiehdotusta ja pitää sitä erinomaisena mallina, jota tulee noudattaa muillakin aloilla: tulee antaa säädöksiä, joihin on koottu useissa eri direktiiveissä käsitellyt seikat tiivistettyinä, yksinkertaistettuina ja uudelleen järjestettyinä. |
| --- | --- |

4.1.6

Komissio aikoo ehdottaa vakuutusalan nykyisten 16 direktiivin tiivistämistä yhteen direktiiviin. ETSK kannattaa tätä kodifiointiehdotusta ja pitää sitä erinomaisena mallina, jota tulee noudattaa muillakin aloilla: tulee antaa säädöksiä, joihin on koottu useissa eri direktiiveissä käsitellyt seikat tiivistettyinä, yksinkertaistettuina ja uudelleen järjestettyinä.

| 4.1.7 | ETSK pitää tarpeellisena myös määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn soveltamista silloin, kun yhteisön säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tai säädösten soveltaminen ei ole ollut asianmukaista. Komitea kuitenkin huomauttaa, että viime aikoina komissio on ollut hyvin riippuvainen neuvostosta ja soveltanut kyseisiä menettelyjä yhä harvemmin. |
| --- | --- |

4.1.7

ETSK pitää tarpeellisena myös määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn soveltamista silloin, kun yhteisön säädösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tai säädösten soveltaminen ei ole ollut asianmukaista. Komitea kuitenkin huomauttaa, että viime aikoina komissio on ollut hyvin riippuvainen neuvostosta ja soveltanut kyseisiä menettelyjä yhä harvemmin.

| 4.1.8 | Rahoituspalvelualan yksityiskohtaisessa kehittämisessä ja järkeistämisessä on otettava huomioon kuluttajien tiedonsaantiin, koulutukseen ja tietoisuuteen liittyvä ongelma. Nämä seikat ovat keskeisiä kaikenlaisten sääntelypuitteiden tehokkuuden kannalta. Aikomus käynnistää yhteisön tasolla erityistoimia kuluttajajärjestöjen ja rahoitusalan edustajien kanssa on siis mitä tervetullein. Komission tulisi kuitenkin toimia yhä tarmokkaammin, jotta tällaisia toimintatapoja suosittaisiin jäsenvaltiotasolla voimakkaasti tai niistä tehtäisiin jopa pakollisia. Yhteisön kuluttajatietolehti on periaatteessa erinomainen aloite. Tässä yhteydessä tulee kuitenkin pitää mielessä, että tiedotuskeinojen tulee olla luonteeltaan aidosti kuluttajaläheisiä. ETSK kehottaa komissiota olemaan aktiivisesti yhteydessä neuvostoon ja parlamenttiin sen tutkimiseksi, miten sidosryhmien osallistumista jäsenvaltiotasolla voitaisiin tiivistää samaan tapaan kuin yhteisön tasolla aiotaan tehdä. Valtaosalle kuluttajista vielä tuntemattoman FIN-NET-kuluttajavalitusverkoston kehittäminen on askel oikeaan suuntaan. ETSK suosittaa ottamaan kyseisen välineen uudistamiseen mukaan kuluttajajärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä yhteiskuntaelämän toimijat. Komitea on valmis tukemaan aloitetta esimerkiksi toteuttamalla omia erityistoimia jäsenvaltioiden kuluttajaneuvostojen sekä talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa. |
| --- | --- |

4.1.8

Rahoituspalvelualan yksityiskohtaisessa kehittämisessä ja järkeistämisessä on otettava huomioon kuluttajien tiedonsaantiin, koulutukseen ja tietoisuuteen liittyvä ongelma. Nämä seikat ovat keskeisiä kaikenlaisten sääntelypuitteiden tehokkuuden kannalta. Aikomus käynnistää yhteisön tasolla erityistoimia kuluttajajärjestöjen ja rahoitusalan edustajien kanssa on siis mitä tervetullein. Komission tulisi kuitenkin toimia yhä tarmokkaammin, jotta tällaisia toimintatapoja suosittaisiin jäsenvaltiotasolla voimakkaasti tai niistä tehtäisiin jopa pakollisia. Yhteisön kuluttajatietolehti on periaatteessa erinomainen aloite. Tässä yhteydessä tulee kuitenkin pitää mielessä, että tiedotuskeinojen tulee olla luonteeltaan aidosti kuluttajaläheisiä. ETSK kehottaa komissiota olemaan aktiivisesti yhteydessä neuvostoon ja parlamenttiin sen tutkimiseksi, miten sidosryhmien osallistumista jäsenvaltiotasolla voitaisiin tiivistää samaan tapaan kuin yhteisön tasolla aiotaan tehdä. Valtaosalle kuluttajista vielä tuntemattoman FIN-NET-kuluttajavalitusverkoston kehittäminen on askel oikeaan suuntaan. ETSK suosittaa ottamaan kyseisen välineen uudistamiseen mukaan kuluttajajärjestöt ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä yhteiskuntaelämän toimijat. Komitea on valmis tukemaan aloitetta esimerkiksi toteuttamalla omia erityistoimia jäsenvaltioiden kuluttajaneuvostojen sekä talous- ja sosiaalineuvostojen kanssa.

| 4.1.9 | ETSK katsoo, että komissio ei saa aliarvioida asiakirjojen laadintakieleen liittyvää ongelmaa korostaessaan etenkin kuluttajille, sijoittajille ja rahoitusalan työntekijöille suunnatun tiedotuksen merkitystä. Komission tulee kiinnittää ongelmaan huomiota ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta ainakin keskeiset asiakirjat olisivat saatavilla mahdollisimman monella kielellä. |
| --- | --- |

4.1.9

ETSK katsoo, että komissio ei saa aliarvioida asiakirjojen laadintakieleen liittyvää ongelmaa korostaessaan etenkin kuluttajille, sijoittajille ja rahoitusalan työntekijöille suunnatun tiedotuksen merkitystä. Komission tulee kiinnittää ongelmaan huomiota ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, jotta ainakin keskeiset asiakirjat olisivat saatavilla mahdollisimman monella kielellä.

| 4.1.10 | ETSK antaa arvoa sille, että kuluttajiin sekä pankki- ja rahoituslaitosten työntekijöihin kohdistetaan huomiota ja että heitä on tarkoitus kuulla säännöllisesti oman alansa kysymyksistä. Markkinoiden yhdentymisen lisäarvo liittyy kuluttajien tyytyväisyyteen, mutta myös päätösten sosiaalisiin vaikutuksiin tulee kiinnittää asianmukaista huomiota. Rahoitusalan direktiiveissä ei ole aina kuitenkaan noudatettu tällaista lähestymistapaa. Edellä kohdassa ”Yleistä” esitetyissä huomioissa korostetaan voimakkaasti tällaiseen analyysiin liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

4.1.10

ETSK antaa arvoa sille, että kuluttajiin sekä pankki- ja rahoituslaitosten työntekijöihin kohdistetaan huomiota ja että heitä on tarkoitus kuulla säännöllisesti oman alansa kysymyksistä. Markkinoiden yhdentymisen lisäarvo liittyy kuluttajien tyytyväisyyteen, mutta myös päätösten sosiaalisiin vaikutuksiin tulee kiinnittää asianmukaista huomiota. Rahoitusalan direktiiveissä ei ole aina kuitenkaan noudatettu tällaista lähestymistapaa. Edellä kohdassa ”Yleistä” esitetyissä huomioissa korostetaan voimakkaasti tällaiseen analyysiin liittyviä kysymyksiä.

| 4.1.11 | Rahoitusalan ja yhteisön talouspolitiikan muiden alojen vuorovaikutuksesta ETSK on jo aiemmin korostanut (2), että suuriin eurooppalaisiin konserneihin sovellettava alv-järjestelmä saattaa haitata rahoituspalvelujen vahvistumista. Komitea on tyytyväinen komission aikeisiin esittää tätä seikkaa koskeva lainsäädäntöehdotus. Alv-järjestelmän yhdenmukaistaminen on toivottavaa, mutta sen mahdolliset talous-, sosiaali- ja ympäristövaikutukset tulee arvioida erityisen tarkasti. ETSK on kuitenkin jo aiemmin huomauttanut, että nykyiset olosuhteet saattavat haitata rahoitusmarkkinoiden täyttä yhdentymistä ja kehitystä. Komitea kiinnittää lisäksi huomiota ulkoistamiseen liittyvään ongelmaan. Yhdenmukaistamaton verotusympäristö saattaa olla erittäin merkittävä kannustin palvelujen ulkoistamiseen, joka vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen, palvelujen laatuun ja järjestelmän yleiseen luotettavuuteen. ETSK toivoo, että tätä seikkaa pohdittaisiin huolellisesti, sillä ulkoistamisen tulokset ovat usein olleet erittäin huonoja. |
| --- | --- |

4.1.11

Rahoitusalan ja yhteisön talouspolitiikan muiden alojen vuorovaikutuksesta ETSK on jo aiemmin korostanut (2), että suuriin eurooppalaisiin konserneihin sovellettava alv-järjestelmä saattaa haitata rahoituspalvelujen vahvistumista. Komitea on tyytyväinen komission aikeisiin esittää tätä seikkaa koskeva lainsäädäntöehdotus. Alv-järjestelmän yhdenmukaistaminen on toivottavaa, mutta sen mahdolliset talous-, sosiaali- ja ympäristövaikutukset tulee arvioida erityisen tarkasti. ETSK on kuitenkin jo aiemmin huomauttanut, että nykyiset olosuhteet saattavat haitata rahoitusmarkkinoiden täyttä yhdentymistä ja kehitystä. Komitea kiinnittää lisäksi huomiota ulkoistamiseen liittyvään ongelmaan. Yhdenmukaistamaton verotusympäristö saattaa olla erittäin merkittävä kannustin palvelujen ulkoistamiseen, joka vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen, palvelujen laatuun ja järjestelmän yleiseen luotettavuuteen. ETSK toivoo, että tätä seikkaa pohdittaisiin huolellisesti, sillä ulkoistamisen tulokset ovat usein olleet erittäin huonoja.

4.2   Asianmukaisen sääntely- ja valvontarakenteen varmistaminen

| 4.2.1 | Markkinoita valvovien viranomaisten keskinäisen koordinoinnin lisäämistä koskeva tavoite on epäilemättä kannatettava. Tavoite voisi olla helpompi saavuttaa, jos kolmannen tason komiteoiden roolia kasvatettaisiin asteittain ja niiden jäsenten toimivaltuudet yhdenmukaistettaisiin Lamfalussyn prosessin yhteydessä sen varmistamiseksi, että yhteisön sääntelykehys saadaan valmiiksi. Näin voitaisiin keventää komission työtaakkaa ja pienentää sitä riskiä, että jäsenvaltiot tai valvontaviranomaiset turvautuvat nk. kultaamiseen. |
| --- | --- |

4.2.1

Markkinoita valvovien viranomaisten keskinäisen koordinoinnin lisäämistä koskeva tavoite on epäilemättä kannatettava. Tavoite voisi olla helpompi saavuttaa, jos kolmannen tason komiteoiden roolia kasvatettaisiin asteittain ja niiden jäsenten toimivaltuudet yhdenmukaistettaisiin Lamfalussyn prosessin yhteydessä sen varmistamiseksi, että yhteisön sääntelykehys saadaan valmiiksi. Näin voitaisiin keventää komission työtaakkaa ja pienentää sitä riskiä, että jäsenvaltiot tai valvontaviranomaiset turvautuvat nk. kultaamiseen.

| 4.2.2 | ETSK:n mielestä tässä vaiheessa on vielä liian aikaista ajatella yhden yhtenäisen eurooppalaisen valvontaviranomaisen perustamista vastaamaan koordinoinnista. Komitea kuitenkin katsoo, että jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten tulee tehdä jatkuvasti aktiivista yhteistyötä ja pyrkiä laatimaan yhteisiä käyttäytymis- ja toimintaohjeita. Näin vahvistettaisiin keskinäistä luottamusta ja otettaisiin ensimmäinen askel sellaisen prosessin käynnistämiseksi, jonka tuloksena on myöhemmin eurooppalaisen viranomaisen perustaminen valvomaan useissa jäsenvaltioissa toimivia suuria pankki-, rahoitus- ja vakuutuskonserneja. Ensimmäinen tärkeä päätös olisi, että nimetään emoyrityksen sijaintimaassa toimiva päävalvontaviranomainen, joka vastaisi myös tytäryritysten ja hallinnassa olevien yritysten toiminnan valvonnasta muissa unionin jäsenvaltioissa. Monikansalliset yritykset ja valvontaviranomaiset voisivat todella hyötyä yhtenäismarkkinoista siten, ettei niiden tarvitse pitää yllä moninkertaista talousraportointia, esittää useita tiedonantoasiakirjoja ja ottaa huomioon erilaisia kansallisia sääntöjä. |
| --- | --- |

4.2.2

ETSK:n mielestä tässä vaiheessa on vielä liian aikaista ajatella yhden yhtenäisen eurooppalaisen valvontaviranomaisen perustamista vastaamaan koordinoinnista. Komitea kuitenkin katsoo, että jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten tulee tehdä jatkuvasti aktiivista yhteistyötä ja pyrkiä laatimaan yhteisiä käyttäytymis- ja toimintaohjeita. Näin vahvistettaisiin keskinäistä luottamusta ja otettaisiin ensimmäinen askel sellaisen prosessin käynnistämiseksi, jonka tuloksena on myöhemmin eurooppalaisen viranomaisen perustaminen valvomaan useissa jäsenvaltioissa toimivia suuria pankki-, rahoitus- ja vakuutuskonserneja. Ensimmäinen tärkeä päätös olisi, että nimetään emoyrityksen sijaintimaassa toimiva päävalvontaviranomainen, joka vastaisi myös tytäryritysten ja hallinnassa olevien yritysten toiminnan valvonnasta muissa unionin jäsenvaltioissa. Monikansalliset yritykset ja valvontaviranomaiset voisivat todella hyötyä yhtenäismarkkinoista siten, ettei niiden tarvitse pitää yllä moninkertaista talousraportointia, esittää useita tiedonantoasiakirjoja ja ottaa huomioon erilaisia kansallisia sääntöjä.

| 4.2.3 | Toimintatapa, jota noudatettiin esimerkiksi markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin yhteydessä, on komitean mielestä kannatettava. Direktiiviehdotus oli erittäin yksityiskohtainen, minkä johdosta säädös pantiin jäsenvaltioissa täytäntöön hyvin yhdenmukaisesti ja sääntelystä vastaaville tahoille voitiin antaa paljon vastuuta. Lisäksi vastuuta on jaettu yhteisön tasolla sopimalla tiettyjen toimintojen siirtämisestä eri valvontaviranomaisten kesken. |
| --- | --- |

4.2.3

Toimintatapa, jota noudatettiin esimerkiksi markkinoiden väärinkäyttöä koskevan direktiivin yhteydessä, on komitean mielestä kannatettava. Direktiiviehdotus oli erittäin yksityiskohtainen, minkä johdosta säädös pantiin jäsenvaltioissa täytäntöön hyvin yhdenmukaisesti ja sääntelystä vastaaville tahoille voitiin antaa paljon vastuuta. Lisäksi vastuuta on jaettu yhteisön tasolla sopimalla tiettyjen toimintojen siirtämisestä eri valvontaviranomaisten kesken.

| 4.2.4 | IFRS-standardien käyttöönoton yhteydessä on ollut merkittävä tilaisuus yhdenmukaistaa ja modernisoida yritysten talousraportointia. Tässä yhteydessä voidaan myös yhdenmukaistaa yhteisön tasolla vaatimuksia siitä, millaisia tietoja välittäjien on toimitettava valvontaviranomaisille. ETSK katsoo, että IFRS-standardien käyttöönoton johdosta yhdenmukaistamistavoitteen lykkäämiselle tai viivästymiselle ei enää ole verukkeita. Kyseinen tavoite on keskeinen edellytys, jotta yhteisön tason valvontaan liittyvä koordinointi ja yhteistyö olisi tehokasta ja tuloksekasta. Toimien tulisi kuitenkin olla yhteisön Solvenssi II -hankkeeseen liittyvien vastaavien tavoitteiden mukaisia. Yritysten, jotka eivät vielä ole laatineet tilinpäätöksiään ja konsernitilinpäätöksiään IFRS-standardien mukaisesti, ei tulisi kuitenkaan olla huonommassa asemassa kuin yritysten, joissa kyseinen vaatimus on voimassa. |
| --- | --- |

4.2.4

IFRS-standardien käyttöönoton yhteydessä on ollut merkittävä tilaisuus yhdenmukaistaa ja modernisoida yritysten talousraportointia. Tässä yhteydessä voidaan myös yhdenmukaistaa yhteisön tasolla vaatimuksia siitä, millaisia tietoja välittäjien on toimitettava valvontaviranomaisille. ETSK katsoo, että IFRS-standardien käyttöönoton johdosta yhdenmukaistamistavoitteen lykkäämiselle tai viivästymiselle ei enää ole verukkeita. Kyseinen tavoite on keskeinen edellytys, jotta yhteisön tason valvontaan liittyvä koordinointi ja yhteistyö olisi tehokasta ja tuloksekasta. Toimien tulisi kuitenkin olla yhteisön Solvenssi II -hankkeeseen liittyvien vastaavien tavoitteiden mukaisia. Yritysten, jotka eivät vielä ole laatineet tilinpäätöksiään ja konsernitilinpäätöksiään IFRS-standardien mukaisesti, ei tulisi kuitenkaan olla huonommassa asemassa kuin yritysten, joissa kyseinen vaatimus on voimassa.

4.3   Vireillä olevat ja tulevat lainsäädäntöaloitteet

4.3.1   Vireillä olevat lainsäädäntöaloitteet

| 4.3.1.1 | Vähittäispankkitoimintaan liittyviä erittäin merkittäviä aloitteita on kolme. Asuntoluottoja koskevan aloitteen osalta ETSK on jo aiemmin (3) perustellusti epäillyt käytännön mahdollisuuksia markkinoiden yhdentämiseksi, kun otetaan huomioon oikeudelliset vaikutukset ja tuoreessa lausunnossa osoitetut merkittävät ongelmat. ETSK odottaa edelleen komission linjauksia ja vastauksia komitean esittämiin vastalauseisiin. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Vähittäispankkitoimintaan liittyviä erittäin merkittäviä aloitteita on kolme. Asuntoluottoja koskevan aloitteen osalta ETSK on jo aiemmin (3) perustellusti epäillyt käytännön mahdollisuuksia markkinoiden yhdentämiseksi, kun otetaan huomioon oikeudelliset vaikutukset ja tuoreessa lausunnossa osoitetut merkittävät ongelmat. ETSK odottaa edelleen komission linjauksia ja vastauksia komitean esittämiin vastalauseisiin.

| 4.3.1.2 | Komission ehdottamat muutokset kulutusluottodirektiiviin ovat parannus aiempaan ehdotukseen verrattuna, mutta eivät tee ehdotuksesta täysin kuluttajien odotusten mukaista. Ehdotus on nyt parlamentin käsiteltävänä. ETSK odottaa näiden näkemysten yhteensovittamisen tuloksia ja toivoo, että direktiivi hyväksytään pikaisesti. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Komission ehdottamat muutokset kulutusluottodirektiiviin ovat parannus aiempaan ehdotukseen verrattuna, mutta eivät tee ehdotuksesta täysin kuluttajien odotusten mukaista. Ehdotus on nyt parlamentin käsiteltävänä. ETSK odottaa näiden näkemysten yhteensovittamisen tuloksia ja toivoo, että direktiivi hyväksytään pikaisesti.

| 4.3.1.3 | Myös maksupalveludirektiivillä on suuri merkitys. Rajatylittäviin maksupalveluihin liittyy edelleen epäselviä kohtia. Rahoitusalan järjestelmän tulisi olla kilpailun pääosaston määrittelemien kilpailua, avoimuutta ja vertailukelpoisuutta koskevien sääntöjen mukainen. EU:n yhtenäisen maksualueen (Single Euro Payments Area, SEPA) perustaminen vuoteen 2010 mennessä on kunnianhimoinen ja kannatettava tavoite, jonka avulla tehostetaan rajatylittävää maksuliikennettä ja varmistetaan kuluttajien asema. Tulee kuitenkin ottaa huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa on jo käytössä tehokkaita ja huokeita järjestelmiä (esim. suoraveloitusjärjestelmä). Yhtenäisen maksualueen toteuttamisen yhteydessä tulee pitää mielessä käyttäjien etu ja pyrkiä tuottamaan lisäarvoa. ETSK valmistelee maksupalveluista erillistä lausuntoa, jossa komitean näkemykset esitetään kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Myös maksupalveludirektiivillä on suuri merkitys. Rajatylittäviin maksupalveluihin liittyy edelleen epäselviä kohtia. Rahoitusalan järjestelmän tulisi olla kilpailun pääosaston määrittelemien kilpailua, avoimuutta ja vertailukelpoisuutta koskevien sääntöjen mukainen. EU:n yhtenäisen maksualueen (Single Euro Payments Area, SEPA) perustaminen vuoteen 2010 mennessä on kunnianhimoinen ja kannatettava tavoite, jonka avulla tehostetaan rajatylittävää maksuliikennettä ja varmistetaan kuluttajien asema. Tulee kuitenkin ottaa huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa on jo käytössä tehokkaita ja huokeita järjestelmiä (esim. suoraveloitusjärjestelmä). Yhtenäisen maksualueen toteuttamisen yhteydessä tulee pitää mielessä käyttäjien etu ja pyrkiä tuottamaan lisäarvoa. ETSK valmistelee maksupalveluista erillistä lausuntoa, jossa komitean näkemykset esitetään kokonaisuudessaan.

| 4.3.1.4 | Osallistumista koskevien soveltuvuusvaatimusten tarkistaminen pankkidirektiivin 16 artiklaa ja vakuutusdirektiivin 15 artiklaa koskevien toimien avulla on keskeinen aloite sen varmistamiseksi, etteivät valvontaviranomaiset voi haitata sisämarkkinoiden tasapainoista kehitystä vetoamalla varovaisuuteen rahoitusalan järjestelmien hallinnoinnissa. ETSK katsoo, että järjestelmän vakaus voidaan taata parhaiten tehokkuutta lisäämällä eikä niinkään rajoittamalla yritysten valvonnan siirtämistä. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Osallistumista koskevien soveltuvuusvaatimusten tarkistaminen pankkidirektiivin 16 artiklaa ja vakuutusdirektiivin 15 artiklaa koskevien toimien avulla on keskeinen aloite sen varmistamiseksi, etteivät valvontaviranomaiset voi haitata sisämarkkinoiden tasapainoista kehitystä vetoamalla varovaisuuteen rahoitusalan järjestelmien hallinnoinnissa. ETSK katsoo, että järjestelmän vakaus voidaan taata parhaiten tehokkuutta lisäämällä eikä niinkään rajoittamalla yritysten valvonnan siirtämistä.

| 4.3.1.5 | Selvitysjärjestelmiä koskevien oikeudellisten puitteiden puuttuminen on osaltaan vaikuttanut siihen, että voimakkaat taloudelliset haitat ja todelliset väärinkäytökset ovat jatkuneet. Rajatylittävät selvitykset ja niihin liittyvien maksujen suorittaminen on kalliimpaa ja tehottomampaa kuin jos toimitaan saman maan sisällä. ETSK pitäisi tervetulleena puitedirektiiviä, jonka tavoitteena on parantaa eurooppalaisten toimijoiden kilpailukykyä myös kansainvälisiin kilpailijoihin nähden. Tehokkaat ja järjestyneet markkinat houkuttelevat investointeja, ja niitä Eurooppa tarvitsee, jos se mielii saavuttaa talouskasvu- ja työllisyystavoitteet käytännössä. |
| --- | --- |

4.3.1.5

Selvitysjärjestelmiä koskevien oikeudellisten puitteiden puuttuminen on osaltaan vaikuttanut siihen, että voimakkaat taloudelliset haitat ja todelliset väärinkäytökset ovat jatkuneet. Rajatylittävät selvitykset ja niihin liittyvien maksujen suorittaminen on kalliimpaa ja tehottomampaa kuin jos toimitaan saman maan sisällä. ETSK pitäisi tervetulleena puitedirektiiviä, jonka tavoitteena on parantaa eurooppalaisten toimijoiden kilpailukykyä myös kansainvälisiin kilpailijoihin nähden. Tehokkaat ja järjestyneet markkinat houkuttelevat investointeja, ja niitä Eurooppa tarvitsee, jos se mielii saavuttaa talouskasvu- ja työllisyystavoitteet käytännössä.

4.3.2   Pohdittavina olevat seikat

| 4.3.2.1 | ETSK yhtyy komission arvioihin perusteettomista esteistä, jotka haittaavat pääomien ja investointien täysipainoista liikkumista rajojen yli. |
| --- | --- |

4.3.2.1

ETSK yhtyy komission arvioihin perusteettomista esteistä, jotka haittaavat pääomien ja investointien täysipainoista liikkumista rajojen yli.

| 4.3.2.2 | Komissio on ilmaissut suhtautuvansa epäröivästi nk. 26. järjestelmän käyttöönottoon rahoituspalvelujen alalla. Yhtäältä vähimmäisvaatimusten mukaisen harmonisoinnin periaate on johtanut liialliseen kirjavuuteen. Kotijäsenvaltion periaate on ollut verraton markkinoiden vapauden ja kilpailun voimistamiseksi EU:ssa. Kyseinen periaate saa jäsenvaltioissa sitä paremman vastaanoton, mitä vakaammin eri osapuolet luottavat kunkin jäsenvaltion lainsäädännön laatuun. Lainsäädännön täyden yhdenmukaistamisen tavoite on tässä suhteessa tärkeä vauhdittaja ja edistää ja lujittaa edellä mainittuja luottamuksellisia suhteita, joille rakentuu vähitellen yhteinen kulttuuri. Tuloksena tulisi olla rahoituspalvelusopimusten keskeisten lausekkeiden yhdenmukaistuminen. Toisaalta ETSK toteaa, että toistaiseksi ei ole esitetty todisteita 26. järjestelmän toteuttamiskelpoisuudesta (käytännössä) ja että komission tulisi joka tapauksessa käynnistää perusteellinen selvitys järjestelmän soveltamisesta. ETSK toteaa hiljattain antamassaan lausunnossa (4), että 26. järjestelmä voisi olla toteuttamiskelpoinen vasta sitten, kun on tutkittu perusteellisesti kaikkien 25 jäsenvaltion lainsäädäntö ja niiden allekirjoittamat sopimukset ja todettu, ettei ”rinnakkainen” oikeudellinen väline riko niiden säädöksiä tai lakeja. Lisäksi lausunnossa todetaan, että standardointia koskevat säännöt eivät saa missään tapauksessa estää uusien tuotteiden tarjoamista ja siten jarruttaa innovaatiota. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Komissio on ilmaissut suhtautuvansa epäröivästi nk. 26. järjestelmän käyttöönottoon rahoituspalvelujen alalla. Yhtäältä vähimmäisvaatimusten mukaisen harmonisoinnin periaate on johtanut liialliseen kirjavuuteen. Kotijäsenvaltion periaate on ollut verraton markkinoiden vapauden ja kilpailun voimistamiseksi EU:ssa. Kyseinen periaate saa jäsenvaltioissa sitä paremman vastaanoton, mitä vakaammin eri osapuolet luottavat kunkin jäsenvaltion lainsäädännön laatuun. Lainsäädännön täyden yhdenmukaistamisen tavoite on tässä suhteessa tärkeä vauhdittaja ja edistää ja lujittaa edellä mainittuja luottamuksellisia suhteita, joille rakentuu vähitellen yhteinen kulttuuri. Tuloksena tulisi olla rahoituspalvelusopimusten keskeisten lausekkeiden yhdenmukaistuminen. Toisaalta ETSK toteaa, että toistaiseksi ei ole esitetty todisteita 26. järjestelmän toteuttamiskelpoisuudesta (käytännössä) ja että komission tulisi joka tapauksessa käynnistää perusteellinen selvitys järjestelmän soveltamisesta. ETSK toteaa hiljattain antamassaan lausunnossa (4), että 26. järjestelmä voisi olla toteuttamiskelpoinen vasta sitten, kun on tutkittu perusteellisesti kaikkien 25 jäsenvaltion lainsäädäntö ja niiden allekirjoittamat sopimukset ja todettu, ettei ”rinnakkainen” oikeudellinen väline riko niiden säädöksiä tai lakeja. Lisäksi lausunnossa todetaan, että standardointia koskevat säännöt eivät saa missään tapauksessa estää uusien tuotteiden tarjoamista ja siten jarruttaa innovaatiota.

4.3.3   Tulevat aloitteet

| 4.3.3.1 | Heinäkuussa 2005 julkaistusta vihreästä kirjasta hiljattain antamassaan lausunnossa (5) ETSK toteaa, että UCITS-yrityksiä koskeva toimi on tarpeellinen: ”Sijoitusrahastot kilpailevat sellaisten rahoitustuotteiden — esim. sijoitussidonnaisten vakuutusten — kanssa, joita sijoittajat pitävät vastaavina tuotteina mutta joiden sääntely on hyvin erilaista. Se saattaa vääristää sijoittajien valintoja ja vaikuttaa kielteisesti kustannuksiin ja tehtyjen sijoitusten riskeihin. Komitean mielestä tätä ongelmaa ei voida torjua vähentämällä kilpailua eikä väljentämällä sijoitusrahastoja koskevia rajoituksia ja vakuusvaatimuksia. Sen sijaan tulisi tiukentaa sääntöjä, jotta rahoitustuotteisiin, joita käytännössä pidetään suorana vaihtoehtona rahastosijoituksille, kohdistuisi vastaavat oikeudelliset vaatimukset kuin kyseisiin sijoituksiin.” Havaituista ongelmista mainittakoon esimerkkeinä, että rahastoja ja sijoitussidonnaisia vakuutuksia koskevat velvoitteet ovat epäsymmetrisiä ja että ”eurooppalaisen passin” kehittäminen on jäänyt puolitiehen, koska osa valvontaviranomaisista asettaa sille jatkuvasti esteitä. Lisäksi ongelmana ovat avoimuuden puute etenkin markkinoilta poistumiseen liittyvien kustannusten osalta sekä markkinoiden sirpaleisuus ja sen aiheuttamat korkeat kustannukset. ETSK seuraa huolestuneena eräissä jäsenvaltioissa kehitettäviä pääomaturvattuja rahastoja, joita hoitavalla rahastoyhtiöllä ei ole minkäänlaisia velvoitteita pitää asianmukaisia omia varoja. Erityisen epäedullisen markkinasuhdanteen sattuessa kuluttajansuoja saattaa tällaisissa tapauksissa osoittautua riittämättömäksi. ETSK kehottaa komissiota korjaamaan tämän puutteen ja asettamaan asianmukaiset vaatimukset pääomaturvattuja rahastoja tarjoavien yhtiöiden omien varojen ja velkojen suhteelle sekä vahvistamaan erityisen ja asianmukaisen valvontatason. ETSK tuntee UCITS-yritysten tehostamispaineet erityisen selvästi siitäkin syystä, että ne ovat eläkerahastomallien keskeisiä osatekijöitä ja voivat olla merkittävä osa sen ongelman ratkaisua, josta aivan oikeutetusti muistutetaan valkoisen kirjan alussa: lähes kaikkia Euroopan kansantalouksia vaivaavan mittavan eläkevajeen rahoitus. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Heinäkuussa 2005 julkaistusta vihreästä kirjasta hiljattain antamassaan lausunnossa (5) ETSK toteaa, että UCITS-yrityksiä koskeva toimi on tarpeellinen: ”Sijoitusrahastot kilpailevat sellaisten rahoitustuotteiden — esim. sijoitussidonnaisten vakuutusten — kanssa, joita sijoittajat pitävät vastaavina tuotteina mutta joiden sääntely on hyvin erilaista. Se saattaa vääristää sijoittajien valintoja ja vaikuttaa kielteisesti kustannuksiin ja tehtyjen sijoitusten riskeihin. Komitean mielestä tätä ongelmaa ei voida torjua vähentämällä kilpailua eikä väljentämällä sijoitusrahastoja koskevia rajoituksia ja vakuusvaatimuksia. Sen sijaan tulisi tiukentaa sääntöjä, jotta rahoitustuotteisiin, joita käytännössä pidetään suorana vaihtoehtona rahastosijoituksille, kohdistuisi vastaavat oikeudelliset vaatimukset kuin kyseisiin sijoituksiin.” Havaituista ongelmista mainittakoon esimerkkeinä, että rahastoja ja sijoitussidonnaisia vakuutuksia koskevat velvoitteet ovat epäsymmetrisiä ja että ”eurooppalaisen passin” kehittäminen on jäänyt puolitiehen, koska osa valvontaviranomaisista asettaa sille jatkuvasti esteitä. Lisäksi ongelmana ovat avoimuuden puute etenkin markkinoilta poistumiseen liittyvien kustannusten osalta sekä markkinoiden sirpaleisuus ja sen aiheuttamat korkeat kustannukset. ETSK seuraa huolestuneena eräissä jäsenvaltioissa kehitettäviä pääomaturvattuja rahastoja, joita hoitavalla rahastoyhtiöllä ei ole minkäänlaisia velvoitteita pitää asianmukaisia omia varoja. Erityisen epäedullisen markkinasuhdanteen sattuessa kuluttajansuoja saattaa tällaisissa tapauksissa osoittautua riittämättömäksi. ETSK kehottaa komissiota korjaamaan tämän puutteen ja asettamaan asianmukaiset vaatimukset pääomaturvattuja rahastoja tarjoavien yhtiöiden omien varojen ja velkojen suhteelle sekä vahvistamaan erityisen ja asianmukaisen valvontatason. ETSK tuntee UCITS-yritysten tehostamispaineet erityisen selvästi siitäkin syystä, että ne ovat eläkerahastomallien keskeisiä osatekijöitä ja voivat olla merkittävä osa sen ongelman ratkaisua, josta aivan oikeutetusti muistutetaan valkoisen kirjan alussa: lähes kaikkia Euroopan kansantalouksia vaivaavan mittavan eläkevajeen rahoitus.

| 4.3.3.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että mahdollisuus avata pankkitili on tärkeä — eikä vain taloudellisessa mielessä. Modernissa taloudessa pankkitili antaa yksilölle eräänlaisen taloudellisen kansalaisuuden. Joissakin jäsenvaltioissa kyseinen kansalaisoikeus tunnustetaan lainsäädännössä ja rahoitusalan järjestelmän on taattava, että peruspalveluja voidaan käyttää vähäisin kustannuksin. Toisissa valtioissa yritykset kiinnittävät aiheeseen yhä enemmän huomiota ja tarjoavat käyttötiliin liitettävän palvelupaketin muutaman euron kuukausihintaan. |
| --- | --- |

4.3.3.2

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että mahdollisuus avata pankkitili on tärkeä — eikä vain taloudellisessa mielessä. Modernissa taloudessa pankkitili antaa yksilölle eräänlaisen taloudellisen kansalaisuuden. Joissakin jäsenvaltioissa kyseinen kansalaisoikeus tunnustetaan lainsäädännössä ja rahoitusalan järjestelmän on taattava, että peruspalveluja voidaan käyttää vähäisin kustannuksin. Toisissa valtioissa yritykset kiinnittävät aiheeseen yhä enemmän huomiota ja tarjoavat käyttötiliin liitettävän palvelupaketin muutaman euron kuukausihintaan.

| 4.3.3.3 | Aikomus poistaa tilien rajatylittävää käyttöä haittaavat tekijät on kannatettava. Esteiden poistaminen saattaisi osaltaan edistää pankkimaksujen pienentymistä. Mahdollisuus avata tilejä verkossa voisi todella helpottaa Euroopan laajuista tilien käytettävyyttä koskevan tavoitteen saavuttamista. On kuitenkin otettava huomioon, että kaikki kuluttajat eivät pysty käyttämään tietotekniikkaa. Kyse on yleensä heikoimmassa asemassa olevista väestöryhmistä, ja komission tulisi kehittää tyydyttävä ratkaisu myös heitä varten. Komitea korostaa, että tämän toteuttaminen käytännössä edellyttää valvontaviranomaisten aidon ja rakentavan yhteistyön lujittamista. Valkoisen kirjan ehdotusten mukaisesti komissio päätti 16. toukokuuta 2006 (6) perustaa asiantuntijaryhmän analysoimaan pankkitileihin liittyvää asiakkaiden liikkuvuutta. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Aikomus poistaa tilien rajatylittävää käyttöä haittaavat tekijät on kannatettava. Esteiden poistaminen saattaisi osaltaan edistää pankkimaksujen pienentymistä. Mahdollisuus avata tilejä verkossa voisi todella helpottaa Euroopan laajuista tilien käytettävyyttä koskevan tavoitteen saavuttamista. On kuitenkin otettava huomioon, että kaikki kuluttajat eivät pysty käyttämään tietotekniikkaa. Kyse on yleensä heikoimmassa asemassa olevista väestöryhmistä, ja komission tulisi kehittää tyydyttävä ratkaisu myös heitä varten. Komitea korostaa, että tämän toteuttaminen käytännössä edellyttää valvontaviranomaisten aidon ja rakentavan yhteistyön lujittamista. Valkoisen kirjan ehdotusten mukaisesti komissio päätti 16. toukokuuta 2006 (6) perustaa asiantuntijaryhmän analysoimaan pankkitileihin liittyvää asiakkaiden liikkuvuutta.

4.4   Ulkoinen ulottuvuus

| 4.4.1 | Komission kunnianhimoinen tavoite tehdä Euroopasta tiennäyttäjä maailmanlaajuisten standardien määrittämisessä on varmasti kannatettava. Dohan kierrosta koskevien suositustensa mukaisesti ETSK toivoo lisäksi, että Eurooppa ohjaisi kehittyneimpiä maita sitoutumaan siihen, että ne antavat vähemmän kehittyneille maille tarvittavaa teknistä ja rahoitustukea niin sääntelyyn kuin sopimusten ja standardien soveltamiseenkin liittyvissä kysymyksissä. Kansainvälisen integraation edistämisessä tulee ottaa huomioon myös investointeja tarvitsevien heikompien talouksien tarpeet. ETSK toivoo, että komissio pitää nämä vaatimukset kirkkaina mielessä, kun käydään neuvotteluja ja vuoropuhelua muiden taloudeltaan kehittyneiden maiden kanssa. |
| --- | --- |

4.4.1

Komission kunnianhimoinen tavoite tehdä Euroopasta tiennäyttäjä maailmanlaajuisten standardien määrittämisessä on varmasti kannatettava. Dohan kierrosta koskevien suositustensa mukaisesti ETSK toivoo lisäksi, että Eurooppa ohjaisi kehittyneimpiä maita sitoutumaan siihen, että ne antavat vähemmän kehittyneille maille tarvittavaa teknistä ja rahoitustukea niin sääntelyyn kuin sopimusten ja standardien soveltamiseenkin liittyvissä kysymyksissä. Kansainvälisen integraation edistämisessä tulee ottaa huomioon myös investointeja tarvitsevien heikompien talouksien tarpeet. ETSK toivoo, että komissio pitää nämä vaatimukset kirkkaina mielessä, kun käydään neuvotteluja ja vuoropuhelua muiden taloudeltaan kehittyneiden maiden kanssa.

| 4.4.2 | ETSK on aktiivisesti mukana rahoitusalan järjestelmien rikollisen käytön torjunnassa ja vastustaa komission ja kaikkien muiden unionin instituutioiden tavoin kaikenlaista rikollista toimintaa. Rikollisuus on usein kytköksissä myös kansainväliseen terrorismiin. Talousrikollisuuden lajeja on lukuisia: yrityspetokset ja vilpilliset liiketoimet, rahanpesu, veronkierto, korruptio. Rikollinen toiminta toteutetaan usein rahoitusalan palvelujen avulla. ETSK vetoaa rahoituslaitoksiin, jotta ne avustaisivat toimivaltaisia viranomaisia omistautuneesti, ja toisaalta myös kyseisiin viranomaisiin, jotta ne antaisivat riittävästi palautetta rahoituslaitoksilta saamistaan ilmoituksista. Jos rahoituslaitoksille tiedotetaan riittävästi viranomaisille toimitettujen epäilyttäviä liiketoimia koskevien tietojen jatkokäytöstä, ne ovat motivoituneempia jatkamaan ja lisäämään ponnistelujaan. |
| --- | --- |

4.4.2

ETSK on aktiivisesti mukana rahoitusalan järjestelmien rikollisen käytön torjunnassa ja vastustaa komission ja kaikkien muiden unionin instituutioiden tavoin kaikenlaista rikollista toimintaa. Rikollisuus on usein kytköksissä myös kansainväliseen terrorismiin. Talousrikollisuuden lajeja on lukuisia: yrityspetokset ja vilpilliset liiketoimet, rahanpesu, veronkierto, korruptio. Rikollinen toiminta toteutetaan usein rahoitusalan palvelujen avulla. ETSK vetoaa rahoituslaitoksiin, jotta ne avustaisivat toimivaltaisia viranomaisia omistautuneesti, ja toisaalta myös kyseisiin viranomaisiin, jotta ne antaisivat riittävästi palautetta rahoituslaitoksilta saamistaan ilmoituksista. Jos rahoituslaitoksille tiedotetaan riittävästi viranomaisille toimitettujen epäilyttäviä liiketoimia koskevien tietojen jatkokäytöstä, ne ovat motivoituneempia jatkamaan ja lisäämään ponnistelujaan.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL C 65, 17.3.2006.

1

(2)  EUVL C 65, 17.3.2006.

2

(3)  EUVL C 65, 17.3.2006.

3

(4)  EUVL C 65, 17.3.2006.

4

(5)  EUVL C 110, 17.5.2006.

5

(6)  Komission päätös 2006/355/EY, tehty 16 päivänä toukokuuta 2006, pankkitileihin liittyvää asiakkaiden liikkuvuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta (EUVL L 132, 19.5.2006).

6

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/33

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus — Neuvoston päätös teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Haagin sopimukseen liittyvään, Genevessä 2 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn Geneven asiakirjaan tapahtuvan Euroopan yhteisön liittymisen hyväksymisestä”

KOM(2005) 687 lopullinen — 2005/0273 CNS

ja

”Ehdotus — Neuvoston asetus asetusten (EY) N:o 6/2002 ja (EY) N:o 40/94 muuttamisesta siten, että otetaan huomioon Euroopan yhteisön liittyminen teollismallien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Haagin sopimuksen Geneven asiakirjaan”

KOM(2005) 689 lopullinen — 2005/0274 CNS

(2006/C 309/07)

Neuvosto päätti 17. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 ja 300 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainituista aiheista

Neuvosto päätti 14. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus — Neuvoston asetus asetusten (EY) N:o 6/2002 ja (EY) N:o 40/94 muuttamisesta siten, että otetaan huomioon Euroopan yhteisön liittyminen teollismallien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Haagin sopimuksen Geneven asiakirjaan

KOM(2005) 689 lopullinen — 2005/0274 CNS.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Bryan Cassidy.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 155 ääntä puolesta ja 3 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä ETSK:n päätelmistä ja suosituksista

Komission kaksi ehdotusta liittyvät toisiinsa, minkä vuoksi ETSK ilmaisee niistä kantansa yhdessä asiakirjassa.

ETSK kannattaa varauksetta komission ehdotuksia.

2.   Komission ehdotuksen pääkohdat

| 2.1 | Tarkasteltavien ehdotusten tavoitteena on luoda yhteys yhteisön mallijärjestelmän ja teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Haagin järjestelmän välille siten, että Euroopan yhteisö liittyy Haagin sopimuksen Geneven asiakirjaan. Ensimmäisen ehdotus koskee liittymistä Geneven asiakirjaan. Toisen ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa asiaa koskevia asetuksia liittymisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Tarkasteltavien ehdotusten tavoitteena on luoda yhteys yhteisön mallijärjestelmän ja teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Haagin järjestelmän välille siten, että Euroopan yhteisö liittyy Haagin sopimuksen Geneven asiakirjaan. Ensimmäisen ehdotus koskee liittymistä Geneven asiakirjaan. Toisen ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa asiaa koskevia asetuksia liittymisen mahdollistamiseksi.

| 2.2 | Haagin järjestelmä perustuu teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Haagin sopimukseen. Sopimus koostuu kolmesta eri asiakirjasta: vuoden 1934 Lontoon asiakirja, vuoden 1960 Haagin asiakirja ja vuoden 1999 Geneven asiakirja. Nämä kolme asiakirjaa ovat itsenäisiä, ja niiden aineellisoikeudelliset säännökset ovat voimassa rinnakkain.Sopimuspuolet voivat päättää liittyä joko yhteen tai kahteen asiakirjaan tai kaikkiin kolmeen. Niistä tulee automaattisesti Haagin liiton jäseniä, jossa on tätä nykyä 42 sopimusvaltiota, mukaan luettuna 12 EU:n jäsenvaltiota (1). |
| --- | --- |

2.2

Haagin järjestelmä perustuu teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Haagin sopimukseen. Sopimus koostuu kolmesta eri asiakirjasta: vuoden 1934 Lontoon asiakirja, vuoden 1960 Haagin asiakirja ja vuoden 1999 Geneven asiakirja. Nämä kolme asiakirjaa ovat itsenäisiä, ja niiden aineellisoikeudelliset säännökset ovat voimassa rinnakkain.Sopimuspuolet voivat päättää liittyä joko yhteen tai kahteen asiakirjaan tai kaikkiin kolmeen. Niistä tulee automaattisesti Haagin liiton jäseniä, jossa on tätä nykyä 42 sopimusvaltiota, mukaan luettuna 12 EU:n jäsenvaltiota (1).

| 2.3 | Liittymisen ansiosta suunnittelijat koko EU:ssa voisivat yhdellä hakemuksella saada uusia ja luonteeltaan yksilöllisiä malleja koskevan suojan kaikissa Geneven asiakirjaan liittyneissä maissa. Näin luotaisiin lisäkeino, jonka avulla hakijat voisivat suojella mallejaan kansallisella tasolla, yhteisön tasolla yhteisön mallijärjestelmän avulla sekä kansainvälisellä tasolla teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Haagin järjestelmän avulla. |
| --- | --- |

2.3

Liittymisen ansiosta suunnittelijat koko EU:ssa voisivat yhdellä hakemuksella saada uusia ja luonteeltaan yksilöllisiä malleja koskevan suojan kaikissa Geneven asiakirjaan liittyneissä maissa. Näin luotaisiin lisäkeino, jonka avulla hakijat voisivat suojella mallejaan kansallisella tasolla, yhteisön tasolla yhteisön mallijärjestelmän avulla sekä kansainvälisellä tasolla teollismallien kansainvälistä rekisteröintiä koskevan Haagin järjestelmän avulla.

| 2.4 | Näin luotaisiin entistä yksinkertaisempi, edullisempi ja kustannustehokkaampi järjestelmä. Haagin järjestelmässä hakijoiden ei tarvitse hankkia asiakirjoista käännöksiä, maksaa erillisiä maksuja eri maiden toimistoille ja asiamiehille eikä pitää mielessään kansallisten hakemusten uudistamisen erilaisia määräaikoja. Sen sijaan riittää, että tallennetaan yksi hakemus yhteen paikkaan yhtä maksua vastaan, jotta hakijat saavat yhden kansainvälisen rekisteröinnin avulla mallisuojan kaikissa Geneven asiakirjaan liittyneissä nimetyissä maissa. |
| --- | --- |

2.4

Näin luotaisiin entistä yksinkertaisempi, edullisempi ja kustannustehokkaampi järjestelmä. Haagin järjestelmässä hakijoiden ei tarvitse hankkia asiakirjoista käännöksiä, maksaa erillisiä maksuja eri maiden toimistoille ja asiamiehille eikä pitää mielessään kansallisten hakemusten uudistamisen erilaisia määräaikoja. Sen sijaan riittää, että tallennetaan yksi hakemus yhteen paikkaan yhtä maksua vastaan, jotta hakijat saavat yhden kansainvälisen rekisteröinnin avulla mallisuojan kaikissa Geneven asiakirjaan liittyneissä nimetyissä maissa.

| 2.5 | Yhteisön mallijärjestelmässä suunnittelijat voivat saada rekisteröidyille malleille myönnettävien yksinoikeuksien ansiosta suojan uusille ja luonteeltaan yksilöllisille malleille niiden ulkoasun perusteella. Yhteisömallit ovat luonteeltaan yhtenäisiä, ja ne ovat voimassa koko yhteisössä. Mallit voidaan rekisteröidä myös kussakin jäsenvaltiossa, mutta yhteisön malli on kaikille Euroopan markkinoilla toimiville yrityksille taloudellinen ja tarkoituksenmukainen tapa saada yhtenäinen suoja koko yhteisössä. |
| --- | --- |

2.5

Yhteisön mallijärjestelmässä suunnittelijat voivat saada rekisteröidyille malleille myönnettävien yksinoikeuksien ansiosta suojan uusille ja luonteeltaan yksilöllisille malleille niiden ulkoasun perusteella. Yhteisömallit ovat luonteeltaan yhtenäisiä, ja ne ovat voimassa koko yhteisössä. Mallit voidaan rekisteröidä myös kussakin jäsenvaltiossa, mutta yhteisön malli on kaikille Euroopan markkinoilla toimiville yrityksille taloudellinen ja tarkoituksenmukainen tapa saada yhtenäinen suoja koko yhteisössä.

| 2.6 | Haagin sopimus teollismallien kansainvälisestä rekisteröinnistä, jota hallinnoi Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO), on järjestelmä, jonka avulla mallit voidaan rekisteröidä nimetyissä sopimusvaltioissa jättämällä yksi hakemus ja suorittamalla yksi maksu. Haagin järjestelmää voivat käyttää kaikki sopimukseen liittyneiden maiden kansalaiset tai henkilöt, joiden asuinpaikka on kyseisissä maissa, tai kyseisiin maihin sijoittautuneet yritykset. WIPO ei tätä nykyä ota vastaan kansallisten toimistojen kautta jätettyjä hakemuksia. Jättämällä hakemukset suoraan WIPOon voidaan välttää sekaannusta ja päällekkäisyyttä sekä mahdollisia liiallisia maksuja sisämarkkinoiden yhdenmukaistamisvirastolle. |
| --- | --- |

2.6

Haagin sopimus teollismallien kansainvälisestä rekisteröinnistä, jota hallinnoi Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO), on järjestelmä, jonka avulla mallit voidaan rekisteröidä nimetyissä sopimusvaltioissa jättämällä yksi hakemus ja suorittamalla yksi maksu. Haagin järjestelmää voivat käyttää kaikki sopimukseen liittyneiden maiden kansalaiset tai henkilöt, joiden asuinpaikka on kyseisissä maissa, tai kyseisiin maihin sijoittautuneet yritykset. WIPO ei tätä nykyä ota vastaan kansallisten toimistojen kautta jätettyjä hakemuksia. Jättämällä hakemukset suoraan WIPOon voidaan välttää sekaannusta ja päällekkäisyyttä sekä mahdollisia liiallisia maksuja sisämarkkinoiden yhdenmukaistamisvirastolle.

| 2.7 | Eräs Haagin järjestelmän eduista on, että se helpottaa mallisuojan muuttamista ja uusimista suojan voimassaoloajan päättyessä. |
| --- | --- |

2.7

Eräs Haagin järjestelmän eduista on, että se helpottaa mallisuojan muuttamista ja uusimista suojan voimassaoloajan päättyessä.

| 2.8 | Haagin sopimuksen Geneven asiakirja tuli voimaan 23. joulukuuta 2003. Muutamien lisämuutosten ohella, joiden avulla on määrä helpottaa järjestelmään pääsyä, Geneven asiakirja mahdollistaa hallitustenvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan yhteisön, liittymisen Haagin järjestelmään. Geneven asiakirjaan on nykyisin liittynyt 19 maata, Sveitsi, Singapore ja Turkki mukaan luettuina. Eräät jäsenvaltiot eivät ole vielä allekirjoittaneet ja/tai ratifioineet asiakirjaa. |
| --- | --- |

2.8

Haagin sopimuksen Geneven asiakirja tuli voimaan 23. joulukuuta 2003. Muutamien lisämuutosten ohella, joiden avulla on määrä helpottaa järjestelmään pääsyä, Geneven asiakirja mahdollistaa hallitustenvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan yhteisön, liittymisen Haagin järjestelmään. Geneven asiakirjaan on nykyisin liittynyt 19 maata, Sveitsi, Singapore ja Turkki mukaan luettuina. Eräät jäsenvaltiot eivät ole vielä allekirjoittaneet ja/tai ratifioineet asiakirjaa.

| 2.9 | Geneven asiakirjan mukaan hakemukset voidaan tehdä vain yhdellä kahdesta virallisesta kielestä — englanniksi tai ranskaksi. |
| --- | --- |

2.9

Geneven asiakirjan mukaan hakemukset voidaan tehdä vain yhdellä kahdesta virallisesta kielestä — englanniksi tai ranskaksi.

| 2.10 | Yhdysvaltojen on määrä liittyä Geneven asiakirjaan marraskuussa 2006. EU:n ja Yhdysvaltojen liittyminen saattaa rohkaista muita merkittäviä kauppakumppaneita (Kiina, Japani ja Korea) liittymään asiakirjaan, minkä ansiosta mallit voitaisiin rekisteröidä useissa tärkeissä maissa. |
| --- | --- |

2.10

Yhdysvaltojen on määrä liittyä Geneven asiakirjaan marraskuussa 2006. EU:n ja Yhdysvaltojen liittyminen saattaa rohkaista muita merkittäviä kauppakumppaneita (Kiina, Japani ja Korea) liittymään asiakirjaan, minkä ansiosta mallit voitaisiin rekisteröidä useissa tärkeissä maissa.

| 2.11 | Ehdotus luo yhteyden Euroopan yhteisön — joka katsotaan Geneven asiakirjassa yhdeksi sopimuspuoleksi — ja Haagin järjestelmän välille sekä lisää näin Haagin järjestelmästä saatavaa hyötyä. |
| --- | --- |

2.11

Ehdotus luo yhteyden Euroopan yhteisön — joka katsotaan Geneven asiakirjassa yhdeksi sopimuspuoleksi — ja Haagin järjestelmän välille sekä lisää näin Haagin järjestelmästä saatavaa hyötyä.

3.   Yksityiskohtaiset huomautukset

| 3.1 | Ehdotus neuvoston päätökseksi (KOM(2005) 687 lopullinen) mahdollistaa sen, että Euroopan yhteisö voi toimia yhtenä sopimuspuolena Haagin liitossa yhteisön mallijärjestelmään liittyvissä asioissa. Asetusta EY/6/2002 (yhteisömalliasetus) muuttamalla mahdollistetaan liittyminen Geneven asiakirjaan. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotus neuvoston päätökseksi (KOM(2005) 687 lopullinen) mahdollistaa sen, että Euroopan yhteisö voi toimia yhtenä sopimuspuolena Haagin liitossa yhteisön mallijärjestelmään liittyvissä asioissa. Asetusta EY/6/2002 (yhteisömalliasetus) muuttamalla mahdollistetaan liittyminen Geneven asiakirjaan.

| 3.2 | Asetuksen EY/40/94 (yhteisön tavaramerkkiasetus) muuttamisen ansiosta Alicantessa sijaitseva sisämarkkinoiden yhdenmukaistamisvirasto voi ottaa vastaan maksuja mallien rekisteröimiseksi Geneven asiakirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2

Asetuksen EY/40/94 (yhteisön tavaramerkkiasetus) muuttamisen ansiosta Alicantessa sijaitseva sisämarkkinoiden yhdenmukaistamisvirasto voi ottaa vastaan maksuja mallien rekisteröimiseksi Geneven asiakirjan mukaisesti.

| 3.3 | Yhteisön kahta asetusta muuttavan ehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 308 artikla. |
| --- | --- |

3.3

Yhteisön kahta asetusta muuttavan ehdotuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 308 artikla.

| 3.4 | Euroopan parlamenttia kuullaan asiassa. Kyseiset kaksi ehdotusta eivät kuulu yhteispäätösmenettelyn piiriin. |
| --- | --- |

3.4

Euroopan parlamenttia kuullaan asiassa. Kyseiset kaksi ehdotusta eivät kuulu yhteispäätösmenettelyn piiriin.

| 3.5 | Neuvoston äänestyksessä edellytetään yksimielisyyttä. |
| --- | --- |

3.5

Neuvoston äänestyksessä edellytetään yksimielisyyttä.

4.   Kustannukset

| 4.1 | Ehdotuksen ei odoteta aiheuttavan lisäkustannuksia, koska sillä muutetaan asetuksia, joita sovelletaan jäsenvaltioissa sellaisinaan. |
| --- | --- |

4.1

Ehdotuksen ei odoteta aiheuttavan lisäkustannuksia, koska sillä muutetaan asetuksia, joita sovelletaan jäsenvaltioissa sellaisinaan.

| 4.2 | Mallien rekisteröinti edellyttää tällä hetkellä rekisteröinti- ja uudistamismaksujen suorittamista jokaisessa maassa, jossa mallit rekisteröidään. Kansallisen rekisteröinnin arvioidaan yleensä maksavan alle 100 euroa. Kansainvälisen rekisteröinnin yhteydessä on lisäksi otettava huomioon valuutan muuntamisesta johtuvat kustannukset ja hankaluudet. |
| --- | --- |

4.2

Mallien rekisteröinti edellyttää tällä hetkellä rekisteröinti- ja uudistamismaksujen suorittamista jokaisessa maassa, jossa mallit rekisteröidään. Kansallisen rekisteröinnin arvioidaan yleensä maksavan alle 100 euroa. Kansainvälisen rekisteröinnin yhteydessä on lisäksi otettava huomioon valuutan muuntamisesta johtuvat kustannukset ja hankaluudet.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Kyseiset EU:n jäsenvaltiot ovat Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Kreikka, Latvia, Luxemburg, Ranska, Saksa, Slovenia, Unkari ja Viro. EU ei tällä hetkellä ole Haagin liiton jäsen.

1

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/35

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2013)”

KOM(2005) 705 lopullinen — 2005/0277 COD

(2006/C 309/08)

Neuvosto päätti 1. maaliskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 167 artiklan ja 172 artiklan kohdan 2 nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta:

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Gerd Wolf.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 152 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Tiivistelmä

| 1.1 | Komission ehdotus koskee vaatimuksia, sääntöjä ja menettelyjä, joiden mukaisesti yritykset, yliopistot, tutkimuskeskukset ja muut oikeussubjektit voivat saada tukea seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta. |
| --- | --- |

1.1

Komission ehdotus koskee vaatimuksia, sääntöjä ja menettelyjä, joiden mukaisesti yritykset, yliopistot, tutkimuskeskukset ja muut oikeussubjektit voivat saada tukea seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta.

| 1.2 | ETSK on pääosin tyytyväinen ehdotettuun säännöstöön ja katsoo, että se tuo parannuksia nykytilanteeseen ja tarjoaa mahdollisuuden yksinkertaistaa hallintomenettelyjä huomattavasti. Yksinkertaistamistavoitteen saavuttamiseksi komitea suosittaa, että komissio kiinnittää myös suunnitteilla olevien sisäisten soveltamissääntöjensä yhteydessä huomiota esimerkiksi noudatettavien kriteerien yhtenäistämiseen ja johdonmukaiseen soveltamiseen. |
| --- | --- |

1.2

ETSK on pääosin tyytyväinen ehdotettuun säännöstöön ja katsoo, että se tuo parannuksia nykytilanteeseen ja tarjoaa mahdollisuuden yksinkertaistaa hallintomenettelyjä huomattavasti. Yksinkertaistamistavoitteen saavuttamiseksi komitea suosittaa, että komissio kiinnittää myös suunnitteilla olevien sisäisten soveltamissääntöjensä yhteydessä huomiota esimerkiksi noudatettavien kriteerien yhtenäistämiseen ja johdonmukaiseen soveltamiseen.

| 1.3 | Koska komission sisäiset soveltamissäännöt eivät ole vielä valmiit, tiettyjä ehdotetun säännöstön vaikutuksia on tässä vaiheessa mahdotonta arvioida. Tällaisissa tapauksissa (esimerkiksi lisäkustannusten korvaaminen) komitea suosittaa nykyisten sääntöjen säilyttämistä ainakin toistaiseksi, jotta asianomaisten tuensaajien asemaa ei huononneta. |
| --- | --- |

1.3

Koska komission sisäiset soveltamissäännöt eivät ole vielä valmiit, tiettyjä ehdotetun säännöstön vaikutuksia on tässä vaiheessa mahdotonta arvioida. Tällaisissa tapauksissa (esimerkiksi lisäkustannusten korvaaminen) komitea suosittaa nykyisten sääntöjen säilyttämistä ainakin toistaiseksi, jotta asianomaisten tuensaajien asemaa ei huononneta.

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti uusiin rahoitustuen enimmäismääriin, jotka on määritetty toimittain ja tuensaajaryhmittäin. Komitea on tyytyväinen erityisesti siihen, että säännös parantaa pk-yrityksille suunnattavaa tukea. |
| --- | --- |

1.4

ETSK suhtautuu myönteisesti uusiin rahoitustuen enimmäismääriin, jotka on määritetty toimittain ja tuensaajaryhmittäin. Komitea on tyytyväinen erityisesti siihen, että säännös parantaa pk-yrityksille suunnattavaa tukea.

| 1.5 | Komitea suosittaa, että kaikkia tutkimuslaitoksia, jotka saavat perusrahoituksensa julkisista varoista, kohdellaan oikeusmuodosta riippumatta yhdenvertaisesti. |
| --- | --- |

1.5

Komitea suosittaa, että kaikkia tutkimuslaitoksia, jotka saavat perusrahoituksensa julkisista varoista, kohdellaan oikeusmuodosta riippumatta yhdenvertaisesti.

| 1.6 | Komitea suosittaa niin ikään, että sopimuspuolten annetaan tulevaisuudessa sekä muotoilla sopimuksensa että valita haluamansa välineet nykyistä vapaammin. Tämä koskee erityisesti käyttöoikeuksia sopimuspuolten tulosaineistoon (foreground) tai tausta-aineistoon (background). Maksuttomien käyttöoikeuksien myöntämisen tulisi kyllä olla mahdollista, mutta sitä ei pitäisi säätää pakolliseksi, kuten ehdotuksessa tietyissä tapauksissa esitetään. |
| --- | --- |

1.6

Komitea suosittaa niin ikään, että sopimuspuolten annetaan tulevaisuudessa sekä muotoilla sopimuksensa että valita haluamansa välineet nykyistä vapaammin. Tämä koskee erityisesti käyttöoikeuksia sopimuspuolten tulosaineistoon (foreground) tai tausta-aineistoon (background). Maksuttomien käyttöoikeuksien myöntämisen tulisi kyllä olla mahdollista, mutta sitä ei pitäisi säätää pakolliseksi, kuten ehdotuksessa tietyissä tapauksissa esitetään.

| 1.7 | Tarkempia huomioita esitetään jäljempänä kohdassa 4. |
| --- | --- |

1.7

Tarkempia huomioita esitetään jäljempänä kohdassa 4.

2.   Johdanto

| 2.1 | Komissio määritteli seitsemättä TTK-puiteohjelmaa (2007–2013) koskevassa ehdotuksessaan (1) tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tukemiseksi suunnitellun toiminnan tavoitteet, sisällön, aihealueet ja määrärahat. Komitea on jo antanut lausuntoja (2) sekä kyseisestä ehdotuksesta että komission tekemistä valmistelevista ja täydentävistä ehdotuksista, erityisesti niin sanotuista erityisohjelmista (3). |
| --- | --- |

2.1

Komissio määritteli seitsemättä TTK-puiteohjelmaa (2007–2013) koskevassa ehdotuksessaan (1) tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin tukemiseksi suunnitellun toiminnan tavoitteet, sisällön, aihealueet ja määrärahat. Komitea on jo antanut lausuntoja (2) sekä kyseisestä ehdotuksesta että komission tekemistä valmistelevista ja täydentävistä ehdotuksista, erityisesti niin sanotuista erityisohjelmista (3).

| 2.2 | Tässä lausunnossa käsiteltävä komission ehdotus koskee nyt niitä vaatimuksia, sääntöjä ja menettelyjä, joiden mukaisesti yritykset, yliopistot, tutkimuskeskukset ja muut oikeussubjektit voivat osallistua seitsemänteen puiteohjelmaan eli saada ohjelmasta tukea. |
| --- | --- |

2.2

Tässä lausunnossa käsiteltävä komission ehdotus koskee nyt niitä vaatimuksia, sääntöjä ja menettelyjä, joiden mukaisesti yritykset, yliopistot, tutkimuskeskukset ja muut oikeussubjektit voivat osallistua seitsemänteen puiteohjelmaan eli saada ohjelmasta tukea.

| 2.3 | Ehdotuksen keskeisiä näkökohtia on komission aikomus yksinkertaistaa tutkimuksen tukemiseen liittyviä hallinnollisia menettelyjä. ETSK on suhtautunut aikomukseen myönteisesti ja tukenut sitä jo aiemmissa lausunnoissaankin ja suosittanut toistuvasti, että hallintomenettelyjä yksinkertaistetaan ja niihin liittyviä rasitteita vähennetään eurooppalaisten tutkimusohjelmien tehostamiseksi. ”Nykyiset haku- ja lupamenettelyt edellyttävät liian paljon työtä ja kustannuksia, mistä aiheutuu ongelmia tieteen ja teollisuuden toimijoille. Eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan osallistumisen sekä hakuprosessin vaatiman riskinoton on oltava osallistujille kannattavaa. Tämä koskee etenkin pieniä toimijoita, kuten pk-yrityksiä tai korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten pieniä tutkimusryhmiä.”
   (4) Ehdotettujen osallistumissääntöjen on siis komission tavoitteen mukaisesti tarkoitus johtaa nimenomaan menettelyjen yksinkertaistamiseen. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotuksen keskeisiä näkökohtia on komission aikomus yksinkertaistaa tutkimuksen tukemiseen liittyviä hallinnollisia menettelyjä. ETSK on suhtautunut aikomukseen myönteisesti ja tukenut sitä jo aiemmissa lausunnoissaankin ja suosittanut toistuvasti, että hallintomenettelyjä yksinkertaistetaan ja niihin liittyviä rasitteita vähennetään eurooppalaisten tutkimusohjelmien tehostamiseksi. ”Nykyiset haku- ja lupamenettelyt edellyttävät liian paljon työtä ja kustannuksia, mistä aiheutuu ongelmia tieteen ja teollisuuden toimijoille. Eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan osallistumisen sekä hakuprosessin vaatiman riskinoton on oltava osallistujille kannattavaa. Tämä koskee etenkin pieniä toimijoita, kuten pk-yrityksiä tai korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten pieniä tutkimusryhmiä.”
   (4) Ehdotettujen osallistumissääntöjen on siis komission tavoitteen mukaisesti tarkoitus johtaa nimenomaan menettelyjen yksinkertaistamiseen.

| 2.4 | Näin ollen komission ehdotuksessa on kyse keskeisestä säännöstöstä, jota soveltamalla yhteisön tutkimus- ja kehittämistoimintaan (seitsemänteen puiteohjelmaan) suuntaamat varat voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti, tuottavasti ja tarkoituksenmukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

Näin ollen komission ehdotuksessa on kyse keskeisestä säännöstöstä, jota soveltamalla yhteisön tutkimus- ja kehittämistoimintaan (seitsemänteen puiteohjelmaan) suuntaamat varat voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti, tuottavasti ja tarkoituksenmukaisesti.

| 2.5 | Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevien sääntöjen on tarkoitus muodostaa yhtenäinen ja selkeä kehys, jonka avulla voidaan varmistaa, että seitsemäs puiteohjelma toteutetaan tehokkaasti ja että se on helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä. Tällä tavoin pyritään tukemaan monia erilaisia yrityksiä, tutkimuskeskuksia ja yliopistoja ja antamaan myös yhteisön syrjäisimpien alueiden toimijoille mahdollisuus osallistua ohjelmaan. |
| --- | --- |

2.5

Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevien sääntöjen on tarkoitus muodostaa yhtenäinen ja selkeä kehys, jonka avulla voidaan varmistaa, että seitsemäs puiteohjelma toteutetaan tehokkaasti ja että se on helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä. Tällä tavoin pyritään tukemaan monia erilaisia yrityksiä, tutkimuskeskuksia ja yliopistoja ja antamaan myös yhteisön syrjäisimpien alueiden toimijoille mahdollisuus osallistua ohjelmaan.

3.   Komission asiakirjan sisältö

| 3.1 | Komission ehdottamat seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöt rakentuvat kuudennessa puiteohjelmassa vahvistetuille periaatteille, ja niiden avulla pyritään toteuttamaan monia yksinkertaistamiseen liittyviä osatekijöitä. Seuraavassa esitetään lyhyt tiivistelmä ehdotuksen keskeisistä näkökohdista. |
| --- | --- |

3.1

Komission ehdottamat seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöt rakentuvat kuudennessa puiteohjelmassa vahvistetuille periaatteille, ja niiden avulla pyritään toteuttamaan monia yksinkertaistamiseen liittyviä osatekijöitä. Seuraavassa esitetään lyhyt tiivistelmä ehdotuksen keskeisistä näkökohdista.

| 3.2 | Komission ehdotuksen sisältö on seuraava: johdantosäännökset, epäsuoria toimia koskevat osallistumisehdot ja menettelyt, yhteisön rahoitustuki, tutkimustulosten levittämistä ja käyttöä koskevat säännöt, tausta-aineiston ja tulosaineiston käyttöoikeudet sekä Euroopan investointipankki. |
| --- | --- |

3.2

Komission ehdotuksen sisältö on seuraava: johdantosäännökset, epäsuoria toimia koskevat osallistumisehdot ja menettelyt, yhteisön rahoitustuki, tutkimustulosten levittämistä ja käyttöä koskevat säännöt, tausta-aineiston ja tulosaineiston käyttöoikeudet sekä Euroopan investointipankki.

3.3   Epäsuoria toimia koskevat osallistumisehdot

| 3.3.1 | Epäsuorassa toimessa on oltava osallistujina vähintään kolme oikeussubjektia, joista jokainen on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista mitkään kaksi eivät ole sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. |
| --- | --- |

3.3.1

Epäsuorassa toimessa on oltava osallistujina vähintään kolme oikeussubjektia, joista jokainen on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan ja joista mitkään kaksi eivät ole sijoittautuneet samaan jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.

| 3.3.2 | Koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa vähimmäisehtona on yksi osallistuva oikeussubjekti. |
| --- | --- |

3.3.2

Koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa vähimmäisehtona on yksi osallistuva oikeussubjekti.

| 3.3.3 | Epäsuorissa toimissa, joilla tuetaan Euroopan tiedeneuvoston toiminnan puitteissa rahoitettavia tieteen eturintamassa toteutettavia tutkimushankkeita, vähimmäisehtona on yksi osallistuva oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. |
| --- | --- |

3.3.3

Epäsuorissa toimissa, joilla tuetaan Euroopan tiedeneuvoston toiminnan puitteissa rahoitettavia tieteen eturintamassa toteutettavia tutkimushankkeita, vähimmäisehtona on yksi osallistuva oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan.

3.4   Yhteisön rahoitustuki

| 3.4.1 | Yhteisön rahoitustuen osuus tutkimus- ja teknologiankehittämistoimissa voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

3.4.1

Yhteisön rahoitustuen osuus tutkimus- ja teknologiankehittämistoimissa voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| 3.4.1.1 | Julkisyhteisöille, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksille, tutkimusorganisaatioille (5) ja pk-yrityksille myönnettävän yhteisön rahoitustuen osuus voi vastaavissa toimissa kuitenkin olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Julkisyhteisöille, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksille, tutkimusorganisaatioille (5) ja pk-yrityksille myönnettävän yhteisön rahoitustuen osuus voi vastaavissa toimissa kuitenkin olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| 3.4.2 | Yhteisön rahoitustuen osuus demonstrointitoimissa voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

3.4.2

Yhteisön rahoitustuen osuus demonstrointitoimissa voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| 3.4.3 | Yhteisön rahoitustuen osuus tieteen eturintaman tutkimustoimissa, koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

3.4.3

Yhteisön rahoitustuen osuus tieteen eturintaman tutkimustoimissa, koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| 3.4.4 | Yhteisön rahoitustuen osuus hallintoa ja tilintarkastuslausuntoja sekä ehdotetun asetuksen 33 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamisalaan kuulumattomia muita toimintoja varten voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

3.4.4

Yhteisön rahoitustuen osuus hallintoa ja tilintarkastuslausuntoja sekä ehdotetun asetuksen 33 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamisalaan kuulumattomia muita toimintoja varten voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| 3.4.5 | Huippuosaamisen verkostoille ehdotetaan myönnettäväksi tietty kokonaisavustus. Osallistumissääntöjen mukaan kyse on kiinteästä kokonaissummasta, joka lasketaan huippuosaamisen verkostoon osallistuvien tutkijoiden määrän ja toimen keston perusteella. |
| --- | --- |

3.4.5

Huippuosaamisen verkostoille ehdotetaan myönnettäväksi tietty kokonaisavustus. Osallistumissääntöjen mukaan kyse on kiinteästä kokonaissummasta, joka lasketaan huippuosaamisen verkostoon osallistuvien tutkijoiden määrän ja toimen keston perusteella.

3.5   Muita sääntöjä

| — | Osallistumissäännöissä säädetään ehdotuspyyntöjen julkaisemisessa sovellettavista menettelyistä, ehdotuspyyntöjä koskevista poikkeuksista ja ehdotusten jättämistä, arviointia ja valintaa sekä avustuksen myöntämistä koskevista menettelyistä. |
| --- | --- |

—

Osallistumissäännöissä säädetään ehdotuspyyntöjen julkaisemisessa sovellettavista menettelyistä, ehdotuspyyntöjä koskevista poikkeuksista ja ehdotusten jättämistä, arviointia ja valintaa sekä avustuksen myöntämistä koskevista menettelyistä.

| — | Aikaisempien puiteohjelmien yhteydessä kehitetty arviointimenettely säilyy pääpiirteissään ennallaan. Komissio laatii vakioavustussopimuksen, jossa määritellään osallistujien oikeudet ja velvoitteet suhteessa muihin osallistujiin ja Euroopan yhteisöön. |
| --- | --- |

—

Aikaisempien puiteohjelmien yhteydessä kehitetty arviointimenettely säilyy pääpiirteissään ennallaan. Komissio laatii vakioavustussopimuksen, jossa määritellään osallistujien oikeudet ja velvoitteet suhteessa muihin osallistujiin ja Euroopan yhteisöön.

| — | Komissio ehdottaa yhteisön rahoitustukea varten kolmea eri avustusmuotoa: tukikelpoisten kustannusten mukaan maksettavia korvauksia, kokonaissummia sekä kiinteänä osuutena maksettavaa rahoitusta. Tieteen eturintamassa toteutettavien tutkimustoimien osalta Euroopan tutkimusneuvoston tieteellinen neuvosto ehdottaa sopivia tukimuotoja. |
| --- | --- |

—

Komissio ehdottaa yhteisön rahoitustukea varten kolmea eri avustusmuotoa: tukikelpoisten kustannusten mukaan maksettavia korvauksia, kokonaissummia sekä kiinteänä osuutena maksettavaa rahoitusta. Tieteen eturintamassa toteutettavien tutkimustoimien osalta Euroopan tutkimusneuvoston tieteellinen neuvosto ehdottaa sopivia tukimuotoja.

| 3.6 | Tulosten levittämisen, käytön ja käyttöoikeuksien (tausta- ja tulosaineiston omistus, suoja, julkaiseminen, levittäminen, käyttö ja käyttöoikeudet) osalta tavoitteena on turvata mahdollisimman suuri jatkuvuus. Muutosten tarkoituksena on antaa osanottajille entistä enemmän joustovaraa hankkeiden toteutuksessa. Mahdollisuus jättää tausta-aineistoa sopimusten ulkopuolelle ja asettaa ehtoja, jotka eivät sisälly osallistumissääntöihin, on edelleen olemassa. Lisäksi tulosten levittämistä ja julkaisemista koskevia säännöksiä on yhtenäistetty entisestään. |
| --- | --- |

3.6

Tulosten levittämisen, käytön ja käyttöoikeuksien (tausta- ja tulosaineiston omistus, suoja, julkaiseminen, levittäminen, käyttö ja käyttöoikeudet) osalta tavoitteena on turvata mahdollisimman suuri jatkuvuus. Muutosten tarkoituksena on antaa osanottajille entistä enemmän joustovaraa hankkeiden toteutuksessa. Mahdollisuus jättää tausta-aineistoa sopimusten ulkopuolelle ja asettaa ehtoja, jotka eivät sisälly osallistumissääntöihin, on edelleen olemassa. Lisäksi tulosten levittämistä ja julkaisemista koskevia säännöksiä on yhtenäistetty entisestään.

| 3.7 | Kuten jo kuudennessa puiteohjelmassakin, konsortion jäsenet ovat vastuussa siitä, että konsortio suorittaa kokonaisuudessaan kaikki sille määrätyt tehtävät, vaikka jokin jäsenistä ei omia tehtäviään suorittaisikaan. Useimmissa kuudennen puiteohjelman toimissa sovelletusta taloudellisen yhteisvastuun periaatteesta on kuitenkin tarkoitus luopua. Mikäli eurooppalaiseen tutkimusrahoitukseen arvioidaan liittyvän merkittäviä riskejä yhteisön talousarvion kannalta, voidaan ottaa käyttöön järjestely taloudellisten riskien kattamiseksi siltä varalta, että osallistujat eivät maksa takaisin yhteisölle kuuluvia saatavia. Näin ollen pankkitakuita pyydetään enää vain sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa ennakkomaksujen osuus on yli 80 prosenttia rahoitustuesta. |
| --- | --- |

3.7

Kuten jo kuudennessa puiteohjelmassakin, konsortion jäsenet ovat vastuussa siitä, että konsortio suorittaa kokonaisuudessaan kaikki sille määrätyt tehtävät, vaikka jokin jäsenistä ei omia tehtäviään suorittaisikaan. Useimmissa kuudennen puiteohjelman toimissa sovelletusta taloudellisen yhteisvastuun periaatteesta on kuitenkin tarkoitus luopua. Mikäli eurooppalaiseen tutkimusrahoitukseen arvioidaan liittyvän merkittäviä riskejä yhteisön talousarvion kannalta, voidaan ottaa käyttöön järjestely taloudellisten riskien kattamiseksi siltä varalta, että osallistujat eivät maksa takaisin yhteisölle kuuluvia saatavia. Näin ollen pankkitakuita pyydetään enää vain sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa ennakkomaksujen osuus on yli 80 prosenttia rahoitustuesta.

4.   Komitean huomioita

| 4.1 | Yksinkertaistaminen. ETSK tukee ehdotuksessa asetettua erittäin tärkeää tavoitetta yksinkertaistaa kaikkia niitä menettelyjä, joita komissio on tähän saakka soveltanut tai edellyttänyt TTK-toimijoiden soveltavan. Komitean esittämät lisähuomiot on tarkoitettu rakentavaksi panokseksi yksinkertaistamiseen. Komitea tietää, ettei tavoitteen saavuttaminen ole helppoa yleisten varainhoitosäännösten ja komiteankin tukeman avoimuusvaatimuksen vuoksi. Olisi erittäin suotavaa kokeilla oikeudellisten mahdollisuuksien rajoissa vieläkin yksinkertaisempia hallintomenettelyjä tiettyjen pilottihankkeiden yhteydessä. Kokeilusta saaduista kokemuksista voisi olla apua tulevia toimia koskevassa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

4.1

Yksinkertaistaminen. ETSK tukee ehdotuksessa asetettua erittäin tärkeää tavoitetta yksinkertaistaa kaikkia niitä menettelyjä, joita komissio on tähän saakka soveltanut tai edellyttänyt TTK-toimijoiden soveltavan. Komitean esittämät lisähuomiot on tarkoitettu rakentavaksi panokseksi yksinkertaistamiseen. Komitea tietää, ettei tavoitteen saavuttaminen ole helppoa yleisten varainhoitosäännösten ja komiteankin tukeman avoimuusvaatimuksen vuoksi. Olisi erittäin suotavaa kokeilla oikeudellisten mahdollisuuksien rajoissa vieläkin yksinkertaisempia hallintomenettelyjä tiettyjen pilottihankkeiden yhteydessä. Kokeilusta saaduista kokemuksista voisi olla apua tulevia toimia koskevassa päätöksenteossa.

| 4.1.1 | Parannukset. ETSK antaa tunnustusta komission ponnisteluille, joiden tavoitteena on saada aikaan parannuksia ja taata tutkimustoiminnalle paras mahdollinen yhteisön tuki. Komitea katsookin ehdotuksen monilta osin parantavan nykyisiä menettelytapoja, esimerkiksi kustannusten korvaamista (30 ja 31 artikla) ja avustusmuotoja sekä avustus- ja muita sopimuksia ja nimeämiskirjeitä (18 ja 19 artikla) — viimeksi mainittuja tosin vain siinä tapauksessa, että myös maksu- ja ennen kaikkea raportointimenettelyjä yksinkertaistetaan. Komitea viittaa tässä yhteydessä aiemmin antamaansa yksinkertaistamissuositukseen (6), jonka mukaan komission edellyttämät menettelyt tulee sovittaa yhteen muiden tuenantajien tai valvontaelinten soveltamien menettelyjen kanssa myös sisällöllisesti ja aikataulullisesti. (7) |
| --- | --- |

4.1.1

Parannukset. ETSK antaa tunnustusta komission ponnisteluille, joiden tavoitteena on saada aikaan parannuksia ja taata tutkimustoiminnalle paras mahdollinen yhteisön tuki. Komitea katsookin ehdotuksen monilta osin parantavan nykyisiä menettelytapoja, esimerkiksi kustannusten korvaamista (30 ja 31 artikla) ja avustusmuotoja sekä avustus- ja muita sopimuksia ja nimeämiskirjeitä (18 ja 19 artikla) — viimeksi mainittuja tosin vain siinä tapauksessa, että myös maksu- ja ennen kaikkea raportointimenettelyjä yksinkertaistetaan. Komitea viittaa tässä yhteydessä aiemmin antamaansa yksinkertaistamissuositukseen (6), jonka mukaan komission edellyttämät menettelyt tulee sovittaa yhteen muiden tuenantajien tai valvontaelinten soveltamien menettelyjen kanssa myös sisällöllisesti ja aikataulullisesti. (7)

| 4.1.2 | Yhtenäistäminen. Yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista edistävät lisäksi komission soveltamien tai edellyttämien menettelyjen (esimerkiksi kustannusten ja toimintaedellytysten arvioinnin) yhtenäistämiseen tähtäävät toimet. Komitea voi yhtyä tähän näkemykseen täysin, kun otetaan huomioon, että tällä tavoin edistetään yhteisön sisämarkkinoita ja parannetaan oikeusvarmuutta. (8) Täydellinen yhtenäistäminen ei valitettavasti onnistu ennen kuin eri jäsenvaltioissa toimivat erilaiset tuensaajat, esimerkiksi yliopistot, alkavat soveltaa yhtenäistä tai samankaltaista tilitysjärjestelmää. |
| --- | --- |

4.1.2

Yhtenäistäminen. Yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista edistävät lisäksi komission soveltamien tai edellyttämien menettelyjen (esimerkiksi kustannusten ja toimintaedellytysten arvioinnin) yhtenäistämiseen tähtäävät toimet. Komitea voi yhtyä tähän näkemykseen täysin, kun otetaan huomioon, että tällä tavoin edistetään yhteisön sisämarkkinoita ja parannetaan oikeusvarmuutta. (8) Täydellinen yhtenäistäminen ei valitettavasti onnistu ennen kuin eri jäsenvaltioissa toimivat erilaiset tuensaajat, esimerkiksi yliopistot, alkavat soveltaa yhtenäistä tai samankaltaista tilitysjärjestelmää.

| 4.2 | Muut säännöt ja toimet. Yksinkertaistaminen ja yhtenäistäminen edellyttävät komissiolta kuitenkin vielä muitakin toimia, jotka komissio on käsillä olevassa ehdotuksessa vasta ilmoittanut toteuttavansa. Esimerkkinä mainittakoon ehdotetun asetuksen 16 artiklan 4 kohta: ”Komissio laatii ja julkaisee säännöt, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti epäsuorien toimien osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden taloudelliset toimintaedellytykset.” Koska nämä säännöt, jäljempänä ”komission sisäiset soveltamissäännöt”, eivät ole vielä valmiit, niistä riippuvaisten komission ehdotusten vaikutuksia on muutamissa tapauksissa mahdotonta arvioida. |
| --- | --- |

4.2

Muut säännöt ja toimet. Yksinkertaistaminen ja yhtenäistäminen edellyttävät komissiolta kuitenkin vielä muitakin toimia, jotka komissio on käsillä olevassa ehdotuksessa vasta ilmoittanut toteuttavansa. Esimerkkinä mainittakoon ehdotetun asetuksen 16 artiklan 4 kohta: ”Komissio laatii ja julkaisee säännöt, joita soveltaen voidaan todentaa yhdenmukaisesti epäsuorien toimien osallistujien olemassaolo ja oikeudellinen asema sekä niiden taloudelliset toimintaedellytykset.” Koska nämä säännöt, jäljempänä ”komission sisäiset soveltamissäännöt”, eivät ole vielä valmiit, niistä riippuvaisten komission ehdotusten vaikutuksia on muutamissa tapauksissa mahdotonta arvioida.

| 4.2.1 | Yhtenäinen tulkinta ja yhtenäiset kriteerit. Komitea odottaa komission huolehtivan siitä, että sisäisiä soveltamissääntöjä, erityisesti hankkeita koskevia oikeudellisia ja taloudellisia sääntöjä, tulkitaan yhdenmukaisesti kaikissa asianomaisissa komission yksiköissä. Tällä tavoin varmistetaan, että soveltamissäännöt ovat tärkeä askel yksinkertaistamisen ja yhtenäistämisen suuntaan ja että ne eivät merkitse TTK-toimijoiden kannalta huononnusta nykyisiin menettelyihin verrattuna. Yleisesti ottaen komitea suosittaa, että käsillä olevan komission ehdotuksen tulkinnanvaraisia kohtia täsmennetään komission sisäisten soveltamissääntöjen avulla oikeusvarmuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.2.1

Yhtenäinen tulkinta ja yhtenäiset kriteerit. Komitea odottaa komission huolehtivan siitä, että sisäisiä soveltamissääntöjä, erityisesti hankkeita koskevia oikeudellisia ja taloudellisia sääntöjä, tulkitaan yhdenmukaisesti kaikissa asianomaisissa komission yksiköissä. Tällä tavoin varmistetaan, että soveltamissäännöt ovat tärkeä askel yksinkertaistamisen ja yhtenäistämisen suuntaan ja että ne eivät merkitse TTK-toimijoiden kannalta huononnusta nykyisiin menettelyihin verrattuna. Yleisesti ottaen komitea suosittaa, että käsillä olevan komission ehdotuksen tulkinnanvaraisia kohtia täsmennetään komission sisäisten soveltamissääntöjen avulla oikeusvarmuuden parantamiseksi.

| 4.2.2 | Tukitoimet. Komission jo tarjoamien tai ehdottamien tukipalveluiden ja selvityskeskusten on määrä varmistaa, että komission yksiköiden antamat tiedot ovat johdonmukaisia ja yhtenäisiä. Komitea pitää tätä tärkeänä ja hyödyllisenä. Vastaavasti tulisi kuitenkin huolehtia myös siitä, että komission sisäiset menettelyt sekä hankkeista vastaavien virkamiesten esittämät vaatimukset ja tekemät päätökset noudattavat yhtenäistä linjaa. |
| --- | --- |

4.2.2

Tukitoimet. Komission jo tarjoamien tai ehdottamien tukipalveluiden ja selvityskeskusten on määrä varmistaa, että komission yksiköiden antamat tiedot ovat johdonmukaisia ja yhtenäisiä. Komitea pitää tätä tärkeänä ja hyödyllisenä. Vastaavasti tulisi kuitenkin huolehtia myös siitä, että komission sisäiset menettelyt sekä hankkeista vastaavien virkamiesten esittämät vaatimukset ja tekemät päätökset noudattavat yhtenäistä linjaa.

| 4.2.3 | Raportointi. Hyvin perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta on vältettävä sitä, että hankkeista vastaavat virkamiehet vaativat säädettyjen kertomusten lisäksi ylimääräisiä välikertomuksia tai että samat tiedot on esitettävä eri muodossa useissa eri kertomuksissa (9) Näin ollen on tärkeää yhtenäistää raportointivaatimuksia, sillä kyse on sisällöstä eikä muotoseikoista. |
| --- | --- |

4.2.3

Raportointi. Hyvin perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta on vältettävä sitä, että hankkeista vastaavat virkamiehet vaativat säädettyjen kertomusten lisäksi ylimääräisiä välikertomuksia tai että samat tiedot on esitettävä eri muodossa useissa eri kertomuksissa (9) Näin ollen on tärkeää yhtenäistää raportointivaatimuksia, sillä kyse on sisällöstä eikä muotoseikoista.

| 4.2.4 | Väliarvio (

  Midterm Assessment

  ). Komitea suosittaa lisäksi, että sekä seitsemännestä puiteohjelmasta että osallistumissäännöistä laaditaan seitsenvuotisen ohjelmakauden puolivälissä väliarvio, jotta säännöksiin voidaan tarvittaessa tehdä mukautuksia. |
| --- | --- |

4.2.4

Väliarvio (

  Midterm Assessment

  ). Komitea suosittaa lisäksi, että sekä seitsemännestä puiteohjelmasta että osallistumissäännöistä laaditaan seitsenvuotisen ohjelmakauden puolivälissä väliarvio, jotta säännöksiin voidaan tarvittaessa tehdä mukautuksia.

| 4.2.5 | Hankkeista vastaavat komission virkamiehet. Yksinkertaistamisen, yhtenäistämisen ja yleensäkin tehokkaiden hallintomenettelyjen keskeisiä edellytyksiä on se, että hankkeista vastaavilla virkamiehillä on syvällistä alan asiantuntemusta ja tietoa hankkeeseen osallistuvista toimijoista. Tämä on tärkeää myös tarvittavan jatkuvuuden kannalta (ks. seuraava kohta). Ei siis riitä, että hankkeista vastaavat virkamiehet keskittyvät pelkästään hallinnollisiin tehtäviin tuntematta perusteellisesti kyseistä alaa ja toimintaympäristöä. Komitea muistuttaa antaneensa useaan otteeseen suosituksia (10) asiasta (11). |
| --- | --- |

4.2.5

Hankkeista vastaavat komission virkamiehet. Yksinkertaistamisen, yhtenäistämisen ja yleensäkin tehokkaiden hallintomenettelyjen keskeisiä edellytyksiä on se, että hankkeista vastaavilla virkamiehillä on syvällistä alan asiantuntemusta ja tietoa hankkeeseen osallistuvista toimijoista. Tämä on tärkeää myös tarvittavan jatkuvuuden kannalta (ks. seuraava kohta). Ei siis riitä, että hankkeista vastaavat virkamiehet keskittyvät pelkästään hallinnollisiin tehtäviin tuntematta perusteellisesti kyseistä alaa ja toimintaympäristöä. Komitea muistuttaa antaneensa useaan otteeseen suosituksia (10) asiasta (11).

| 4.3 | Jatkuvuus. Koska jokainen uusi säännös rikkoo jatkuvuuden ja aiheuttaa ylimääräistä (alku)kankeutta ja vaivaa, on harkittava tarkoin, tuovatko komission ehdottamat muutokset todella niin tuntuvia parannuksia, että haitat jäävät niihin verrattuna mitättömän pieniksi, vai onko nykyiset säännökset syytä säilyttää. Komitea tiedostaa, että komission ehdotuksessa pyritään säilyttämään monia hyväksi osoittautuneita sääntöjä. Muutamien muutosehdotusten osalta ei kuitenkaan ole selvää, voidaanko niiden avulla todella saada aikaan parannuksia nykyisiin sääntöihin nähden. Komitea suosittaa, että näissä tapauksissa etusijalle asetetaan jatkuvuus. |
| --- | --- |

4.3

Jatkuvuus. Koska jokainen uusi säännös rikkoo jatkuvuuden ja aiheuttaa ylimääräistä (alku)kankeutta ja vaivaa, on harkittava tarkoin, tuovatko komission ehdottamat muutokset todella niin tuntuvia parannuksia, että haitat jäävät niihin verrattuna mitättömän pieniksi, vai onko nykyiset säännökset syytä säilyttää. Komitea tiedostaa, että komission ehdotuksessa pyritään säilyttämään monia hyväksi osoittautuneita sääntöjä. Muutamien muutosehdotusten osalta ei kuitenkaan ole selvää, voidaanko niiden avulla todella saada aikaan parannuksia nykyisiin sääntöihin nähden. Komitea suosittaa, että näissä tapauksissa etusijalle asetetaan jatkuvuus.

| 4.4 | Yhteisön rahoitustuki — kustannusten korvaaminen ja avustusmuodot. Komitea katsoo, että yhteisön rahoitustukea koskevat komission ehdotukset merkitsevät pitkälti parannusta nykytilanteeseen, ja antaa niille tukensa sillä edellytyksellä, että avoimeksi jääneet kysymykset saadaan ratkaistua tyydyttävästi (ks. esimerkiksi kohta 4.5). |
| --- | --- |

4.4

Yhteisön rahoitustuki — kustannusten korvaaminen ja avustusmuodot. Komitea katsoo, että yhteisön rahoitustukea koskevat komission ehdotukset merkitsevät pitkälti parannusta nykytilanteeseen, ja antaa niille tukensa sillä edellytyksellä, että avoimeksi jääneet kysymykset saadaan ratkaistua tyydyttävästi (ks. esimerkiksi kohta 4.5).

| 4.4.1 | Pk-yritykset. ETSK on tyytyväinen erityisesti siihen, että esimerkiksi pk-yrityksille (12) suunnatun tuen enimmäismäärää nostetaan 50:stä 75 prosenttiin (33 artiklan 1 kohdan toinen virke). Komitea katsoo tämän olevan osittain aiempien suositustensa ansiota, sillä se on kehottanut luomaan yhä enemmän ja parempia kannustimia, jotta pk-yritykset osallistuisivat seitsemänteen puiteohjelmaan aiempaa aktiivisemmin, ja tällä tavoin myös vahvistamaan pk-yritysten ja tutkimuslaitosten verkottumista. (13) |
| --- | --- |

4.4.1

Pk-yritykset. ETSK on tyytyväinen erityisesti siihen, että esimerkiksi pk-yrityksille (12) suunnatun tuen enimmäismäärää nostetaan 50:stä 75 prosenttiin (33 artiklan 1 kohdan toinen virke). Komitea katsoo tämän olevan osittain aiempien suositustensa ansiota, sillä se on kehottanut luomaan yhä enemmän ja parempia kannustimia, jotta pk-yritykset osallistuisivat seitsemänteen puiteohjelmaan aiempaa aktiivisemmin, ja tällä tavoin myös vahvistamaan pk-yritysten ja tutkimuslaitosten verkottumista. (13)

| 4.4.2 | Korkeakoulut jne. ETSK on niin ikään tyytyväinen siihen, että myös julkisyhteisöille, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksille ja tutkimusorganisaatioille suunnatun tuen enimmäismäärä on 75 prosenttia (33 artiklan 1 kohdan toinen virke). Komitea suosittaa, että 33 artiklan jäsennystä selkiytetään, jotta voidaan tehdä helpommin ero voittoa tavoittelevien ja yleishyödyllisten sopimuspuolten välillä. |
| --- | --- |

4.4.2

Korkeakoulut jne. ETSK on niin ikään tyytyväinen siihen, että myös julkisyhteisöille, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksille ja tutkimusorganisaatioille suunnatun tuen enimmäismäärä on 75 prosenttia (33 artiklan 1 kohdan toinen virke). Komitea suosittaa, että 33 artiklan jäsennystä selkiytetään, jotta voidaan tehdä helpommin ero voittoa tavoittelevien ja yleishyödyllisten sopimuspuolten välillä.

| 4.4.3 | Keskimääräiset henkilöstökustannukset. Komitean mielestä osallistujien mahdollisuus käyttää keskimääräisiä henkilöstökustannuksia 31 artiklan 3 kohdan a alakohtaa sovellettaessa edistää yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

4.4.3

Keskimääräiset henkilöstökustannukset. Komitean mielestä osallistujien mahdollisuus käyttää keskimääräisiä henkilöstökustannuksia 31 artiklan 3 kohdan a alakohtaa sovellettaessa edistää yksinkertaistamistavoitteen saavuttamista.

| 4.4.4 | Hallintokustannukset. ETSK on, jo tarvittavan jatkuvuudenkin vuoksi, tyytyväinen myös siihen, että hallintokustannukset korvataan edelleen sataprosenttisesti. Ehdotus, jonka mukaan näihin kustannuksiin tähän asti sovelletusta 7 prosentin enimmäisosuudesta luovutaan kokonaan, vaikuttaa kuitenkin ongelmalliselta, ellei välttämättömille hallintokustannuksille muuten aseteta tiukkoja rajoja. Pitää paikkansa, että nykyinen 7 prosentin yläraja on nimenomaan tähänastisten suurten hallinto-, koordinointi- ja muiden rasitteiden vuoksi osoittautunut liian alhaiseksi ja että sitä tulee siis nostaa. Toisaalta on kuitenkin vältettävä sitä, että kaikkien hallintokustannusten täysimääräinen korvaaminen johtaa tavoitteiden vastaisesti hallintotaakan paisumiseen eikä sen vähenemiseen. |
| --- | --- |

4.4.4

Hallintokustannukset. ETSK on, jo tarvittavan jatkuvuudenkin vuoksi, tyytyväinen myös siihen, että hallintokustannukset korvataan edelleen sataprosenttisesti. Ehdotus, jonka mukaan näihin kustannuksiin tähän asti sovelletusta 7 prosentin enimmäisosuudesta luovutaan kokonaan, vaikuttaa kuitenkin ongelmalliselta, ellei välttämättömille hallintokustannuksille muuten aseteta tiukkoja rajoja. Pitää paikkansa, että nykyinen 7 prosentin yläraja on nimenomaan tähänastisten suurten hallinto-, koordinointi- ja muiden rasitteiden vuoksi osoittautunut liian alhaiseksi ja että sitä tulee siis nostaa. Toisaalta on kuitenkin vältettävä sitä, että kaikkien hallintokustannusten täysimääräinen korvaaminen johtaa tavoitteiden vastaisesti hallintotaakan paisumiseen eikä sen vähenemiseen.

| 4.5 | Yliopistojen lisäkustannukset. Komission ehdotuksen mukaan yliopistojen ja muiden vastaavanlaisten tutkimusorganisaatioiden tähänastinen mahdollisuus saada niin sanotut lisäkustannukset (additional cost) (14) korvattua sataprosenttisesti on tarkoitus poistaa. Vaikka tilalle esitetään muita kustannusmalleja, komitea pitää ehdotettua poistoa ongelmallisena. Tällaisilla organisaatioilla ei nimittäin yleensä ole käytettävissään kokonaiskustannusten (full cost) (15) selvittämiseen soveltuvaa erittelevää kirjanpitojärjestelmää. Lisäksi tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida, johtaako komission ehdottama kiinteään maksuosuuteen perustuva vaihtoehto kenties selviin huononnuksiin, koska komission sisäisiä soveltamissääntöjä ei ole vielä laadittu (ks. edellä esitetyt huomiot). Komitea suosittaakin, että jos mainitunlaisilla organisaatioilla ei ole käytössään kokonaiskustannusmallin edellyttämää järjestelmää, niihin sovelletaan edelleenkin nykyistä säännöstä, joka mahdollistaa lisäkustannusten korvaamisen sataprosenttisesti. Näin tulee tehdä ainakin siihen asti, kun on varmistettu, ettei muiden kustannusmallien (16) käyttö merkitse huononnusta nykyiseen järjestelyyn nähden. |
| --- | --- |

4.5

Yliopistojen lisäkustannukset. Komission ehdotuksen mukaan yliopistojen ja muiden vastaavanlaisten tutkimusorganisaatioiden tähänastinen mahdollisuus saada niin sanotut lisäkustannukset (additional cost) (14) korvattua sataprosenttisesti on tarkoitus poistaa. Vaikka tilalle esitetään muita kustannusmalleja, komitea pitää ehdotettua poistoa ongelmallisena. Tällaisilla organisaatioilla ei nimittäin yleensä ole käytettävissään kokonaiskustannusten (full cost) (15) selvittämiseen soveltuvaa erittelevää kirjanpitojärjestelmää. Lisäksi tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida, johtaako komission ehdottama kiinteään maksuosuuteen perustuva vaihtoehto kenties selviin huononnuksiin, koska komission sisäisiä soveltamissääntöjä ei ole vielä laadittu (ks. edellä esitetyt huomiot). Komitea suosittaakin, että jos mainitunlaisilla organisaatioilla ei ole käytössään kokonaiskustannusmallin edellyttämää järjestelmää, niihin sovelletaan edelleenkin nykyistä säännöstä, joka mahdollistaa lisäkustannusten korvaamisen sataprosenttisesti. Näin tulee tehdä ainakin siihen asti, kun on varmistettu, ettei muiden kustannusmallien (16) käyttö merkitse huononnusta nykyiseen järjestelyyn nähden.

| 4.6 | Tutkimusorganisaatioiden oikeusmuoto. ETSK:n mielestä tutkimusorganisaatioita, jotka saavat perusrahoituksensa valtion varoista, on kohdeltava kaikilta osin (ja kaikissa artikloissa, esimerkiksi 33 artiklan 1 kohdassa ja 38 artiklan 2 kohdassa) yhdenvertaisesti niiden oikeusmuodosta riippumatta. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että julkisista varoista perusrahoituksensa saavat yksityisoikeudelliset yleishyödylliset tutkimusorganisaatiot ja tutkimuskeskukset (17) on rinnastettava julkisoikeudellisiin organisaatioihin. Tällaisille tutkimuslaitoksille (jäsenvaltioiden kannalta) parhaiten soveltuvan oikeusmuodon valintahan kuuluu jäsenvaltioiden lainsäädäntävaltaan, eikä se saa missään tapauksessa johtaa erilaiseen kohteluun yhteisön tutkimusrahoituksessa. |
| --- | --- |

4.6

Tutkimusorganisaatioiden oikeusmuoto. ETSK:n mielestä tutkimusorganisaatioita, jotka saavat perusrahoituksensa valtion varoista, on kohdeltava kaikilta osin (ja kaikissa artikloissa, esimerkiksi 33 artiklan 1 kohdassa ja 38 artiklan 2 kohdassa) yhdenvertaisesti niiden oikeusmuodosta riippumatta. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että julkisista varoista perusrahoituksensa saavat yksityisoikeudelliset yleishyödylliset tutkimusorganisaatiot ja tutkimuskeskukset (17) on rinnastettava julkisoikeudellisiin organisaatioihin. Tällaisille tutkimuslaitoksille (jäsenvaltioiden kannalta) parhaiten soveltuvan oikeusmuodon valintahan kuuluu jäsenvaltioiden lainsäädäntävaltaan, eikä se saa missään tapauksessa johtaa erilaiseen kohteluun yhteisön tutkimusrahoituksessa.

| 4.7 | Teollis- ja tekijänoikeudet. Ehdotetuissa säännöksissä (39–43 artikla) tulisi varmistaa, ettei EU:n veronmaksajien varoin rahoitettuihin tutkimustuloksiin perustuvia teollis- ja tekijänoikeuksia voida siirtää unionin ulkopuolisissa maissa toimiville yrityksille ilman valvontaa. |
| --- | --- |

4.7

Teollis- ja tekijänoikeudet. Ehdotetuissa säännöksissä (39–43 artikla) tulisi varmistaa, ettei EU:n veronmaksajien varoin rahoitettuihin tutkimustuloksiin perustuvia teollis- ja tekijänoikeuksia voida siirtää unionin ulkopuolisissa maissa toimiville yrityksille ilman valvontaa.

| 4.7.1 | Avoimen lähdekoodin ohjelmistot. Yleisesti ottaen ainoa mahdollisuus saada yhteisön tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä kehitetyt ohjelmistot tällä hetkellä laajaan levitykseen ja käyttöön ja siten kehittää niiden pohjalta kaupallisia versioita tai palveluita on tarjota niitä avoimen lähdekoodin ohjelmistoina. Tämän vuoksi konsortioille tulisi jättää mahdollisimman paljon joustovaraa lisenssiehtojen määrittelyssä. |
| --- | --- |

4.7.1

Avoimen lähdekoodin ohjelmistot. Yleisesti ottaen ainoa mahdollisuus saada yhteisön tukemien tutkimushankkeiden yhteydessä kehitetyt ohjelmistot tällä hetkellä laajaan levitykseen ja käyttöön ja siten kehittää niiden pohjalta kaupallisia versioita tai palveluita on tarjota niitä avoimen lähdekoodin ohjelmistoina. Tämän vuoksi konsortioille tulisi jättää mahdollisimman paljon joustovaraa lisenssiehtojen määrittelyssä.

| 4.8 | Käyttöoikeudet. Sopimuspuolten tulosaineistoa (foreground) ja tausta-aineistoa (background) koskevilla käyttöoikeuksilla (48–52 artikla) (18)
  ei tarkoiteta käyttöoikeutta jonkin osapuolen (esimerkiksi yliopiston tai tutkimuskeskuksen) kaikkeen tulos- ja tausta-aineistoon, vaan ainoastaan sellaiseen aineistoon, joka perustuu yhden tai useamman yhteiseen hankkeeseen osallistuvan organisaatioyksikön tai ryhmän tekemään työhön tai suorittamiin valmisteluihin ja jota muut osallistujat tarvitsevat oman työnsä suorittamiseksi epäsuorassa toimessa. Tämän vuoksi komitea on tyytyväinen ehdotetun asetuksen 48 artiklaan, joka antaa sopimuspuolille mahdollisuuden sopia asiasta jokaisen hankkeen yhteydessä erikseen käyttöoikeuksia koskevin luetteloin. (19) Luetteloimalla vain sellaiset aineistot, joihin muille myönnetään käyttöoikeus, voidaan myös välttää paljastamasta luottamukselliseksi tarkoitetun tausta-aineiston olemassaoloa. Jotta hankkeiden käynnistäminen ei viivästyisi tarpeettomasti, olisi kuitenkin järkevää asettaa näiden sopimusten tekemiselle esimerkiksi sellainen määräaika, että käyttöoikeuksista olisi sovittava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua hankkeen käynnistämisestä. |
| --- | --- |

4.8

Käyttöoikeudet. Sopimuspuolten tulosaineistoa (foreground) ja tausta-aineistoa (background) koskevilla käyttöoikeuksilla (48–52 artikla) (18)
  ei tarkoiteta käyttöoikeutta jonkin osapuolen (esimerkiksi yliopiston tai tutkimuskeskuksen) kaikkeen tulos- ja tausta-aineistoon, vaan ainoastaan sellaiseen aineistoon, joka perustuu yhden tai useamman yhteiseen hankkeeseen osallistuvan organisaatioyksikön tai ryhmän tekemään työhön tai suorittamiin valmisteluihin ja jota muut osallistujat tarvitsevat oman työnsä suorittamiseksi epäsuorassa toimessa. Tämän vuoksi komitea on tyytyväinen ehdotetun asetuksen 48 artiklaan, joka antaa sopimuspuolille mahdollisuuden sopia asiasta jokaisen hankkeen yhteydessä erikseen käyttöoikeuksia koskevin luetteloin. (19) Luetteloimalla vain sellaiset aineistot, joihin muille myönnetään käyttöoikeus, voidaan myös välttää paljastamasta luottamukselliseksi tarkoitetun tausta-aineiston olemassaoloa. Jotta hankkeiden käynnistäminen ei viivästyisi tarpeettomasti, olisi kuitenkin järkevää asettaa näiden sopimusten tekemiselle esimerkiksi sellainen määräaika, että käyttöoikeuksista olisi sovittava viimeistään kuuden kuukauden kuluttua hankkeen käynnistämisestä.

| 4.9 | Tulos- ja tausta-aineiston maksuttomat käyttöoikeudet. ETSK suhtautuu varauksellisesti säännöksiin, jotka mahdollistavat poikkeuksetta aineiston maksuttoman käytön. Komitea suosittaa yleisesti, että hankekumppaneille jätetään mahdollisimman paljon liikkumavaraa, jotta ne voivat sopia käyttöoikeuksista parhaaksi katsomallaan tavalla. Voi esimerkiksi olla järkevää myöntää myös TTK-toimijoille käyttöoikeudet ilman maksua. |
| --- | --- |

4.9

Tulos- ja tausta-aineiston maksuttomat käyttöoikeudet. ETSK suhtautuu varauksellisesti säännöksiin, jotka mahdollistavat poikkeuksetta aineiston maksuttoman käytön. Komitea suosittaa yleisesti, että hankekumppaneille jätetään mahdollisimman paljon liikkumavaraa, jotta ne voivat sopia käyttöoikeuksista parhaaksi katsomallaan tavalla. Voi esimerkiksi olla järkevää myöntää myös TTK-toimijoille käyttöoikeudet ilman maksua.

| 4.9.1 | Toimien toteuttamiseksi tarvittava tausta-aineisto. Komitea on periaatteessa tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan TTK-toimijoiden on myönnettävä tausta-aineistoa koskevat käyttöoikeudet aina ilman maksua, jos tausta-aineistoa tarvitaan epäsuoran toimen toteuttamisessa. Tämäntyyppinen ehdoton säännös voi kuitenkin yksittäistapauksissa aiheuttaa asianomaisille toimijoille vaikeuksia. Siksi komitea suosittaa, että 50 artiklan 2 kohdan viimeistä virkettä tarkistetaan. (20) |
| --- | --- |

4.9.1

Toimien toteuttamiseksi tarvittava tausta-aineisto. Komitea on periaatteessa tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan TTK-toimijoiden on myönnettävä tausta-aineistoa koskevat käyttöoikeudet aina ilman maksua, jos tausta-aineistoa tarvitaan epäsuoran toimen toteuttamisessa. Tämäntyyppinen ehdoton säännös voi kuitenkin yksittäistapauksissa aiheuttaa asianomaisille toimijoille vaikeuksia. Siksi komitea suosittaa, että 50 artiklan 2 kohdan viimeistä virkettä tarkistetaan. (20)

| 4.9.2 | Tulosaineiston käyttöä varten tarvittava tausta-aineisto. Ehdotus, jonka mukaan TTK-toimijoiden on myönnettävä tausta-aineistoa koskevat käyttöoikeudet aina maksutta, jos tausta-aineistoa tarvitaan tulosaineiston käytössä, on sen sijaan erittäin ongelmallinen. Tausta-aineisto on hankittu joko TTK-toimijoiden omin varoin tai aiempien tuenantajien taikka asianomaisen jäsenvaltion myöntämin varoin, ja näin ollen siihen liittyy tiettyjä velvoitteita ja ehtoja. (21) Jos komission ehdottamaa säännöstä alettaisiin soveltaa, vaarana olisi, että nimenomaan erittäin osaavat ja paljon taitotietopotentiaalia omaavat TTK-toimijat eivät voisi tai haluaisi osallistua ohjelmaan ja jäisivät näin ollen sen ulkopuolelle. Siksi komitea suosittaa, että 51 artiklan 5 kohta joko poistetaan kokonaan tai että sitä tarkistetaan. (22) |
| --- | --- |

4.9.2

Tulosaineiston käyttöä varten tarvittava tausta-aineisto. Ehdotus, jonka mukaan TTK-toimijoiden on myönnettävä tausta-aineistoa koskevat käyttöoikeudet aina maksutta, jos tausta-aineistoa tarvitaan tulosaineiston käytössä, on sen sijaan erittäin ongelmallinen. Tausta-aineisto on hankittu joko TTK-toimijoiden omin varoin tai aiempien tuenantajien taikka asianomaisen jäsenvaltion myöntämin varoin, ja näin ollen siihen liittyy tiettyjä velvoitteita ja ehtoja. (21) Jos komission ehdottamaa säännöstä alettaisiin soveltaa, vaarana olisi, että nimenomaan erittäin osaavat ja paljon taitotietopotentiaalia omaavat TTK-toimijat eivät voisi tai haluaisi osallistua ohjelmaan ja jäisivät näin ollen sen ulkopuolelle. Siksi komitea suosittaa, että 51 artiklan 5 kohta joko poistetaan kokonaan tai että sitä tarkistetaan. (22)

| 4.9.3 | Tieteen eturintaman tutkimustoimet. Vaikka tieteen eturintaman tutkimuksessa on pääosin kyse perustutkimuksen T&K-toimista, komitea on useaan otteeseen kiinnittänyt huomiota siihen, että perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen raja on monesti (23) häilyvä. Tästä syystä myös tieteen eturintaman tutkimuksessa on odotettavissa edellä mainittuja kielteisiä vaikutuksia. Tätä tulisi ehdottomasti välttää, ja asia olisi otettava säännöstössä huomioon. Siksi komitea suosittaa, että 52 artiklan 1 kohta joko poistetaan kokonaan tai että sitä tarkistetaan. (24) |
| --- | --- |

4.9.3

Tieteen eturintaman tutkimustoimet. Vaikka tieteen eturintaman tutkimuksessa on pääosin kyse perustutkimuksen T&K-toimista, komitea on useaan otteeseen kiinnittänyt huomiota siihen, että perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen raja on monesti (23) häilyvä. Tästä syystä myös tieteen eturintaman tutkimuksessa on odotettavissa edellä mainittuja kielteisiä vaikutuksia. Tätä tulisi ehdottomasti välttää, ja asia olisi otettava säännöstössä huomioon. Siksi komitea suosittaa, että 52 artiklan 1 kohta joko poistetaan kokonaan tai että sitä tarkistetaan. (24)

| 4.9.4 | Erityisryhmät. Komission ehdotuksessa ei määritellä, mitä erityisryhmien toimilla tarkoitetaan. Erityisryhmien toimintaa ei missään tapauksessa tule sekoittaa, saati sitten rinnastaa tieteen eturintaman tutkimustoimiin. |
| --- | --- |

4.9.4

Erityisryhmät. Komission ehdotuksessa ei määritellä, mitä erityisryhmien toimilla tarkoitetaan. Erityisryhmien toimintaa ei missään tapauksessa tule sekoittaa, saati sitten rinnastaa tieteen eturintaman tutkimustoimiin.

| 4.10 | Mahdollisuus valita tukivälineet vapaasti. ETSK toistaa suosituksensa, (25) jonka mukaan hankkeita ei pidä suoralta kädeltä sitoa tiettyihin välineisiin vaan ”hakijoiden on pystyttävä sopeuttamaan välineet kulloisenkin tehtävän vaatiman hankkeen optimaaliseen rakenteeseen ja kokoon. Ainoastaan näin voidaan välttää sellaisten hankkeiden luominen, joiden koko ja rakenne ohjautuu määrättyjen välineiden eikä todellisten tieteellis-teknisten vaatimusten mukaan. Välineiden on palveltava tutkimuksen ja kehityksen edellytyksiä ja tavoitteita eikä suinkaan päinvastoin.” Näin ollen myös erityisten kohdennettujen tutkimushankkeiden (specific targeted reseach projects) olisi edelleen oltava käytettävissä, sillä ne ovat erittäin hyvä osallistumismuoto ennen kaikkea pk-yrityksille ja pienille tutkimusryhmille. |
| --- | --- |

4.10

Mahdollisuus valita tukivälineet vapaasti. ETSK toistaa suosituksensa, (25) jonka mukaan hankkeita ei pidä suoralta kädeltä sitoa tiettyihin välineisiin vaan ”hakijoiden on pystyttävä sopeuttamaan välineet kulloisenkin tehtävän vaatiman hankkeen optimaaliseen rakenteeseen ja kokoon. Ainoastaan näin voidaan välttää sellaisten hankkeiden luominen, joiden koko ja rakenne ohjautuu määrättyjen välineiden eikä todellisten tieteellis-teknisten vaatimusten mukaan. Välineiden on palveltava tutkimuksen ja kehityksen edellytyksiä ja tavoitteita eikä suinkaan päinvastoin.” Näin ollen myös erityisten kohdennettujen tutkimushankkeiden (specific targeted reseach projects) olisi edelleen oltava käytettävissä, sillä ne ovat erittäin hyvä osallistumismuoto ennen kaikkea pk-yrityksille ja pienille tutkimusryhmille.

| 4.11 | Yhteisvastuuperiaatteesta luopuminen. ETSK on tyytyväinen siihen, että taloudellisen yhteisvastuun periaatteesta on tarkoitus luopua, ja muistuttaa tuoneensa yhteisvastuuperiaatteeseen liittyvät ongelmat esiin jo kuudetta puiteohjelmaa koskeneissa suosituksissaan. (26) |
| --- | --- |

4.11

Yhteisvastuuperiaatteesta luopuminen. ETSK on tyytyväinen siihen, että taloudellisen yhteisvastuun periaatteesta on tarkoitus luopua, ja muistuttaa tuoneensa yhteisvastuuperiaatteeseen liittyvät ongelmat esiin jo kuudetta puiteohjelmaa koskeneissa suosituksissaan. (26)

| 4.11.1 | Riskirahasto. ETSK tukee ehdotusta perustaa laiminlyöntien varalta riskirahasto, johon maksetaan pieni prosenttiosuus epäsuoriin toimiin tarkoitetusta rahoitustuesta (38 artiklan 1 kohta). Olisi kuitenkin suositeltavaa, että komissio ilmoittaisi ehdotuspyynnön julkaistessaan, mille välille riskianalyysin pohjalta määritettävä prosenttiosuus asettuu. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että riskien kattamiseksi tehtyjen pidätysten mahdollinen ylijäämä palautetaan puiteohjelmaan määrättyyn käyttötarkoitukseen sidottuna tulona. |
| --- | --- |

4.11.1

Riskirahasto. ETSK tukee ehdotusta perustaa laiminlyöntien varalta riskirahasto, johon maksetaan pieni prosenttiosuus epäsuoriin toimiin tarkoitetusta rahoitustuesta (38 artiklan 1 kohta). Olisi kuitenkin suositeltavaa, että komissio ilmoittaisi ehdotuspyynnön julkaistessaan, mille välille riskianalyysin pohjalta määritettävä prosenttiosuus asettuu. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että riskien kattamiseksi tehtyjen pidätysten mahdollinen ylijäämä palautetaan puiteohjelmaan määrättyyn käyttötarkoitukseen sidottuna tulona.

| 4.11.2 | Vapautus riskien kattamiseksi tehtävistä pidätyksistä. Komitea suosittaa kuitenkin, että riskien kattamiseksi tehtävistä pidätyksistä vapautetaan (38 artiklan 2 kohta) kaikki valtion varoista perusrahoituksensa saavat tutkimuslaitokset (27) oikeusmuodosta riippumatta. |
| --- | --- |

4.11.2

Vapautus riskien kattamiseksi tehtävistä pidätyksistä. Komitea suosittaa kuitenkin, että riskien kattamiseksi tehtävistä pidätyksistä vapautetaan (38 artiklan 2 kohta) kaikki valtion varoista perusrahoituksensa saavat tutkimuslaitokset (27) oikeusmuodosta riippumatta.

| 4.11.3 | Hankkeen keskeyttäminen. ETSK kiinnittää huomiota 18 artiklan 4 kohdassa ehdotettuun hankekumppaneiden tekniseen yhteisvastuuseen. Komitean mielestä myös konsortioilla on oltava mahdollisuus päättää hankkeen keskeyttämisestä siinä tapauksessa, että hankkeen jatkaminen ei tieteellis-teknisten syiden tai kohtuuttoman taloudellisen taakan vuoksi ole enää järkevää tai tarkoituksenmukaista. Ehdotetun asetuksen 18 artiklan 4 ja 5 kohtaa tulisikin tarkistaa tältä osin. |
| --- | --- |

4.11.3

Hankkeen keskeyttäminen. ETSK kiinnittää huomiota 18 artiklan 4 kohdassa ehdotettuun hankekumppaneiden tekniseen yhteisvastuuseen. Komitean mielestä myös konsortioilla on oltava mahdollisuus päättää hankkeen keskeyttämisestä siinä tapauksessa, että hankkeen jatkaminen ei tieteellis-teknisten syiden tai kohtuuttoman taloudellisen taakan vuoksi ole enää järkevää tai tarkoituksenmukaista. Ehdotetun asetuksen 18 artiklan 4 ja 5 kohtaa tulisikin tarkistaa tältä osin.

| 4.12 | Ohjelmakomiteat. Komission ehdotuksen mukaan menettelyjä pyritään nopeuttamaan siten, että ohjelmakomiteoiden ei enää tarvitse hyväksyä rahoitettavaksi ehdotettuja hankkeita. Komitean mielestä näin tulisi kuitenkin toimia vain silloin, kun komissio valitsee hankkeet asiantuntija-arvion mukaisesti. Muissa tapauksissa hankkeille olisi edelleen saatava toimivaltaisen ohjelmakomitean hyväksyntä, aivan kuten työohjelmille ja määrärahojen jaollekin. Kompromissiratkaisu voisi olla esimerkiksi se, että hankkeiden arvioinnin päätyttyä ohjelmakomitealle esitettäisiin ehdotuspyyntömenettelyn loppuunsaattamista koskeva suunnitelma (”call implementation plan”), jonka ohjelmakomitea käsittelisi ja hyväksyisi muodollisesti. Tästä ei aiheutuisi viivästyksiä, koska ohjelmakomitean ei enää tarvitsisi päättää yksittäisistä hankkeista. |
| --- | --- |

4.12

Ohjelmakomiteat. Komission ehdotuksen mukaan menettelyjä pyritään nopeuttamaan siten, että ohjelmakomiteoiden ei enää tarvitse hyväksyä rahoitettavaksi ehdotettuja hankkeita. Komitean mielestä näin tulisi kuitenkin toimia vain silloin, kun komissio valitsee hankkeet asiantuntija-arvion mukaisesti. Muissa tapauksissa hankkeille olisi edelleen saatava toimivaltaisen ohjelmakomitean hyväksyntä, aivan kuten työohjelmille ja määrärahojen jaollekin. Kompromissiratkaisu voisi olla esimerkiksi se, että hankkeiden arvioinnin päätyttyä ohjelmakomitealle esitettäisiin ehdotuspyyntömenettelyn loppuunsaattamista koskeva suunnitelma (”call implementation plan”), jonka ohjelmakomitea käsittelisi ja hyväksyisi muodollisesti. Tästä ei aiheutuisi viivästyksiä, koska ohjelmakomitean ei enää tarvitsisi päättää yksittäisistä hankkeista.

| 4.13 | Avustussopimukset. Avustussopimusten kannalta keskeisessä 19 artiklan 8 kohdassa viitataan tutkijoiden peruskirjaan ja tutkijoiden työhönoton säännöstöön. Komitea huomauttaa, että peruskirjassa on kyse pelkästään suosituksesta eikä sitä siis saa tällä tavoin saattaa sitovaksi. Lisäksi komitea muistuttaa, että vaikka se on tyytyväinen moniin peruskirjan näkökohtiin, se on myös suosittanut peruskirjan tarkistamista (28) liian pitkälle menevien sääntöjen ja muutamien vaikeaselkoisten kriteereiden vuoksi. |
| --- | --- |

4.13

Avustussopimukset. Avustussopimusten kannalta keskeisessä 19 artiklan 8 kohdassa viitataan tutkijoiden peruskirjaan ja tutkijoiden työhönoton säännöstöön. Komitea huomauttaa, että peruskirjassa on kyse pelkästään suosituksesta eikä sitä siis saa tällä tavoin saattaa sitovaksi. Lisäksi komitea muistuttaa, että vaikka se on tyytyväinen moniin peruskirjan näkökohtiin, se on myös suosittanut peruskirjan tarkistamista (28) liian pitkälle menevien sääntöjen ja muutamien vaikeaselkoisten kriteereiden vuoksi.

| 4.14 | Euroopan investointipankki. Komitea on tyytyväinen ehdotukseen (ja siihen liittyviin säännöksiin) myöntää Euroopan investointipankille avustus sellaisista lainoista aiheutuvien riskien kattamiseen, joilla tuetaan seitsemännessä puiteohjelmassa asetettujen tutkimustavoitteiden saavuttamista. Tällaisia lainoja olisi myönnettävä erityisesti demonstrointihankkeisiin (esimerkiksi energiatutkimuksen ja turvallisuustutkimuksen alalla). |
| --- | --- |

4.14

Euroopan investointipankki. Komitea on tyytyväinen ehdotukseen (ja siihen liittyviin säännöksiin) myöntää Euroopan investointipankille avustus sellaisista lainoista aiheutuvien riskien kattamiseen, joilla tuetaan seitsemännessä puiteohjelmassa asetettujen tutkimustavoitteiden saavuttamista. Tällaisia lainoja olisi myönnettävä erityisesti demonstrointihankkeisiin (esimerkiksi energiatutkimuksen ja turvallisuustutkimuksen alalla).

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 119 lopullinen.

1

(2)  KOM(2005) 439, 440, 441, 442, 443, 444 ja 445 lopullinen.

2

(3)  EUVL C 65, 17.3.2006 ja CESE 583/2006.

3

(4)  EUVL C 65, 17.3.2006.

4

(5)  Käsite ”tutkimusorganisaatio” määritellään ehdotetun asetuksen 2 artiklan ensimmäisessä kohdassa. Ehdotuksessa käytetään paikoitellen kuitenkin myös synonyymisia ilmauksia ”tutkimuslaitos” ja ”tutkimuskeskus”.

5

2 artiklan ensimmäisessä kohdassa

(6)  EUVL C 110, 30.4.2004.

6

EUVL C 157, 28.6.2005.

EUVL C 65, 17.3.2006.

(7)  EUVL C 157, 28.6.2005: Päällekkäisten tai rinnakkaisten rakenteiden välttäminen.

7

Päällekkäisten tai rinnakkaisten rakenteiden välttäminen

(8)  Olisi jopa suotavaa mennä käsillä olevaa komission ehdotusta pidemmälle ja yhtenäistää kaikkien yhteisön tukitoimien, myös kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman ja rakennerahastotoimien maksumenettelyt.

8

(9)  Katso myös molemmat edelliset alaviitteet.

9

(10)  Esimerkiksi kohta 9.8.4, EYVL C 204, 18.7.2000.

10

(11)  Ks. alaviite 6.

11

(12)  Sekä julkisyhteisöille, keski- tai korkea-asteen oppilaitoksille ja tutkimusorganisaatioille.

12

(13)  Komitea palauttaa tässä yhteydessä mieliin suosituksensa ottaa patenttioikeudessa uudelleen käyttöön ns. armonaika (grace period). Tässä yhteydessä tieteelliseen julkaisemiseen ei kuitenkaan välttämättä tarvitse liittää etuoikeutta. Ks. CESE 319/2004, kohta 2.5 ja sitä seuraavat kohdat, EUVL C 110, 30.4.2004.

13

grace period

(14)  Lisäkustannusmalli (AC): Sopimuspuolet laskuttavat tukikelpoiset välittömät lisäkustannukset sekä välillisten kustannusten osalta tietyn kiinteän osuuden. Kuudennessa TTK-puiteohjelmassa kiinteä osuus on 20 prosenttia kaikista välittömistä lisäkustannuksista alihankintakustannuksia lukuun ottamatta.

14

opimuspuolet

alihankintakustannuksia

(15)  Kokonaiskustannusmalli (FC): sopimuspuolet laskuttavat tukikelpoiset välittömät ja välilliset kustannukset. Mallin erityismuoto on kiinteämääräisiin yleiskustannuksiin perustuva kokonaiskustannusmalli (FCF): Sopimuspuolet laskuttavat tukikelpoiset välittömät kustannukset sekä välillisten kustannusten osalta tietyn kiinteän osuuden. Kiinteä osuus on 20 prosenttia kaikista välittömistä kustannuksista alihankintakustannuksia lukuun ottamatta. Kustannusten kokonaismäärä saadaan kaikissa kolmessa kustannusmallissa (FC, FCF ja AC) yksinkertaisesti laskemalla välittömät ja välilliset kustannukset yhteen.

15

opimuspuolet

opimuspuolet

alihankintakustannuksia

(16)  Ehdotetun asetuksen 32 artiklassa tarkoitetun välillisten kustannusten kattamiseksi maksettavan kiinteän osuuden vähimmäismääräksi tulisi ainakin TTK-toimissa säätää 20 prosenttia tukikelpoisista välittömistä kustannuksista alihankintakustannuksia lukuun ottamatta. Tätä säännöstä on jo kuudennessa TTK-puiteohjelmassa sovellettu lisäkustannusmallia ja kiinteämääräisiin yleiskustannuksiin perustuvaa kokonaiskustannusmallia käyttäviin toimijoihin, ja se tulisi säilyttää jatkuvuuden takaamiseksi ja ennen kaikkea osanottajaorganisaatioiden eri tavoin kehittyneiden kirjanpitojärjestelmien huomioon ottamiseksi.

16

32 artiklassa

(17)  Saksassa tällaisia tutkimusorganisaatioita ovat esimerkiksi Helmholtz-Gemeinschaft, Fraunhofer-Gesellschaft, Leibniz-Gemeinschaft ja Max-Planck-Gesellschaft. Alankomaissa esimerkiksi The Netherlands Organisation for Scientific Research (NWO) — Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWÒ).

17

Helmholtz-Gemeinschaft

Fraunhofer-Gesellschaft

Leibniz-Gemeinschaft

Max-Planck-Gesellschaft

The Netherlands Organisation for Scientific Research (NWO)

Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWÒ).

(18)  ETSK huomauttaa, että komission ehdotuksen englanninkieliseen toisintoon verrattuna vaikuttaa siltä, että saksankielisen toisinnon 50 artiklan 1 kohdassa ja 51 artiklan 1 kohdassa on käännösvirhe. Tämä lausunto pohjautuu englanninkieliseen toisintoon, jossa asia lienee oikein.

18

50 artiklan 1 kohdassa

51 artiklan 1 kohdassa

(19)  Sopimuspuolet voivat laatia luettelon kaikista niistä aineistoista tai aineiston osa-alueista, joihin myönnetään käyttöoikeus, ja/tai kaikista niistä aineistoista tai aineiston osa-alueista, joihin käyttöoikeutta EI myönnetä.

19

(20)  Ehdotetun asetuksen 50 artiklan 2 kohdan viimeinen virke voitaisiin muuttaa kuulumaan esimerkiksi seuraavasti: ”However, RTD Performers shall grant access rights to background on a royalty-free basis, unless for justified exceptions otherwise agreed by all participants before their accession to the grant agreement.” [”TTK-työn suorittajien on kuitenkin myönnettävä käyttöoikeudet tausta-aineistoon ilman maksua, elleivät kaikki osallistujat perustelluissa poikkeustapauksissa sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen.”]

20

50 artiklan 2 kohdan

”However, RTD Performers shall grant access rights to background on a royalty-free basis, unless for justified exceptions otherwise agreed by all participants before their accession to the grant agreement.”

(21)  Esimerkiksi Saksassa tausta-aineistoon sovelletaan mm. lakia työntekijöiden tekemistä keksinnöistä.

21

(22)  Kohta voitaisiin muuttaa kuulumaan esimerkiksi seuraavasti: ”RTD-Performers shall grant access rights to background needed to use the foreground generated in the indirect action on a royalty-free basis unless otherwise agreed by all participants before their accession to the grant agreement.” [”TTK-työn suorittajien on myönnettävä ilman maksua käyttöoikeudet tausta-aineistoon, joka tarvitaan epäsuorassa toimessa tuotetun tulosaineiston käyttöä varten, elleivät kaikki osallistujat sovi toisin ennen liittymistään avustussopimukseen.”]

22

”RTD-Performers shall grant access rights to background needed to use the foreground generated in the indirect action on a royalty-free basis unless otherwise agreed by all participants before their accession to the grant agreement.”

(23)  Esimerkiksi mikrobiologiassa, lasertekniikassa sekä tieto- ja viestintäteknologiassa.

23

(24)  Ehdotetun asetuksen 52 artiklan 1 kohta voisi kuulua esimerkiksi seuraavasti: ”In the case of frontier research actions, access rights to foreground for the implementation of the project shall be granted royalty-free. Access rights to foreground for use shall be under fair and reasonable conditions or royalty-free as agreed by all participants before their accession to the grant agreement.” [”Tulosaineiston käyttöoikeudet hankkeen toteuttamista varten on tieteen eturintamassa toteutettavissa tutkimustoimissa myönnettävä ilman maksua. Tulosaineiston käyttöoikeudet käyttöä varten on myönnettävä joko oikeudenmukaisin ja kohtuullisin ehdoin tai kokonaan ilman maksua sen mukaan, mitä kaikki osallistujat sopivat ennen liittymistään avustussopimukseen.”]

24

52 artiklan 1 kohta

”In the case of frontier research actions, access rights to foreground for the implementation of the project shall be granted royalty-free. Access rights to foreground for use shall be under fair and reasonable conditions or royalty-free as agreed by all participants before their accession to the grant agreement.”

(25)  Kohta 3.4, EUVL C 157, 28.6.2005.

25

(26)  EYVL C 94, 18.4.2002.

26

(27)  Ks. edellä esitetyt huomiot kaikkien sellaisten tutkimuslaitosten yhdenvertaisesta kohtelusta, jotka saavat perusrahoituksensa julkisista varoista.

27

(28)  EUVL C 65, 17.3.2006.

28

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/41

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston asetus (Euratom) säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007—2011)”

KOM(2006) 42 lopullinen — 2006/0014 CNS

(2006/C 309/09)

Neuvosto päätti 8. maaliskuuta 2006 Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 ja 10 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 31. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Antonello Pezzini.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 156 ääntä puolesta ja 3 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin uusista säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista ydinalan tutkimuksen, kehittämisen ja koulutuksen seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä viisivuotiskaudella 2007—2011. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin uusista säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista ydinalan tutkimuksen, kehittämisen ja koulutuksen seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä viisivuotiskaudella 2007—2011.

| 1.2 | Ehdotusten tavoitteena on yksinkertaistaa ja järkeistää menettelyjä ja toimintatapoja, jotta varmistetaan vuonna 2005 ja vuoden 2006 maaliskuussa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa tarkistetun Lissabonin strategian toteutuminen käytännössä ja vastataan tutkimusalan eri toimijoiden ja loppukäyttäjien tarpeisiin. Kyseisten toimien tuloksellisuudesta voidaan kuitenkin tehdä lopullinen arvio vasta toteuttamissääntöjen vahvistamisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.2

Ehdotusten tavoitteena on yksinkertaistaa ja järkeistää menettelyjä ja toimintatapoja, jotta varmistetaan vuonna 2005 ja vuoden 2006 maaliskuussa pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa tarkistetun Lissabonin strategian toteutuminen käytännössä ja vastataan tutkimusalan eri toimijoiden ja loppukäyttäjien tarpeisiin. Kyseisten toimien tuloksellisuudesta voidaan kuitenkin tehdä lopullinen arvio vasta toteuttamissääntöjen vahvistamisen jälkeen.

| 1.3 | Komission ehdotukset ovat asetuksen III luvun loppuun saakka lähes samoja kuin ehdotuksessa (1), joka koskee muuhun kuin ydinalaan liittyvän tutkimuksen, kehittämisen ja koulutuksen seitsemättä puiteohjelmaa. Numeroinnissa on tosin eroja (2). Komitea viittaakin huomioihin (3), jotka se on esittänyt kyseisestä ehdotuksesta antamassaan lausunnossa, ja korostaa niitä. Huomiot pätevät myös tarkasteltavana olevaan ehdotukseen aina III luvun loppuun saakka. |
| --- | --- |

1.3

Komission ehdotukset ovat asetuksen III luvun loppuun saakka lähes samoja kuin ehdotuksessa (1), joka koskee muuhun kuin ydinalaan liittyvän tutkimuksen, kehittämisen ja koulutuksen seitsemättä puiteohjelmaa. Numeroinnissa on tosin eroja (2). Komitea viittaakin huomioihin (3), jotka se on esittänyt kyseisestä ehdotuksesta antamassaan lausunnossa, ja korostaa niitä. Huomiot pätevät myös tarkasteltavana olevaan ehdotukseen aina III luvun loppuun saakka.

| 1.4 | Komitea katsoo erityisesti, että eurooppalaista ydinfuusio-ohjelmaa tulee pitää yhteisön voimavarojen aidon integroinnin ja toimien täysimittaisen koordinoinnin mallina Euroopan fuusiokehityssopimuksen (EFDA) ja assosiaatiosopimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

1.4

Komitea katsoo erityisesti, että eurooppalaista ydinfuusio-ohjelmaa tulee pitää yhteisön voimavarojen aidon integroinnin ja toimien täysimittaisen koordinoinnin mallina Euroopan fuusiokehityssopimuksen (EFDA) ja assosiaatiosopimusten yhteydessä.

| 1.4.1 | Fuusio-ohjelmalla on ensiarvoinen asema EU:n fuusioenergian tutkimuksessa. Käytännössä se ilmenee yhteisöltä saatavana jatkuvana rahoitus- ja henkilöresurssitukena. Lisäksi se edistää ITER/DEMO-hankkeen (4) ansiosta merkittävästi ympäristön kannalta kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.4.1

Fuusio-ohjelmalla on ensiarvoinen asema EU:n fuusioenergian tutkimuksessa. Käytännössä se ilmenee yhteisöltä saatavana jatkuvana rahoitus- ja henkilöresurssitukena. Lisäksi se edistää ITER/DEMO-hankkeen (4) ansiosta merkittävästi ympäristön kannalta kestävää kehitystä.

| 1.5 | Komitea on vakaasti sitä mieltä, että ydinvoima (5), jonka avulla tuotetaan tätä nykyä noin kolmannes unionin sähköenergiasta (6), edistää omalta osaltaan energiahuollon riippumattomuutta ja turvallisuutta (7) sekä Euroopan talouden kestävää kehitystä Kioton sopimusten mukaisesti. Edellytyksenä on kuitenkin, että jätteiden käsittelyssä sovelletaan yhä parempia, tehokkaampia ja turvallisempia standardeja ja että ydintekniikan ja palvelujen alalla pystytään kehittämään kilpailukykyistä eurooppalaista tutkimusta ja tuotantotoimintaa. |
| --- | --- |

1.5

Komitea on vakaasti sitä mieltä, että ydinvoima (5), jonka avulla tuotetaan tätä nykyä noin kolmannes unionin sähköenergiasta (6), edistää omalta osaltaan energiahuollon riippumattomuutta ja turvallisuutta (7) sekä Euroopan talouden kestävää kehitystä Kioton sopimusten mukaisesti. Edellytyksenä on kuitenkin, että jätteiden käsittelyssä sovelletaan yhä parempia, tehokkaampia ja turvallisempia standardeja ja että ydintekniikan ja palvelujen alalla pystytään kehittämään kilpailukykyistä eurooppalaista tutkimusta ja tuotantotoimintaa.

| 1.6 | Komitea katsoo, että tutkimus-, koulutus- ja demonstrointitoimiin, koordinointi- ja tukitoimiin sekä huippuosaamisen verkostoille ja fuusioenergiatutkimuksen tukijärjestelmälle esitetty yhteisön rahoitus on määrältään asianmukainen. |
| --- | --- |

1.6

Komitea katsoo, että tutkimus-, koulutus- ja demonstrointitoimiin, koordinointi- ja tukitoimiin sekä huippuosaamisen verkostoille ja fuusioenergiatutkimuksen tukijärjestelmälle esitetty yhteisön rahoitus on määrältään asianmukainen.

| 1.6.1 | ETSK korostaa, että nk. puhtaiden ja turvallisten teknologioiden tutkimusta ja soveltamista tulee edistää yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeiden ja ominaispiirteiden mukaisesti. Komitea kehottaa kunnioittamaan niiden jäsenvaltioiden ratkaisua, jotka eivät aio kattaa tulevaa energiantarvettaan ydinenergialla ja ottavat tämän huomioon myös tutkimusohjelmissaan. |
| --- | --- |

1.6.1

ETSK korostaa, että nk. puhtaiden ja turvallisten teknologioiden tutkimusta ja soveltamista tulee edistää yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeiden ja ominaispiirteiden mukaisesti. Komitea kehottaa kunnioittamaan niiden jäsenvaltioiden ratkaisua, jotka eivät aio kattaa tulevaa energiantarvettaan ydinenergialla ja ottavat tämän huomioon myös tutkimusohjelmissaan.

| 1.7 | ETSK korostaa koulutusta sekä tutkijoiden urakehityksen edistämistä koskevien toimien merkitystä. Komitea korostaa niin ikään, että kyseiset toimet ovat erityisen tärkeitä yksityiselle sektorille, kansalaisyhteiskunnalle ja kansalaisille. |
| --- | --- |

1.7

ETSK korostaa koulutusta sekä tutkijoiden urakehityksen edistämistä koskevien toimien merkitystä. Komitea korostaa niin ikään, että kyseiset toimet ovat erityisen tärkeitä yksityiselle sektorille, kansalaisyhteiskunnalle ja kansalaisille.

| 1.8 | ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää varmistaa, että Euratomin seitsemännen puiteohjelman ja siihen liittyvien erityisohjelmien osallistumissäännöt ovat yksinkertaiset, helppotajuiset, ymmärrettävät, selkeät ja avoimet. Ensiarvoisen tärkeää on varmistaa, että etenkin pienehköt osallistujaehdokkaat saavat sääntöjen avulla varmuuden mukaanpääsyä, arviointia ja valintaa sekä sopimusten tekoa ja hankkeiden hallintoa sääntelevistä periaatteista ja vaatimuksista. |
| --- | --- |

1.8

ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää varmistaa, että Euratomin seitsemännen puiteohjelman ja siihen liittyvien erityisohjelmien osallistumissäännöt ovat yksinkertaiset, helppotajuiset, ymmärrettävät, selkeät ja avoimet. Ensiarvoisen tärkeää on varmistaa, että etenkin pienehköt osallistujaehdokkaat saavat sääntöjen avulla varmuuden mukaanpääsyä, arviointia ja valintaa sekä sopimusten tekoa ja hankkeiden hallintoa sääntelevistä periaatteista ja vaatimuksista.

| 1.8.1 | ETSK pahoittelee, ettei tätä tavoitetta oteta huomioon kaikkialla asetusehdotuksessa. Komitea katsoo kuitenkin, että riippumattomien asiantuntijoiden tulee sopivan ajan päästä laatia seurantakertomus kyseisten sääntöjen tehokkuudesta ja että kertomus tulee toimittaa neuvostolle ja komitealle. |
| --- | --- |

1.8.1

ETSK pahoittelee, ettei tätä tavoitetta oteta huomioon kaikkialla asetusehdotuksessa. Komitea katsoo kuitenkin, että riippumattomien asiantuntijoiden tulee sopivan ajan päästä laatia seurantakertomus kyseisten sääntöjen tehokkuudesta ja että kertomus tulee toimittaa neuvostolle ja komitealle.

| 1.9 | Komitea katsoo, että tutkimustuloksia on hyödynnettävä ja levitettävä, jotta noudatettaisiin periaatetta, jonka mukaan EU:n veronmaksajien rahoille tulee saada vastinetta. Komitea muistuttaa, että kaikissa yhteyksissä tulee pyrkiä tasapainottamaan asianmukaisesti toisaalta yhteisön etujen, jäsenvaltioiden tärkeänä pitämien ja puolustamien seikkojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen sekä toisaalta — yhtä tärkeänä tekijänä — riskit, joita saattaa syntyä, ellei tieteellistä ja teknistä tietoa levitetä riittävästi ydinalalla. |
| --- | --- |

1.9

Komitea katsoo, että tutkimustuloksia on hyödynnettävä ja levitettävä, jotta noudatettaisiin periaatetta, jonka mukaan EU:n veronmaksajien rahoille tulee saada vastinetta. Komitea muistuttaa, että kaikissa yhteyksissä tulee pyrkiä tasapainottamaan asianmukaisesti toisaalta yhteisön etujen, jäsenvaltioiden tärkeänä pitämien ja puolustamien seikkojen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen sekä toisaalta — yhtä tärkeänä tekijänä — riskit, joita saattaa syntyä, ellei tieteellistä ja teknistä tietoa levitetä riittävästi ydinalalla.

| 1.9.1 | Lisäksi komitea katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien tukipalvelua (IPR help desk) on vahvistettava. Näin varmistettaisiin, että saatavilla on oikeaan aikaan aktiivista tukea seuraaviin kohteisiin: avustussopimuksiin mahdollisesti osallistuvat, tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevat epäsuorat toimet sekä konsortiosopimusten valmistelu ja tekeminen. |
| --- | --- |

1.9.1

Lisäksi komitea katsoo, että teollis- ja tekijänoikeuksien tukipalvelua (IPR help desk) on vahvistettava. Näin varmistettaisiin, että saatavilla on oikeaan aikaan aktiivista tukea seuraaviin kohteisiin: avustussopimuksiin mahdollisesti osallistuvat, tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevat epäsuorat toimet sekä konsortiosopimusten valmistelu ja tekeminen.

2.   Perustelut

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen, että siltä on pyydetty lausunto hyvissä ajoin. Komitea on tietoinen Euratomin perustamissopimusta koskevista yksinomaisista neuvonantovaltuuksistaan. ETSK pitää kyseisiä valtuuksia erittäin tärkeinä, koska ydinenergia on yhteiskunnallisesti äärimmäisen arkaluonteinen asia. Lisäksi asiasta tulee olla tarjolla asianmukaista tietoa, ja siitä tulee järjestää tarvittavia kuulemisia. |
| --- | --- |

2.1

ETSK on tyytyväinen, että siltä on pyydetty lausunto hyvissä ajoin. Komitea on tietoinen Euratomin perustamissopimusta koskevista yksinomaisista neuvonantovaltuuksistaan. ETSK pitää kyseisiä valtuuksia erittäin tärkeinä, koska ydinenergia on yhteiskunnallisesti äärimmäisen arkaluonteinen asia. Lisäksi asiasta tulee olla tarjolla asianmukaista tietoa, ja siitä tulee järjestää tarvittavia kuulemisia.

| 2.2 | Ydinenergiaan kytkeytyy erittäin vaikeita kansalaisten osallistumiseen, merkittäviin riskeihin ja ydinjätteen käsittelyn ongelmallisuuteen liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

2.2

Ydinenergiaan kytkeytyy erittäin vaikeita kansalaisten osallistumiseen, merkittäviin riskeihin ja ydinjätteen käsittelyn ongelmallisuuteen liittyviä kysymyksiä.

| 2.2.1 | ETSK toivoo, että tässä yhteydessä tuotaisiin esille tarve vahvistaa alan toimien ja turvallisuuden/luotettavuuden arviointimalleja ja luotaisiin pysyviä tiedotus-, kuulemis- ja koulutusmekanismeja. |
| --- | --- |

2.2.1

ETSK toivoo, että tässä yhteydessä tuotaisiin esille tarve vahvistaa alan toimien ja turvallisuuden/luotettavuuden arviointimalleja ja luotaisiin pysyviä tiedotus-, kuulemis- ja koulutusmekanismeja.

| 2.2.2 | Hallintoprosessin organisointia tulee parantaa, jotta voidaan tehdä tarkoituksenmukaisimmat strategiset valinnat ja reagoida kansalaisten huoleen ydinenergiasta ja sen kauaskantoisista vaikutuksista. |
| --- | --- |

2.2.2

Hallintoprosessin organisointia tulee parantaa, jotta voidaan tehdä tarkoituksenmukaisimmat strategiset valinnat ja reagoida kansalaisten huoleen ydinenergiasta ja sen kauaskantoisista vaikutuksista.

| 2.3 | Komitea on jo ottanut kantaa (8) hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja niihin liittyvän taakan keventämistä koskeviin ratkaisuihin, jotka komissio esitti 6. huhtikuuta 2005 hyväksymissään päätösehdotuksissa yhteisön seitsemännestä puiteohjelmasta ja Euratomin seitsemännestä puiteohjelmasta (9). |
| --- | --- |

2.3

Komitea on jo ottanut kantaa (8) hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamista ja niihin liittyvän taakan keventämistä koskeviin ratkaisuihin, jotka komissio esitti 6. huhtikuuta 2005 hyväksymissään päätösehdotuksissa yhteisön seitsemännestä puiteohjelmasta ja Euratomin seitsemännestä puiteohjelmasta (9).

| 2.3.1 | Komissio mainitsee ”kriittisinä menestystekijöinä” kymmenen päätoimenpidettä, jotka tulee toteuttaa mukaanpääsyä, osallistumista ja hallinnointia koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Kyseisestä aiheesta ETSK on todennut, että nykyiset haku- ja lupamenettelyt ovat liian monimutkaisia ja aiheuttavat liikaa kustannuksia, mistä aiheutuu ongelmia tieteen ja teollisuuden toimijoille. Eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan osallistumisen on oltava osallistujien etujen mukaista, ja hakemisen vaatiman riskinoton on oltava kannattavaa (10). |
| --- | --- |

2.3.1

Komissio mainitsee ”kriittisinä menestystekijöinä” kymmenen päätoimenpidettä, jotka tulee toteuttaa mukaanpääsyä, osallistumista ja hallinnointia koskevien menettelyjen yksinkertaistamiseksi seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Kyseisestä aiheesta ETSK on todennut, että nykyiset haku- ja lupamenettelyt ovat liian monimutkaisia ja aiheuttavat liikaa kustannuksia, mistä aiheutuu ongelmia tieteen ja teollisuuden toimijoille. Eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan osallistumisen on oltava osallistujien etujen mukaista, ja hakemisen vaatiman riskinoton on oltava kannattavaa (10).

| 2.3.2 | Lisäksi ETSK on korostanut, että pk-yritykset tulee nivoa aiempaa tiiviimmin tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimiin ja että uudenlaisten huipputeknologiatuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin toimintansa perustavien pk-yritysten menestyminen edellyttää etenkin riittävää aloitus- ja riskipääomaa. Tässäkin yhteydessä menettelyjen tulee kuitenkin pysyä tietyissä rajoissa, jotka ovat pk-yritysten kannalta hyväksyttäviä ja niille sopivia. (11) |
| --- | --- |

2.3.2

Lisäksi ETSK on korostanut, että pk-yritykset tulee nivoa aiempaa tiiviimmin tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimiin ja että uudenlaisten huipputeknologiatuotteiden kehittämiseen ja markkinointiin toimintansa perustavien pk-yritysten menestyminen edellyttää etenkin riittävää aloitus- ja riskipääomaa. Tässäkin yhteydessä menettelyjen tulee kuitenkin pysyä tietyissä rajoissa, jotka ovat pk-yritysten kannalta hyväksyttäviä ja niille sopivia. (11)

| 2.3.3 | Komission yksiköt ovat maininneet sääntelymenettelyjen yksinkertaistamisesta seuraavaa:






  — | Rahoitusjärjestelyjen määrää tulee karsia, ja tulee taata kuudennen puiteohjelman välineiden jatkuvuus sekä käytön huomattava joustavuus. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Komission yksiköt ovat maininneet sääntelymenettelyjen yksinkertaistamisesta seuraavaa:

—

Rahoitusjärjestelyjen määrää tulee karsia, ja tulee taata kuudennen puiteohjelman välineiden jatkuvuus sekä käytön huomattava joustavuus.

| — | Yhteisön seitsemännen puiteohjelman ja Euratomin seitsemännen puiteohjelman tavoitteista ja soveltamissäännöistä tulee tiedottaa laadukkaasti, kattavasti ja hyvissä ajoin, ja niitä tulee tulkita yksiselitteisesti ja yhdenmukaisesti. |
| --- | --- |

—

Yhteisön seitsemännen puiteohjelman ja Euratomin seitsemännen puiteohjelman tavoitteista ja soveltamissäännöistä tulee tiedottaa laadukkaasti, kattavasti ja hyvissä ajoin, ja niitä tulee tulkita yksiselitteisesti ja yhdenmukaisesti.

| — | Osanottajilta vaadittavia tietoja tulee järkeistää ja samalla tulee laajentaa kaksivaiheista hakumenettelyä ja hyödyntää järjestelmällisesti mm. tietotekniikkaa. |
| --- | --- |

—

Osanottajilta vaadittavia tietoja tulee järkeistää ja samalla tulee laajentaa kaksivaiheista hakumenettelyä ja hyödyntää järjestelmällisesti mm. tietotekniikkaa.

| — | EU:n taloudellisia etuja tulee suojella, mutta osanottajille ei kuitenkaan saa sälyttää kohtuutonta taakkaa. Etukäteisvalvonta tulee minimoida, ja sen tulee perustua yhteen ainoaan ennalta määriteltyjen vaatimusten luetteloon. |
| --- | --- |

—

EU:n taloudellisia etuja tulee suojella, mutta osanottajille ei kuitenkaan saa sälyttää kohtuutonta taakkaa. Etukäteisvalvonta tulee minimoida, ja sen tulee perustua yhteen ainoaan ennalta määriteltyjen vaatimusten luetteloon.

| — | Konsortioille tulee taata toiminnallinen itsenäisyys hyvin joustavilla sopimuksilla ja käyttämällä laajasti kiinteämääräisiä ennakkomaksuja ennalta määriteltyjen kustannusten ja riippumattoman ulkoisen tilintarkastuksen pohjalta. |
| --- | --- |

—

Konsortioille tulee taata toiminnallinen itsenäisyys hyvin joustavilla sopimuksilla ja käyttämällä laajasti kiinteämääräisiä ennakkomaksuja ennalta määriteltyjen kustannusten ja riippumattoman ulkoisen tilintarkastuksen pohjalta.

| — | Valintaprosesseja tulee nopeuttaa, ja komiteamenettely tulee korvata yksinkertaisemmalla, ilmoittamiseen perustuvalla menettelyllä. |
| --- | --- |

—

Valintaprosesseja tulee nopeuttaa, ja komiteamenettely tulee korvata yksinkertaisemmalla, ilmoittamiseen perustuvalla menettelyllä.

| — | Tutkimus- ja kehittämistyöhön varattuja talousarvion määrärahoja tulee hyödyntää yhä tehokkaammin, ja koordinointia muiden Lissabonin strategian mukaisten toimintalinjojen kanssa tulee tiivistää. Lisäksi tulee pienentää T&K -hankkeiden hallinnoinnista yhteisön tasolla aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

—

Tutkimus- ja kehittämistyöhön varattuja talousarvion määrärahoja tulee hyödyntää yhä tehokkaammin, ja koordinointia muiden Lissabonin strategian mukaisten toimintalinjojen kanssa tulee tiivistää. Lisäksi tulee pienentää T&K -hankkeiden hallinnoinnista yhteisön tasolla aiheutuvia kustannuksia.

| — | Yhteisön rahoitusmuotojen puitteita tulee yksinkertaistaa, ja niiden yhteydessä tulee käyttää laajasti kiinteämääräistä rahoitusta. |
| --- | --- |

—

Yhteisön rahoitusmuotojen puitteita tulee yksinkertaistaa, ja niiden yhteydessä tulee käyttää laajasti kiinteämääräistä rahoitusta.

| — | Nykyisin käytettävät hankkeiden kustannuksia koskevat mallit tulee poistaa, sillä ne ovat osoittautuneet kohtuuttoman monimutkaisiksi. Lisäksi tulee määritellä selkeästi, millaiset kustannukset ovat tukikelpoisia. |
| --- | --- |

—

Nykyisin käytettävät hankkeiden kustannuksia koskevat mallit tulee poistaa, sillä ne ovat osoittautuneet kohtuuttoman monimutkaisiksi. Lisäksi tulee määritellä selkeästi, millaiset kustannukset ovat tukikelpoisia.

| — | Yhteisön rahoitusosuus tulee määrittää toimintalajeittain (tutkimus, kehitys, demonstrointi, koulutus, tulosten levittäminen tai käyttö, tiedon siirtäminen eteenpäin jne.), ja vastaavuutta tulee tarkastella vain yksittäisten toimien perusteella. Enimmäisosuus tulee määritellä toimintalajeittain, ja viitekohtana tulee olla konsortio eikä yksittäinen osanottaja. |
| --- | --- |

—

Yhteisön rahoitusosuus tulee määrittää toimintalajeittain (tutkimus, kehitys, demonstrointi, koulutus, tulosten levittäminen tai käyttö, tiedon siirtäminen eteenpäin jne.), ja vastaavuutta tulee tarkastella vain yksittäisten toimien perusteella. Enimmäisosuus tulee määritellä toimintalajeittain, ja viitekohtana tulee olla konsortio eikä yksittäinen osanottaja.

| 2.4 | Tarkasteltavana oleva asetusehdotus sisältää lisäksi useita muutoksia aiempaan asetukseen (12) verrattuna. Muutokset koskevat erityisesti seuraavia kysymyksiä: asetuksen kohde, määritelmät, luottamuksellisuus, ehdotusten arviointi ja valinta sekä avustusten myöntäminen, avustusmuodot, tukikelpoisten kustannusten korvaaminen, yhteisön rahoitustuen enimmäisosuus, konsortioiden riskit, levittäminen ja käyttö sekä käyttöoikeudet, erityismääräykset Euroopan fuusiokehityssopimuksesta ja henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus. |
| --- | --- |

2.4

Tarkasteltavana oleva asetusehdotus sisältää lisäksi useita muutoksia aiempaan asetukseen (12) verrattuna. Muutokset koskevat erityisesti seuraavia kysymyksiä: asetuksen kohde, määritelmät, luottamuksellisuus, ehdotusten arviointi ja valinta sekä avustusten myöntäminen, avustusmuodot, tukikelpoisten kustannusten korvaaminen, yhteisön rahoitustuen enimmäisosuus, konsortioiden riskit, levittäminen ja käyttö sekä käyttöoikeudet, erityismääräykset Euroopan fuusiokehityssopimuksesta ja henkilöstön liikkuvuutta koskeva sopimus.

| 2.4.1 | Siltä osin kuin ehdotus on yhtenevä yhteisön seitsemättä puiteohjelmaa koskevan asetusehdotuksen (13) kanssa, komitea viittaa siitä valmisteilla olevaan lausuntoonsa (14). |
| --- | --- |

2.4.1

Siltä osin kuin ehdotus on yhtenevä yhteisön seitsemättä puiteohjelmaa koskevan asetusehdotuksen (13) kanssa, komitea viittaa siitä valmisteilla olevaan lausuntoonsa (14).

| 2.5 | Komitea kannattaa ydintutkimuksen ja koulutuksen rahoitusosuuksille asetettuja enimmäismääriä. Se suhtautuu myönteisesti etenkin siihen, että pk-yrityksille, julkisyhteisöille, oppilaitoksille, yliopistoille ja tutkimusorganisaatioille (15) myönnettävän yhteisön rahoitustuen enimmäisosuus voi olla 50 prosentin sijasta jopa 75 prosenttia ja että koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa rahoitustuen enimmäisosuus voi olla 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

2.5

Komitea kannattaa ydintutkimuksen ja koulutuksen rahoitusosuuksille asetettuja enimmäismääriä. Se suhtautuu myönteisesti etenkin siihen, että pk-yrityksille, julkisyhteisöille, oppilaitoksille, yliopistoille ja tutkimusorganisaatioille (15) myönnettävän yhteisön rahoitustuen enimmäisosuus voi olla 50 prosentin sijasta jopa 75 prosenttia ja että koordinointi- ja tukitoimissa sekä tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevissa toimissa rahoitustuen enimmäisosuus voi olla 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

| 2.5.1 | Komitea kuitenkin suosittaa, että ehdotukseen liitetään taulukko, jossa esitetään kootusti eri toimintalajit ja niiden enimmäisrahoitusosuudet sekä mahdollisuudet saada etenkin tutkimusinfrastruktuureja varten rahoitusta myös muista yhteisön välineistä (mm. rakennerahastot). |
| --- | --- |

2.5.1

Komitea kuitenkin suosittaa, että ehdotukseen liitetään taulukko, jossa esitetään kootusti eri toimintalajit ja niiden enimmäisrahoitusosuudet sekä mahdollisuudet saada etenkin tutkimusinfrastruktuureja varten rahoitusta myös muista yhteisön välineistä (mm. rakennerahastot).

3.   Yleishuomioita Euratomin seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöistä

| 3.1 | ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää varmistaa, että Euratomin seitsemännen puiteohjelman ja siihen liittyvien erityisohjelmien osallistumissäännöt ovat puitteiltaan yksinkertaiset, helppotajuiset, ymmärrettävät, selkeät ja avoimet ja että ne ovat saatavilla yhteisön kaikilla virallisilla kielillä. Puitteiden tulisi erityisesti antaa mahdollisille osanottajille ja etenkin pienehköille toimijoille varmuus seuraavia seikkoja koskevista periaatteista ja vaatimuksista: saatavuus, osallistumissäännöt, hanke-ehdotusten esittäminen ja arviointi, sopimustyypit ja -velvoitteet, yhteisön rahoituksen osuus ja jakojärjestelmä, teollis- ja tekijänoikeuksien suoja sekä aineiston käyttö ja levittäminen. Lisäksi tulee ottaa huomioon fuusioenergiaa koskevan aihealueen erityissäännöt. |
| --- | --- |

3.1

ETSK:n mielestä on perustavan tärkeää varmistaa, että Euratomin seitsemännen puiteohjelman ja siihen liittyvien erityisohjelmien osallistumissäännöt ovat puitteiltaan yksinkertaiset, helppotajuiset, ymmärrettävät, selkeät ja avoimet ja että ne ovat saatavilla yhteisön kaikilla virallisilla kielillä. Puitteiden tulisi erityisesti antaa mahdollisille osanottajille ja etenkin pienehköille toimijoille varmuus seuraavia seikkoja koskevista periaatteista ja vaatimuksista: saatavuus, osallistumissäännöt, hanke-ehdotusten esittäminen ja arviointi, sopimustyypit ja -velvoitteet, yhteisön rahoituksen osuus ja jakojärjestelmä, teollis- ja tekijänoikeuksien suoja sekä aineiston käyttö ja levittäminen. Lisäksi tulee ottaa huomioon fuusioenergiaa koskevan aihealueen erityissäännöt.

| 3.1.1 | Komitea suosittaa erityisesti, että tekstissä esitettäisiin selkeästi 14 artiklassa mainitut epäsuoria toimia koskevat valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet, mahdollisia erityisperusteita lukuun ottamatta. Yleisperusteita ovat






  — | tieteellinen ja teknologinen huippuosaaminen ja innovatiivisuus |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Komitea suosittaa erityisesti, että tekstissä esitettäisiin selkeästi 14 artiklassa mainitut epäsuoria toimia koskevat valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet, mahdollisia erityisperusteita lukuun ottamatta. Yleisperusteita ovat

—

tieteellinen ja teknologinen huippuosaaminen ja innovatiivisuus

| — | valmiudet toteuttaa epäsuoria toimia ja hallita resursseja ja asiantuntemusta tehokkaasti |
| --- | --- |

—

valmiudet toteuttaa epäsuoria toimia ja hallita resursseja ja asiantuntemusta tehokkaasti

| — | tarkoituksenmukaisuus erityisohjelman ja työohjelman tavoitteiden kannalta |
| --- | --- |

—

tarkoituksenmukaisuus erityisohjelman ja työohjelman tavoitteiden kannalta

| — | yhteisön tasolla saatava lisäarvo, käytettävissä olevien resurssien riittävyys ja panos yhteisön politiikkaan |
| --- | --- |

—

yhteisön tasolla saatava lisäarvo, käytettävissä olevien resurssien riittävyys ja panos yhteisön politiikkaan

| — | aineistojen hyödyntämis- ja levittämissuunnitelman laadukkuus, mahdollisuudet edistää innovointia sekä teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointisuunnitelman selkeys |
| --- | --- |

—

aineistojen hyödyntämis- ja levittämissuunnitelman laadukkuus, mahdollisuudet edistää innovointia sekä teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointisuunnitelman selkeys

| — | eettisten periaatteiden ja yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

—

eettisten periaatteiden ja yhtäläisten mahdollisuuksien kunnioittaminen.

| 3.2 | Komitea on jo aiemmin ottanut kantaa yhteisön ydintutkimuksen puiteohjelmien yksinkertaistamiseen ja järkeistämiseen liittyviin yleisiin aihealueisiin. Kyseessä ovat lausunnot Euratomin seitsemännestä puiteohjelmasta ja kahdesta siihen liittyvästä erityisohjelmasta: ydinenergia ja erityisesti fuusioenergian tutkimus sekä yhteisen tutkimuskeskuksen ydintutkimustoiminta. Lisäksi komitea valmistelee lausuntoa ehdotuksesta, joka koskee muuhun kuin ydinalaan liittyvän yhteisön tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjä (16). |
| --- | --- |

3.2

Komitea on jo aiemmin ottanut kantaa yhteisön ydintutkimuksen puiteohjelmien yksinkertaistamiseen ja järkeistämiseen liittyviin yleisiin aihealueisiin. Kyseessä ovat lausunnot Euratomin seitsemännestä puiteohjelmasta ja kahdesta siihen liittyvästä erityisohjelmasta: ydinenergia ja erityisesti fuusioenergian tutkimus sekä yhteisen tutkimuskeskuksen ydintutkimustoiminta. Lisäksi komitea valmistelee lausuntoa ehdotuksesta, joka koskee muuhun kuin ydinalaan liittyvän yhteisön tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjä (16).

| 3.3 | Euratomin ohjelman sääntöjen osalta komitea painottaa erityisesti, että hakemusten esittämismenettelyjä tulee yksinkertaistaa vielä radikaalimmin. |
| --- | --- |

3.3

Euratomin ohjelman sääntöjen osalta komitea painottaa erityisesti, että hakemusten esittämismenettelyjä tulee yksinkertaistaa vielä radikaalimmin.

| 3.3.1 | Komitea on tyytyväinen siihen, että tarkasteltavana olevasta ehdotuksesta on poistettu aikanaan Euratomin kuudenteen puiteohjelmaan sisältynyt yhteisvastuullisuutta koskeva säännös ja että se on korvattu myöhemmin määriteltävällä summalla, jolla voidaan kattaa se riski, että konsortioissa varoja jää maksamatta takaisin (37 art.). Summan tulisi olla noin 1 prosentti yhteisön rahoitusosuudesta (17). Yhteisvastuullisuus olisi voinut heikentää huomattavasti pienten ja keskisuurten toimijoiden (yritysten, yliopistojen jne.) osallistumismahdollisuuksia. Euratomin toiminta-alalla merkittävä osa tutkimustoimista voidaan teettää myös pienillä ja keskisuurilla toimijoilla, joiden osallistumista kyseisenlainen sääntö olisi voinut vakavasti vaikeuttaa. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitea on tyytyväinen siihen, että tarkasteltavana olevasta ehdotuksesta on poistettu aikanaan Euratomin kuudenteen puiteohjelmaan sisältynyt yhteisvastuullisuutta koskeva säännös ja että se on korvattu myöhemmin määriteltävällä summalla, jolla voidaan kattaa se riski, että konsortioissa varoja jää maksamatta takaisin (37 art.). Summan tulisi olla noin 1 prosentti yhteisön rahoitusosuudesta (17). Yhteisvastuullisuus olisi voinut heikentää huomattavasti pienten ja keskisuurten toimijoiden (yritysten, yliopistojen jne.) osallistumismahdollisuuksia. Euratomin toiminta-alalla merkittävä osa tutkimustoimista voidaan teettää myös pienillä ja keskisuurilla toimijoilla, joiden osallistumista kyseisenlainen sääntö olisi voinut vakavasti vaikeuttaa.

| 3.4 | ETSK suhtautuu varauksellisesti siihen, että ehdotetun asetuksen runsaassa 50 artiklassa esitetyistä osallistumissäännöistä voidaan tehdä monenlaisia poikkeuksia ja että vuotuisissa työohjelmissa, erityisohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä vahvistettavien erilaisten vaatimusten ja sääntöjen kirjo voi olla laaja. Poikkeukset koskevat erityisesti osallistujamääriä ja mukaanpääsyn lisäehtoja (11 art.); arviointi-, valinta- ja myöntämisperiaatteita (14 art. 1 kohta); tarjouskilpailun julkaisemista (13 art.); arviointikriteerejä, joiden yhteydessä voidaan asettaa erityisiä lisäkriteerejä (14 art. 2 kohta); yhteisön rahoitustukea huippuosaamisen verkostoille (34 art. 1 ja 3 kohta). |
| --- | --- |

3.4

ETSK suhtautuu varauksellisesti siihen, että ehdotetun asetuksen runsaassa 50 artiklassa esitetyistä osallistumissäännöistä voidaan tehdä monenlaisia poikkeuksia ja että vuotuisissa työohjelmissa, erityisohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä vahvistettavien erilaisten vaatimusten ja sääntöjen kirjo voi olla laaja. Poikkeukset koskevat erityisesti osallistujamääriä ja mukaanpääsyn lisäehtoja (11 art.); arviointi-, valinta- ja myöntämisperiaatteita (14 art. 1 kohta); tarjouskilpailun julkaisemista (13 art.); arviointikriteerejä, joiden yhteydessä voidaan asettaa erityisiä lisäkriteerejä (14 art. 2 kohta); yhteisön rahoitustukea huippuosaamisen verkostoille (34 art. 1 ja 3 kohta).

| 3.4.1 | Erityisesti huippuosaamisen verkostoja koskevissa kysymyksissä komitea korostaa kantavansa huolta siitä, että rahoitusosuus määritellään kiinteänä summana. Se voi nimittäin osoittautua vääräksi ja todellisuudelle vieraaksi. Tämä voisi haitata ohjelman konkreettisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömien huippuosaamisen verkostojen kehitystä. |
| --- | --- |

3.4.1

Erityisesti huippuosaamisen verkostoja koskevissa kysymyksissä komitea korostaa kantavansa huolta siitä, että rahoitusosuus määritellään kiinteänä summana. Se voi nimittäin osoittautua vääräksi ja todellisuudelle vieraaksi. Tämä voisi haitata ohjelman konkreettisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömien huippuosaamisen verkostojen kehitystä.

| 3.5 | Komitea korostaa, että hallinnoinnissa tarvittava joustavuus ja yksittäisiin toimiin liittyvien tarpeiden määrittely eivät saisi heikentää osallistumisehtojen, ennalta määriteltyjen arviointi- ja valintaperusteiden sekä vakaan rahoitus- ja osarahoituskehyksen selkeyttä, varmuutta ja avoimuutta. |
| --- | --- |

3.5

Komitea korostaa, että hallinnoinnissa tarvittava joustavuus ja yksittäisiin toimiin liittyvien tarpeiden määrittely eivät saisi heikentää osallistumisehtojen, ennalta määriteltyjen arviointi- ja valintaperusteiden sekä vakaan rahoitus- ja osarahoituskehyksen selkeyttä, varmuutta ja avoimuutta.

| 3.6 | Mikäli tutkimuskonsortio voi avustussopimuksen mukaan käyttää tiettyjen töiden suorittamiseksi tai tietyn toiminnan laajentamiseksi tarjouskilpailuja, kilpailut on komitean mielestä järjestettävä komission määrittelemien sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri avoimuus ja tiedon saatavuus. |
| --- | --- |

3.6

Mikäli tutkimuskonsortio voi avustussopimuksen mukaan käyttää tiettyjen töiden suorittamiseksi tai tietyn toiminnan laajentamiseksi tarjouskilpailuja, kilpailut on komitean mielestä järjestettävä komission määrittelemien sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri avoimuus ja tiedon saatavuus.

| 3.7 | ETSK korostaa ohjelmien ja ydinalan epäsuorien tutkimus-, demonstrointi-, koordinointi- ja koulutustoimien seurantaa ja valvontaa koskevien säännösten merkitystä. Lisäksi komitea ehdottaa, että kyseisille toiminnoille, tarjouskilpailujen hallinnoinnille, sopimusten arvioinnille, valinnalle ja seurannalle sekä rahoitusta saavien hankkeiden tilintarkastukselle asetetaan kustannuskatto. Kokonaiskustannusten tulisi olla enimmillään noin 7–10 prosenttia kaikista Euratomin seitsemänteen puiteohjelmaan osoitettavista yhteisön varoista. Tarkoituksena on, että mahdollisimman suuri osa määrärahoista varataan etusijalla oleviin varsinaisiin tutkimus-, demonstrointi- ja koulutustoimiin sekä pyrkimyksiin saavuttaa kaupallisesti sovellettavia konkreettisia tuloksia eli yhteisön tutkimuspuiteohjelman perimmäiseen tavoitteeseen. |
| --- | --- |

3.7

ETSK korostaa ohjelmien ja ydinalan epäsuorien tutkimus-, demonstrointi-, koordinointi- ja koulutustoimien seurantaa ja valvontaa koskevien säännösten merkitystä. Lisäksi komitea ehdottaa, että kyseisille toiminnoille, tarjouskilpailujen hallinnoinnille, sopimusten arvioinnille, valinnalle ja seurannalle sekä rahoitusta saavien hankkeiden tilintarkastukselle asetetaan kustannuskatto. Kokonaiskustannusten tulisi olla enimmillään noin 7–10 prosenttia kaikista Euratomin seitsemänteen puiteohjelmaan osoitettavista yhteisön varoista. Tarkoituksena on, että mahdollisimman suuri osa määrärahoista varataan etusijalla oleviin varsinaisiin tutkimus-, demonstrointi- ja koulutustoimiin sekä pyrkimyksiin saavuttaa kaupallisesti sovellettavia konkreettisia tuloksia eli yhteisön tutkimuspuiteohjelman perimmäiseen tavoitteeseen.

| 3.7.1 | ETSK suosittaa, että tällaiseen seurantaan liittyvien tietojen keruu, arkistointi ja hallinnointi kirjataan integroituun tietokantaan IDABC-ohjelman (18) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.7.1

ETSK suosittaa, että tällaiseen seurantaan liittyvien tietojen keruu, arkistointi ja hallinnointi kirjataan integroituun tietokantaan IDABC-ohjelman (18) mukaisesti.

| 3.8 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, jotka koskevat tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän rahoitustuen lajeja: kokonaissummana maksettava tuki ja kiinteänä osuutena maksettava rahoitus. Komitea kuitenkin ehdottaa, että menetelmää selkeytettäisiin edelleen ja muokattaisiin yhä tarkoituksenmukaisemmaksi mm. yksinkertaistamalla säännöksiä tukikelpoisista kustannuksista. Ehdotettuun asetukseen tulisi liittää kokoava esitys eri vaihtoehdoista, jotta mahdollisten käyttäjien olisi helpompi päästä niistä jyvälle. |
| --- | --- |

3.8

Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, jotka koskevat tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän rahoitustuen lajeja: kokonaissummana maksettava tuki ja kiinteänä osuutena maksettava rahoitus. Komitea kuitenkin ehdottaa, että menetelmää selkeytettäisiin edelleen ja muokattaisiin yhä tarkoituksenmukaisemmaksi mm. yksinkertaistamalla säännöksiä tukikelpoisista kustannuksista. Ehdotettuun asetukseen tulisi liittää kokoava esitys eri vaihtoehdoista, jotta mahdollisten käyttäjien olisi helpompi päästä niistä jyvälle.

| 3.9 | Komitea suosittaa, että asetukseen liitetään taulukko, jossa esitetään kootusti 32 ja 34 artiklassa mainitut yhteisön rahoitustuen eri lajit, niiden enimmäisrahoitusosuudet sekä mahdollisuudet saada etenkin tutkimusinfrastruktuureja varten rahoitusta myös rakenne- ja koheesiorahastoista, Euroopan investointipankista ja Euroopan investointirahastosta. Unohtaa ei saa myöskään Jeremie-aloitetta (19), jonka avulla pyritään helpottamaan pienehköjen toimijoiden osallistumista Euratomin seitsemänteen puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

3.9

Komitea suosittaa, että asetukseen liitetään taulukko, jossa esitetään kootusti 32 ja 34 artiklassa mainitut yhteisön rahoitustuen eri lajit, niiden enimmäisrahoitusosuudet sekä mahdollisuudet saada etenkin tutkimusinfrastruktuureja varten rahoitusta myös rakenne- ja koheesiorahastoista, Euroopan investointipankista ja Euroopan investointirahastosta. Unohtaa ei saa myöskään Jeremie-aloitetta (19), jonka avulla pyritään helpottamaan pienehköjen toimijoiden osallistumista Euratomin seitsemänteen puiteohjelmaan.

| 3.10 | Sen lisäksi, että tausta-aineisto ja tulosaineisto pidetään erillään ja sotilaallisten ja turvallisuuskysymysten osalta tehdään poikkeuksia, on levittämistä, käyttöä ja käyttöoikeuksia koskevien sääntöehdotusten yhteydessä komitean mielestä vahvistettava teollis- ja tekijänoikeuksien tukipalvelua (IPR help desk). Näin varmistettaisiin, että saatavilla on oikeaan aikaan aktiivista tukea seuraaviin kohteisiin: avustussopimuksiin mahdollisesti osallistuvat (ks. 18 art. 5 ja 6 kohta, 19 ja 21 art.), tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevat epäsuorat toimet sekä sellaisten konsortiosopimusten valmistelu ja tekeminen, joissa määrätään tulosten levittämistä ja käyttöä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevista lisäsäännöistä (23 art.). |
| --- | --- |

3.10

Sen lisäksi, että tausta-aineisto ja tulosaineisto pidetään erillään ja sotilaallisten ja turvallisuuskysymysten osalta tehdään poikkeuksia, on levittämistä, käyttöä ja käyttöoikeuksia koskevien sääntöehdotusten yhteydessä komitean mielestä vahvistettava teollis- ja tekijänoikeuksien tukipalvelua (IPR help desk). Näin varmistettaisiin, että saatavilla on oikeaan aikaan aktiivista tukea seuraaviin kohteisiin: avustussopimuksiin mahdollisesti osallistuvat (ks. 18 art. 5 ja 6 kohta, 19 ja 21 art.), tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä tukevat epäsuorat toimet sekä sellaisten konsortiosopimusten valmistelu ja tekeminen, joissa määrätään tulosten levittämistä ja käyttöä sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevista lisäsäännöistä (23 art.).

| 3.11 | Fuusioenergiatutkimusta koskevasta aihealueesta komitea on edellä mainituissa lausunnoissaan laajalti korostanut hallittua lämpöydinfuusiota koskevan tutkimuksen, DEMO-reaktoria valmistelevaan ohjelmaan sisältyvän ITER-hankkeen ja plasman koossapitoa koskevan tutkimuksen merkitystä (20). |
| --- | --- |

3.11

Fuusioenergiatutkimusta koskevasta aihealueesta komitea on edellä mainituissa lausunnoissaan laajalti korostanut hallittua lämpöydinfuusiota koskevan tutkimuksen, DEMO-reaktoria valmistelevaan ohjelmaan sisältyvän ITER-hankkeen ja plasman koossapitoa koskevan tutkimuksen merkitystä (20).

| 3.11.1 | Komitea panee merkille, että ehdotuksen mukaan kyseiselle aihealueelle osoitettavan yhteisön rahoitustuen vuosittainen perusosuus saa olla Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana enintään 20 prosenttia. Komitea pitää tällaista osuutta tarpeellisena kannustimena, jotta jäsenvaltiot osallistuisivat merkittävällä osuudella DEMO-hankkeeseen sekä hyvin koordinoituun (ks. kohta 1.4) yhteisön ohjelmaan, joka tarjoaa ITER-yhteistyöyritykselle välttämättömän perustan, tuen ja panoksen. Osuus voi olla alkuvaiheessa sopivankokoinen, mutta se ei välttämättä riitä kannustamaan koko ohjelman ajan jäsenvaltioita antamaan riittävää ja tarvittavaa rahoitusta. Komitea suosittaakin, että osuus korotettaisiin varmuuden vuoksi 25 prosenttiin, joka sekin olisi vain puolet tai kolmannes (ks. 32 artiklan 1 kohta) siitä, mikä yhteisön rahoitusosuus muutoin olisi. Lisäksi komitea katsoo, että kyseisiä ylärajoja tulisi normaalisti noudattaa. |
| --- | --- |

3.11.1

Komitea panee merkille, että ehdotuksen mukaan kyseiselle aihealueelle osoitettavan yhteisön rahoitustuen vuosittainen perusosuus saa olla Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana enintään 20 prosenttia. Komitea pitää tällaista osuutta tarpeellisena kannustimena, jotta jäsenvaltiot osallistuisivat merkittävällä osuudella DEMO-hankkeeseen sekä hyvin koordinoituun (ks. kohta 1.4) yhteisön ohjelmaan, joka tarjoaa ITER-yhteistyöyritykselle välttämättömän perustan, tuen ja panoksen. Osuus voi olla alkuvaiheessa sopivankokoinen, mutta se ei välttämättä riitä kannustamaan koko ohjelman ajan jäsenvaltioita antamaan riittävää ja tarvittavaa rahoitusta. Komitea suosittaakin, että osuus korotettaisiin varmuuden vuoksi 25 prosenttiin, joka sekin olisi vain puolet tai kolmannes (ks. 32 artiklan 1 kohta) siitä, mikä yhteisön rahoitusosuus muutoin olisi. Lisäksi komitea katsoo, että kyseisiä ylärajoja tulisi normaalisti noudattaa.

| 3.11.2 | Assosiaatiosopimuksiin liittyviä yhteistyöhankkeita voidaan ehdotuksen mukaan rahoittaa enintään 40 prosentin osuudella, ja ensisijaisesti tuettavia ovat ITERiin/DEMOon liittyvät ja henkilöstön liikkuvuutta koskevaan sopimukseen perustuvat aloitteet. Komitea viittaa 52 artiklan 2 kohtaan ja pohtii, onko tällainen osuus pitkällä aikavälillä riittävä, jotta toivottuihin hankkeisiin tai toimiin saadaan tarvittava rahoitus jäsenvaltioilta. |
| --- | --- |

3.11.2

Assosiaatiosopimuksiin liittyviä yhteistyöhankkeita voidaan ehdotuksen mukaan rahoittaa enintään 40 prosentin osuudella, ja ensisijaisesti tuettavia ovat ITERiin/DEMOon liittyvät ja henkilöstön liikkuvuutta koskevaan sopimukseen perustuvat aloitteet. Komitea viittaa 52 artiklan 2 kohtaan ja pohtii, onko tällainen osuus pitkällä aikavälillä riittävä, jotta toivottuihin hankkeisiin tai toimiin saadaan tarvittava rahoitus jäsenvaltioilta.

4.   Erityistä

| 4.1 | Komiteaa askarruttaa, miksi 1 alajaksosta (”Ehdotuspyynnöt”) on poistettu säännös, jonka mukaan ennen ehdotuspyyntöjä voidaan esittää kiinnostuksenilmaisupyyntöjä tavoitteiden ja toimintatarpeiden tarkaksi määrittämiseksi ja arvioimiseksi sekä sellaisten tarpeettomien hallinnollisten kustannusten välttämiseksi, joita aiheutuisi epäkelpojen ehdotusten valmistelusta ja niitä koskevista komission ja riippumattomien arvioijien arviointi- ja valintatoimista. |
| --- | --- |

4.1

Komiteaa askarruttaa, miksi 1 alajaksosta (”Ehdotuspyynnöt”) on poistettu säännös, jonka mukaan ennen ehdotuspyyntöjä voidaan esittää kiinnostuksenilmaisupyyntöjä tavoitteiden ja toimintatarpeiden tarkaksi määrittämiseksi ja arvioimiseksi sekä sellaisten tarpeettomien hallinnollisten kustannusten välttämiseksi, joita aiheutuisi epäkelpojen ehdotusten valmistelusta ja niitä koskevista komission ja riippumattomien arvioijien arviointi- ja valintatoimista.

| 4.2 | Kiinnostuksenilmaisupyyntöjen yhteydessä voitaisiin järjestää hakijoille suunnattuja tiedotuspäiviä, joiden avulla voitaisiin lähentää ja saada mukaan tieteen ja teollisuuden aloilla toimivia potentiaalisia käyttäjiä yhteisön ydintutkimuspoliittisten toimien määrittelyyn. |
| --- | --- |

4.2

Kiinnostuksenilmaisupyyntöjen yhteydessä voitaisiin järjestää hakijoille suunnattuja tiedotuspäiviä, joiden avulla voitaisiin lähentää ja saada mukaan tieteen ja teollisuuden aloilla toimivia potentiaalisia käyttäjiä yhteisön ydintutkimuspoliittisten toimien määrittelyyn.

| 4.3 | ETSK korostaa riskejä, joita saattaa syntyä, ellei tieteellistä ja teknistä tietoa levitetä riittävästi ydinalalla. Tietojen levittämiseen on liitettävä tiettyjä varauksia, mutta ovia ei tarvitse sulkea. Käytännössä voitaisiin laatia hyvin yksityiskohtainen sisältöä ja levittämistapoja koskeva tekninen asiakirja, jossa otetaan huomioon turvallisuus- ja luotettavuusvaatimukset mutta jossa kuitenkin säilytetään mahdollisimman hyvin avoimuus. |
| --- | --- |

4.3

ETSK korostaa riskejä, joita saattaa syntyä, ellei tieteellistä ja teknistä tietoa levitetä riittävästi ydinalalla. Tietojen levittämiseen on liitettävä tiettyjä varauksia, mutta ovia ei tarvitse sulkea. Käytännössä voitaisiin laatia hyvin yksityiskohtainen sisältöä ja levittämistapoja koskeva tekninen asiakirja, jossa otetaan huomioon turvallisuus- ja luotettavuusvaatimukset mutta jossa kuitenkin säilytetään mahdollisimman hyvin avoimuus.

| 4.4 | ETSK:n mielestä olisi tärkeää tiedottaa laajasti yhtäältä ennakkoedellytysten tarkistamista ja toisaalta osallistujien oikeudellista asemaa koskevista säännöistä. Kaikille tutkimusalan toimijoille tulisi niin ikään esittää muutama selkeä ja helppotajuinen sääntö ehdotusten kaksivaiheisen esittämisen yhteydessä sovellettavista yksinkertaistetuista menettelyistä sekä molempien arviointitasojen kriteereistä ja vaatimuksista. |
| --- | --- |

4.4

ETSK:n mielestä olisi tärkeää tiedottaa laajasti yhtäältä ennakkoedellytysten tarkistamista ja toisaalta osallistujien oikeudellista asemaa koskevista säännöistä. Kaikille tutkimusalan toimijoille tulisi niin ikään esittää muutama selkeä ja helppotajuinen sääntö ehdotusten kaksivaiheisen esittämisen yhteydessä sovellettavista yksinkertaistetuista menettelyistä sekä molempien arviointitasojen kriteereistä ja vaatimuksista.

| 4.4.1 | Sääntöjen tulisi olla paitsi arvioinnin suorittavien asiantuntijoiden myös hakijoiden saatavilla, ja niiden tulisi pohjautua yksiselitteisiin ja yhdenmukaisiin kriteereihin ja painotuksiin. |
| --- | --- |

4.4.1

Sääntöjen tulisi olla paitsi arvioinnin suorittavien asiantuntijoiden myös hakijoiden saatavilla, ja niiden tulisi pohjautua yksiselitteisiin ja yhdenmukaisiin kriteereihin ja painotuksiin.

| 4.5 | ETSK korostaa, että tarvitaan niin tutkijoille kuin kansalaisyhteiskunnan edustajille ja suurelle yleisöllekin suunnattua koulutusta ja tiedotusta ydinenergian turvallisuudesta/luotettavuudesta. Lisäksi tulee voimistaa välineitä ja menettelyjä sellaisten luotettavien ja kiistattomien mallien kehittämiseksi, joiden avulla voidaan arvioida ydinenergian luotettavuutta ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

4.5

ETSK korostaa, että tarvitaan niin tutkijoille kuin kansalaisyhteiskunnan edustajille ja suurelle yleisöllekin suunnattua koulutusta ja tiedotusta ydinenergian turvallisuudesta/luotettavuudesta. Lisäksi tulee voimistaa välineitä ja menettelyjä sellaisten luotettavien ja kiistattomien mallien kehittämiseksi, joiden avulla voidaan arvioida ydinenergian luotettavuutta ja turvallisuutta.

| 4.6 | Tutkimustulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun liittyvistä kysymyksistä komitea toteaa, että tulisi levittää yhä laajemmin Euratom-hakemuksen tekijöille suunnattua uudistettua teollis- ja tekijänoikeusopasta, jossa esitetään selkeästi ja avoimesti Euratomin seitsemännen puiteohjelman tutkimus-, demonstrointi-, koulutus- ja kehittämistoimiin mahdollisesti osallistuvia koskevat vaatimukset ja heille avautuvat mahdollisuudet. Tämä on tarpeen niiden ohjaavien ja suojaavien seikkojen lisäksi, jotka sisältyvät ehdotettuun asetukseen, avustussopimuksiin, konsortiosopimuksiin, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 24 artiklaan ja muihin säännöksiin (21), assosiaatiosopimuksiin, Euroopan fuusiokehityssopimukseen, ITER-yhteisyritykseen ja siihen liittyviin kansainvälisiin sopimuksiin sekä henkilöstön liikkuvuutta koskevan sopimuksen kaltaisiin monenvälisiin sopimuksiin. |
| --- | --- |

4.6

Tutkimustulosten hyödyntämiseen ja levittämiseen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun liittyvistä kysymyksistä komitea toteaa, että tulisi levittää yhä laajemmin Euratom-hakemuksen tekijöille suunnattua uudistettua teollis- ja tekijänoikeusopasta, jossa esitetään selkeästi ja avoimesti Euratomin seitsemännen puiteohjelman tutkimus-, demonstrointi-, koulutus- ja kehittämistoimiin mahdollisesti osallistuvia koskevat vaatimukset ja heille avautuvat mahdollisuudet. Tämä on tarpeen niiden ohjaavien ja suojaavien seikkojen lisäksi, jotka sisältyvät ehdotettuun asetukseen, avustussopimuksiin, konsortiosopimuksiin, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 24 artiklaan ja muihin säännöksiin (21), assosiaatiosopimuksiin, Euroopan fuusiokehityssopimukseen, ITER-yhteisyritykseen ja siihen liittyviin kansainvälisiin sopimuksiin sekä henkilöstön liikkuvuutta koskevan sopimuksen kaltaisiin monenvälisiin sopimuksiin.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 705 lopullinen.

1

(2)  Poikkeuksiakin on: esimerkiksi ”tieteen eturintamassa” toteutettavaa tutkimusta koskevat säännökset.

2

(3)  Esimerkiksi huomiot tutkimuselinten oikeudellisesta muodosta, aineistojen käyttöoikeuksista, teollis- ja tekijänoikeuksista, kustannusten korvaamisesta, rahoitusmuodoista ja yksinkertaistamisesta, avustussopimuksista, eurooppalaisen tutkijoiden peruskirjan yleisperiaatteista ja tutkimuslaitosten oikeudellista asemaa koskevista arvioista.

3

(4)  Ks. myös kohta 3.11.

4

(5)  Ks. EUVL C 110, 30.4.2004 — esittelijä: Claude Cambus.

5

(6)  EU:n 25 valtion energiantuotanto vuonna 2004: ydinenergia 31,2 prosenttia, maakaasu 24,3 prosenttia, maaöljy 17,1 prosenttia, kivihiili 13,1 prosenttia, ruskohiili 10,2 prosenttia ja primaarienergia 4,1 prosenttia. Energiankulutus samana ajanjaksona: maaöljy 39,2 prosenttia, maakaasu 25,4 prosenttia, ydinenergia 14,8 prosenttia, kivihiili 13,7 prosenttia, ruskohiili 4,9 prosenttia ja primaarienergia 2,0 prosenttia (Eurostat, Energia, 5/2006).

6

(7)  Vuonna 2004 energiahuollon riippuvuutta osoittava bruttotuonnin osuus oli EU:n 25 valtiossa 53,8 prosenttia, josta maaöljyn ja öljytuotteiden osuus oli 33,2 prosenttia. EU:n neljän suurimman valtion energiahuollon riippuvuus: Italia 87,7 prosenttia, Saksa 64,6 prosenttia, Ranska 54,3 prosenttia ja Yhdistynyt kuningaskunta 5,2 prosenttia. Ainoa energiahuolloltaan riippumaton EU-maa on Tanska; sillä on ylijäämää 53,5 prosenttia. (Eurostat, Energia, 5/2006.)

7

(8)  Ks. EUVL C 65, 17.3.2006 — esittelijä: Gerd Wolf.

8

(9)  KOM(2005) 119 lopullinen — SEK(2005) 430–431, 6.4.2005.

9

(10)  Ks. EUVL C 65, 17.3.2006, kohta 1.11 — esittelijä: Gerd Wolf.

10

(11)  Ks. EUVL C 65, 17.3.2006, kohdat 1.12 ja 4.15.2 — esittelijä: Gerd Wolf.

11

(12)  Neuvoston asetus (Euratom) N:o 2322/2002.

12

(13)  KOM(2005) 705 lopullinen, 23.12.2005.

13

(14)  Ks. CESE 557/2006 (INT/309) — esittelijä: Gerd Wolf.

14

(15)  Ks. CESE 557/2006, kohta 4.6 (INT/309) — esittelijä: Gerd Wolf.

15

(16)  Ks. alaviite 9.

16

(17)  Ks. CESE 557/2006, kohta 4.11.2 (INT/309) — esittelijä: Gerd Wolf.

17

(18)  Ks. IDABC-ohjelmaa (Interoperable Delivery of pan-European eGovernment Services to Public Administrations, Businesses and Citizens — yleiseurooppalaisten julkishallinnon sähköisten palveluiden yhteentoimiva tarjoaminen viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille) käsittelevä komitean lausunto, EUVL C 80, 30.3.2004.

18

Interoperable Delivery of pan-European eGovernment Services to Public Administrations, Businesses and Citizens

(19)  Ks. EUVL C 110, 9.5.2006 — esittelijä: Antonello Pezzini.

19

(20)  Ks. EUVL C 65, 17.3.2006, kohdasta 6.1 eteenpäin — esittelijä: Gerd Wolf.

20

(21)  Ks. alaviite 10.

21

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/46 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/46

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Neuvoston asetus perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan yksityiskohtaisesta soveltamisesta meriliikenteeseen annetun asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamisesta kabotaasipalvelujen ja kansainvälisten hakurahtipalvelujen lisäämiseksi sen soveltamisalaan”

KOM(2005) 651 lopullinen/2 — 2005/0264 CNS

(2006/C 309/10)

Neuvosto päätti 10. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 83 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Anna Bredima-Savopoulou.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 156 puolesta, 1 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) sisältämät menettelysäännökset kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi laajennetaan kattamaan myös hakurahti- ja kabotaasiliikenne. Komitea on tyytyväinen keskusteluihin, joita komissio ja merenkulkuala parhaillaan käyvät EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamisesta hakurahtiliikenteeseen. Hakurahtialaa koskevien valitusten ja oikeudellisten ennakkotapausten puuttumisen vuoksi alan toiminnasta ja sitä koskevista sopimuksista on saatava lisätietoa. ETSK kannattaa siksi komission aloitetta, että käynnistetään tutkimus hakurahtialan taloudellisista ja oikeudellisista erityispiirteistä. Oikeusvarmuuden nimissä ETSK kehottaa komissiota (ennen asetuksen [EY] N:o 1/2003 noudattamista koskevan poikkeuksen kumoamista) antamaan ohjeita siitä, miten voidaan omatoimisesti arvioida, ovatko hakurahtialalla tehdyt erimuotoiset yhteistyösopimukset sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa. |
| --- | --- |

1.1

ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 (1) sisältämät menettelysäännökset kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi laajennetaan kattamaan myös hakurahti- ja kabotaasiliikenne. Komitea on tyytyväinen keskusteluihin, joita komissio ja merenkulkuala parhaillaan käyvät EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamisesta hakurahtiliikenteeseen. Hakurahtialaa koskevien valitusten ja oikeudellisten ennakkotapausten puuttumisen vuoksi alan toiminnasta ja sitä koskevista sopimuksista on saatava lisätietoa. ETSK kannattaa siksi komission aloitetta, että käynnistetään tutkimus hakurahtialan taloudellisista ja oikeudellisista erityispiirteistä. Oikeusvarmuuden nimissä ETSK kehottaa komissiota (ennen asetuksen [EY] N:o 1/2003 noudattamista koskevan poikkeuksen kumoamista) antamaan ohjeita siitä, miten voidaan omatoimisesti arvioida, ovatko hakurahtialalla tehdyt erimuotoiset yhteistyösopimukset sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa.

| 1.2 | ETSK panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan linjaliikennekonferensseille EY:n perustamissopimuksessa vahvistettujen kilpailusääntöjen noudattamisesta myönnetty ryhmäpoikkeus voidaan kumota sillä perusteella, että perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainitut neljä kumulatiivista edellytystä eivät enää täyty. Komissio katsoo, että poikkeuksen kumoaminen johtaa kuljetuskustannusten supistumiseen siten, että samalla säilytetään luotettavat palvelut kaikilla reiteillä. Lisäksi parannetaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. ETSK toteaa, että kantansa muodostaakseen sen on saatava tietoa siitä, onko ehdotetulla kumoamisella kestäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.2

ETSK panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan linjaliikennekonferensseille EY:n perustamissopimuksessa vahvistettujen kilpailusääntöjen noudattamisesta myönnetty ryhmäpoikkeus voidaan kumota sillä perusteella, että perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainitut neljä kumulatiivista edellytystä eivät enää täyty. Komissio katsoo, että poikkeuksen kumoaminen johtaa kuljetuskustannusten supistumiseen siten, että samalla säilytetään luotettavat palvelut kaikilla reiteillä. Lisäksi parannetaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. ETSK toteaa, että kantansa muodostaakseen sen on saatava tietoa siitä, onko ehdotetulla kumoamisella kestäviä vaikutuksia.

| 1.3 | ETSK suosittelee komissiolle, että linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen yhteydessä otetaan — puhtaasti kilpailullisten seikkojen ohella — huomioon turvallisuusnäkökohta (laadukkaiden laivaliikennepalvelujen väheneminen, kun aluksia siirretään EU:n ulkopuolisten maiden rekistereihin). |
| --- | --- |

1.3

ETSK suosittelee komissiolle, että linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen yhteydessä otetaan — puhtaasti kilpailullisten seikkojen ohella — huomioon turvallisuusnäkökohta (laadukkaiden laivaliikennepalvelujen väheneminen, kun aluksia siirretään EU:n ulkopuolisten maiden rekistereihin).

| 1.4 | ETSK suosittaa, että harkitessaan linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamista komissio kiinnittää — pelkästään kilpailukykyä koskevien tekijöiden lisäksi — huomiota myös henkilöresursseihin liittyviin näkökohtiin (vaikutukset eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyteen). |
| --- | --- |

1.4

ETSK suosittaa, että harkitessaan linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamista komissio kiinnittää — pelkästään kilpailukykyä koskevien tekijöiden lisäksi — huomiota myös henkilöresursseihin liittyviin näkökohtiin (vaikutukset eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyteen).

| 1.5 | Komitea panee merkille komission aikomuksen laatia meriliikenteen kilpailua koskevat suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa alan sujuvaa siirtymistä täysin vapaaseen kilpailuun. Komissio aikoo julkaista suuntaviivat vuoden 2007 loppuun mennessä. Ennen suuntaviivojen valmistumista komissio julkaisee välitoimenpiteenä linjaliikennettä koskevan valmisteluasiakirjan syyskuussa 2006. ETSK kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat tiiviissä yhteistyössä alan sidosryhmien kanssa sekä tiedottamaan asiasta myös asianomaisille EU:n toimielimille. |
| --- | --- |

1.5

Komitea panee merkille komission aikomuksen laatia meriliikenteen kilpailua koskevat suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa alan sujuvaa siirtymistä täysin vapaaseen kilpailuun. Komissio aikoo julkaista suuntaviivat vuoden 2007 loppuun mennessä. Ennen suuntaviivojen valmistumista komissio julkaisee välitoimenpiteenä linjaliikennettä koskevan valmisteluasiakirjan syyskuussa 2006. ETSK kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat tiiviissä yhteistyössä alan sidosryhmien kanssa sekä tiedottamaan asiasta myös asianomaisille EU:n toimielimille.

| 1.6 | Komission ehdotus syntyi vuonna 2003 käynnistyneen tarkistusprosessin tuloksena, johon kaikki asianomaiset EU:n toimielimet ja sidosryhmät osallistuivat. Komissio teetti myös riippumattomilla konsulttitoimistoilla kolme selvitystä, joissa tarkastellaan konferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen seurauksia. Selvitysten tulokset on julkaistu kilpailun pääosaston verkkosivuilla. |
| --- | --- |

1.6

Komission ehdotus syntyi vuonna 2003 käynnistyneen tarkistusprosessin tuloksena, johon kaikki asianomaiset EU:n toimielimet ja sidosryhmät osallistuivat. Komissio teetti myös riippumattomilla konsulttitoimistoilla kolme selvitystä, joissa tarkastellaan konferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen seurauksia. Selvitysten tulokset on julkaistu kilpailun pääosaston verkkosivuilla.

| 1.7 | ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että komission ehdotus linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamiseksi perustuu ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 83 artiklaan (kilpailusäännöt), kun taas asetuksen (ETY) N:o 4056/86 oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 83 artikla (kilpailusäännöt) yhdistettynä 80 artiklan 2 kohtaan (liikennepolitiikka). ETSK toivoo saavansa Euroopan parlamentin oikeudelliselta yksiköltä tietoa siitä, ovatko liikennepoliittiset näkökohdat yhteydessä kilpailupoliittisiin näkökohtiin ja pitääkö oikeudellinen yksikkö edelleen kiinni kaksiosaisesta oikeusperustasta edellisessä mietinnössä (2) esitettyjen näkemysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.7

ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että komission ehdotus linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamiseksi perustuu ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 83 artiklaan (kilpailusäännöt), kun taas asetuksen (ETY) N:o 4056/86 oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 83 artikla (kilpailusäännöt) yhdistettynä 80 artiklan 2 kohtaan (liikennepolitiikka). ETSK toivoo saavansa Euroopan parlamentin oikeudelliselta yksiköltä tietoa siitä, ovatko liikennepoliittiset näkökohdat yhteydessä kilpailupoliittisiin näkökohtiin ja pitääkö oikeudellinen yksikkö edelleen kiinni kaksiosaisesta oikeusperustasta edellisessä mietinnössä (2) esitettyjen näkemysten mukaisesti.

| 1.8 | Ennakoidakseen muilla lainkäyttöalueilla sovellettavien oikeudellisten välineiden tulevaisuudessa mahdollisesti aiheuttamia lainvalintatilanteita ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään asiaa koskeviin suuntaviivoihin säännöksen tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tällainen neuvotteluita koskeva säännös minimoisi jännitteet ja johtaisi ratkaisuihin, jotka kaikki toimijat voivat hyväksyä kansainvälisesti. |
| --- | --- |

1.8

Ennakoidakseen muilla lainkäyttöalueilla sovellettavien oikeudellisten välineiden tulevaisuudessa mahdollisesti aiheuttamia lainvalintatilanteita ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään asiaa koskeviin suuntaviivoihin säännöksen tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tällainen neuvotteluita koskeva säännös minimoisi jännitteet ja johtaisi ratkaisuihin, jotka kaikki toimijat voivat hyväksyä kansainvälisesti.

| 1.9 | ETSK huomauttaa komission myöntävän, että kilpailuoikeutta ei sovelleta samalla tavoin kaikilla lainkäyttöalueilla kaikkialla maailmassa ja että eroavuutta esiintyy. Lisäksi komissio kiinnittää huomiota kilpailulainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välisen kansainvälisen yhteistyön lisääntyvään merkitykseen. |
| --- | --- |

1.9

ETSK huomauttaa komission myöntävän, että kilpailuoikeutta ei sovelleta samalla tavoin kaikilla lainkäyttöalueilla kaikkialla maailmassa ja että eroavuutta esiintyy. Lisäksi komissio kiinnittää huomiota kilpailulainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välisen kansainvälisen yhteistyön lisääntyvään merkitykseen.

| 1.10 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo noudattaa tällä alalla kahta toimintalinjaa, joista toisen tarkoituksena on lisätä kahdenvälistä yhteistyötä EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa ja toisen tutkia keinoja kilpailun alalla harjoitettavan monenvälisen yhteistyön laajentamiseksi. ETSK kehottaakin komissiota nopeuttamaan pyrkimyksiä sen varmistamiseksi, että tällaisella yhteistyöllä ja vuoropuhelulla voidaan auttaa yksilöimään asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta EU:ssa mahdollisesti aiheutuvia ongelmia sekä ratkaisemaan kyseiset ongelmat rakentavalla tavalla siten, että kunnioitetaan eri osapuolten oikeusjärjestelmien erityispiirteitä. Linjaliikennepalveluiden johdonmukainen kohtelu eri maissa on erittäin tärkeää kansainväliselle kaupalle. |
| --- | --- |

1.10

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo noudattaa tällä alalla kahta toimintalinjaa, joista toisen tarkoituksena on lisätä kahdenvälistä yhteistyötä EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa ja toisen tutkia keinoja kilpailun alalla harjoitettavan monenvälisen yhteistyön laajentamiseksi. ETSK kehottaakin komissiota nopeuttamaan pyrkimyksiä sen varmistamiseksi, että tällaisella yhteistyöllä ja vuoropuhelulla voidaan auttaa yksilöimään asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta EU:ssa mahdollisesti aiheutuvia ongelmia sekä ratkaisemaan kyseiset ongelmat rakentavalla tavalla siten, että kunnioitetaan eri osapuolten oikeusjärjestelmien erityispiirteitä. Linjaliikennepalveluiden johdonmukainen kohtelu eri maissa on erittäin tärkeää kansainväliselle kaupalle.

| 1.11 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä huomioon komission ja sen tärkeimpien kauppakumppanien vuoropuhelun ja yhteistyön tulokset. |
| --- | --- |

1.11

ETSK kehottaa komissiota ottamaan meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä huomioon komission ja sen tärkeimpien kauppakumppanien vuoropuhelun ja yhteistyön tulokset.

| 1.12 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksen perusteluosassa viitataan seuraaviin seikkoihin, jotka on otettava huomioon myös meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen valmistelun yhteydessä:






  — | Ehdotuksessa todetaan, että meriliikennepalvelut ovat avainasemassa kehitettäessä EU:n taloutta. Meriliikenteen kuljetusosuus EU:n ulkomaankaupasta on 90 prosenttia ja sisäisestä kaupasta 43 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

1.12

ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksen perusteluosassa viitataan seuraaviin seikkoihin, jotka on otettava huomioon myös meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen valmistelun yhteydessä:

—

Ehdotuksessa todetaan, että meriliikennepalvelut ovat avainasemassa kehitettäessä EU:n taloutta. Meriliikenteen kuljetusosuus EU:n ulkomaankaupasta on 90 prosenttia ja sisäisestä kaupasta 43 prosenttia.

| — | Jatkuva suuntaus konttikuljetusten suosimiseen on perusteellisesti muuttanut linjaliikennealaa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 hyväksymisen jälkeen. Se on johtanut kokonaan osastoihin jaettujen konttialusten määrän ja koon kasvuun sekä korostanut maailmanlaajuisten reittiverkostojen merkitystä, mikä on lisännyt uusien toimintajärjestelyjen suosiota ja vähentänyt linjaliikennekonferenssien merkitystä. |
| --- | --- |

—

Jatkuva suuntaus konttikuljetusten suosimiseen on perusteellisesti muuttanut linjaliikennealaa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 hyväksymisen jälkeen. Se on johtanut kokonaan osastoihin jaettujen konttialusten määrän ja koon kasvuun sekä korostanut maailmanlaajuisten reittiverkostojen merkitystä, mikä on lisännyt uusien toimintajärjestelyjen suosiota ja vähentänyt linjaliikennekonferenssien merkitystä.

| — | 150 vuotta toiminnassa olleeseen konferenssijärjestelmään kuuluvat edelleen monen- ja kahdenväliset sopimukset, joissa EU:n jäsenvaltiot ja yhteisö ovat sopimuspuolina. ETSK panee merkille komission toteamuksen, että kyseisten sopimusten vuoksi linjakonferenssin ryhmäpoikkeusta koskevien asetuksen (ETY) N:o 4056/86 säännösten (eli 1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohtien sekä 3–8 ja 26 artiklan) voimassaoloaikaa olisi jatkettava kahdella vuodella, jotta näitä kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia kyetään irtisanomaan tai tarkistamaan. |
| --- | --- |

—

150 vuotta toiminnassa olleeseen konferenssijärjestelmään kuuluvat edelleen monen- ja kahdenväliset sopimukset, joissa EU:n jäsenvaltiot ja yhteisö ovat sopimuspuolina. ETSK panee merkille komission toteamuksen, että kyseisten sopimusten vuoksi linjakonferenssin ryhmäpoikkeusta koskevien asetuksen (ETY) N:o 4056/86 säännösten (eli 1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohtien sekä 3–8 ja 26 artiklan) voimassaoloaikaa olisi jatkettava kahdella vuodella, jotta näitä kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia kyetään irtisanomaan tai tarkistamaan.

| 1.13 | ETSK katsoo, että harkitessaan asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamista komission tulisi ottaa huomioon myös pienten ja keskisuurten yritysten edut. Pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat EU:n talouden selkärangan, ja niillä on tärkeä rooli tarkistetussa Lissabonin strategiassa. Markkinoiden tulisi vastaisuudessakin olla avoimet nykyiselle ja mahdolliselle uudelle kilpailulle, johon myös pienet ja keskisuuret laivaliikennepalvelujen tarjoajat voivat osallistua. |
| --- | --- |

1.13

ETSK katsoo, että harkitessaan asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamista komission tulisi ottaa huomioon myös pienten ja keskisuurten yritysten edut. Pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat EU:n talouden selkärangan, ja niillä on tärkeä rooli tarkistetussa Lissabonin strategiassa. Markkinoiden tulisi vastaisuudessakin olla avoimet nykyiselle ja mahdolliselle uudelle kilpailulle, johon myös pienet ja keskisuuret laivaliikennepalvelujen tarjoajat voivat osallistua.

| 1.14 | ETSK katsoo, että vaikka keskittymisellä saattaa olla myönteisiä vaikutuksia EU:n elinkeinoihin (tehokkuuden parantuminen, mittakaavaedut, kustannussäästöt), on kuitenkin oltava varovainen sen välttämiseksi, ettei (asetuksen [ETY] N:o 4056/86 kumoamisesta mahdollisesti seurauksena oleva) keskittyminen johda toimijoiden määrän vähenemiseen alan markkinoilla ja siten myös kilpailun vähenemiseen. |
| --- | --- |

1.14

ETSK katsoo, että vaikka keskittymisellä saattaa olla myönteisiä vaikutuksia EU:n elinkeinoihin (tehokkuuden parantuminen, mittakaavaedut, kustannussäästöt), on kuitenkin oltava varovainen sen välttämiseksi, ettei (asetuksen [ETY] N:o 4056/86 kumoamisesta mahdollisesti seurauksena oleva) keskittyminen johda toimijoiden määrän vähenemiseen alan markkinoilla ja siten myös kilpailun vähenemiseen.

| 1.15 | ETSK kehottaa kahta Euroopan tasolla toimivaa asianomaista tahoa — rahdinantajia ja varustamoita — käymään uuden järjestelmän puitteissa keskustelua molempia osapuolia kiinnostavista ja niille tärkeistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

1.15

ETSK kehottaa kahta Euroopan tasolla toimivaa asianomaista tahoa — rahdinantajia ja varustamoita — käymään uuden järjestelmän puitteissa keskustelua molempia osapuolia kiinnostavista ja niille tärkeistä kysymyksistä.

2   Johdanto

2.1   Nykyiset suuntaukset ja lainsäädäntö

| 2.1.1 | Meriliikennepalvelut ovat avainasemassa kehitettäessä EU:n taloutta. Meriliikenteenä kulkee EU:n ulkomaankaupasta 90 prosenttia ja sisäisestä kaupasta 43 prosenttia. Meriliikenne on ollut luonteeltaan kansainvälistä ja maailmanlaajuista toimintaa antiikin ajoista alkaen. Se voidaan periaatteessa jakaa kahteen liikennöintityyppiin: linja-autoliikennettä muistuttavaan linjaliikenteeseen ja merten taksiliikennettä muistuttavaan hakurahtiliikenteeseen. EU:n alusten osuus maailman aluskannasta on 25 prosenttia, ja 40 prosenttia maailman aluksista on EU:hun sijoittautuneiden laivanvarustajien hallinnassa. Lisäksi 40 prosenttia maailman aluksista kuuluu Tyynenmeren alueen maille. EU:n meriliikenneala ja sen asiakkaat (rahtaajat ja laivaajat) toimivat erittäin kilpaillussa ympäristössä sekä valtameriliikenteessä että Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

2.1.1

Meriliikennepalvelut ovat avainasemassa kehitettäessä EU:n taloutta. Meriliikenteenä kulkee EU:n ulkomaankaupasta 90 prosenttia ja sisäisestä kaupasta 43 prosenttia. Meriliikenne on ollut luonteeltaan kansainvälistä ja maailmanlaajuista toimintaa antiikin ajoista alkaen. Se voidaan periaatteessa jakaa kahteen liikennöintityyppiin: linja-autoliikennettä muistuttavaan linjaliikenteeseen ja merten taksiliikennettä muistuttavaan hakurahtiliikenteeseen. EU:n alusten osuus maailman aluskannasta on 25 prosenttia, ja 40 prosenttia maailman aluksista on EU:hun sijoittautuneiden laivanvarustajien hallinnassa. Lisäksi 40 prosenttia maailman aluksista kuuluu Tyynenmeren alueen maille. EU:n meriliikenneala ja sen asiakkaat (rahtaajat ja laivaajat) toimivat erittäin kilpaillussa ympäristössä sekä valtameriliikenteessä että Euroopan markkinoilla.

| 2.1.2 | Asetuksessa (ETY) N:o 4056/86 säädetään kilpailusääntöjen (perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan) yksityiskohtaisesta soveltamisesta yhteisön satamiin saapuvaan ja yhteisön satamista lähtevään linjaliikenteeseen. Hakurahtipalvelut jätettiin kuitenkin asetuksen (ETY) N:o 4056/86 soveltamisalan ulkopuolelle. Asetuksella oli alun perin kaksi tehtävää. Se sisälsi ensinnäkin menettelysäännökset yhteisön kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi meriliikenteen alalla. Tästä tehtävästä tuli kuitenkin tarpeeton 1. toukokuuta 2004 jälkeen, kun linjaliikenne siirtyi asetuksen (EY) N:o 1/2003 myötä kilpailuoikeuden yleisten täytäntöönpanosääntöjen soveltamisalaan. Asetusta (EY) N:o 1/2003 ei kuitenkaan sovelleta kansainvälisiin kabotaasi- ja hakurahtipalveluihin. Toiseksi asetus (ETY) N:o 4056/86 sisältää tiettyjä merenkulkualan aineellisia kilpailusäännöksiä. Tärkein niistä on linjaliikennekonferensseihin sovellettava ryhmäpoikkeus, jonka perusteella konferenssit voivat tietyin edellytyksin vahvistaa hinnat ja säännellä kapasiteettia. |
| --- | --- |

2.1.2

Asetuksessa (ETY) N:o 4056/86 säädetään kilpailusääntöjen (perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan) yksityiskohtaisesta soveltamisesta yhteisön satamiin saapuvaan ja yhteisön satamista lähtevään linjaliikenteeseen. Hakurahtipalvelut jätettiin kuitenkin asetuksen (ETY) N:o 4056/86 soveltamisalan ulkopuolelle. Asetuksella oli alun perin kaksi tehtävää. Se sisälsi ensinnäkin menettelysäännökset yhteisön kilpailusääntöjen täytäntöönpanemiseksi meriliikenteen alalla. Tästä tehtävästä tuli kuitenkin tarpeeton 1. toukokuuta 2004 jälkeen, kun linjaliikenne siirtyi asetuksen (EY) N:o 1/2003 myötä kilpailuoikeuden yleisten täytäntöönpanosääntöjen soveltamisalaan. Asetusta (EY) N:o 1/2003 ei kuitenkaan sovelleta kansainvälisiin kabotaasi- ja hakurahtipalveluihin. Toiseksi asetus (ETY) N:o 4056/86 sisältää tiettyjä merenkulkualan aineellisia kilpailusäännöksiä. Tärkein niistä on linjaliikennekonferensseihin sovellettava ryhmäpoikkeus, jonka perusteella konferenssit voivat tietyin edellytyksin vahvistaa hinnat ja säännellä kapasiteettia.

2.2   Linjaliikenne

| 2.2.1 | Linjaliikenteen markkinat ovat muuttuneet tuntuvasti asetuksen (ETY) N:o 4056/86 antamisen jälkeen. Jatkuva suuntaus konttikuljetusten suosimiseen on johtanut osastoihin jaettujen konttialusten lukumäärän ja koon kasvuun ja korostanut maailmanlaajuisten reittiverkostojen merkitystä vastauksena yleismaailmallisten kaupankäynnin menettelytapojen muuttumiseen. Tämä on lisännyt uusien toimintajärjestelyjen suosiota, vähentänyt linjaliikennekonferenssien merkitystä ja lisännyt merkittävästi voimakkaiden ulkopuolisten toimijoiden määrää alalla. Konferensseja koskevia sääntöjä on muutettu myös muualla maailmassa: esimerkiksi Yhdysvalloissa hyväksyttiin vuonna 1999 laki (Ocean Shipping Reform Act, OSRA), joka antaa Yhdysvaltain kauppareittejä liikennöiville konferensseille luvan solmia luottamuksellisia palvelusopimuksia. Nykyään maailmanlaajuiset linjaliikennevarustamot toimivat pääasiassa idän ja lännen sekä pohjoisen ja etelän välisillä kauppareiteillä, kun taas pienet ja keskisuuret varustamot ovat keskittyneet ennen kaikkea pohjoisen ja etelän väliseen kauppaan ja Euroopan lyhyisiin merikuljetuksiin. |
| --- | --- |

2.2.1

Linjaliikenteen markkinat ovat muuttuneet tuntuvasti asetuksen (ETY) N:o 4056/86 antamisen jälkeen. Jatkuva suuntaus konttikuljetusten suosimiseen on johtanut osastoihin jaettujen konttialusten lukumäärän ja koon kasvuun ja korostanut maailmanlaajuisten reittiverkostojen merkitystä vastauksena yleismaailmallisten kaupankäynnin menettelytapojen muuttumiseen. Tämä on lisännyt uusien toimintajärjestelyjen suosiota, vähentänyt linjaliikennekonferenssien merkitystä ja lisännyt merkittävästi voimakkaiden ulkopuolisten toimijoiden määrää alalla. Konferensseja koskevia sääntöjä on muutettu myös muualla maailmassa: esimerkiksi Yhdysvalloissa hyväksyttiin vuonna 1999 laki (Ocean Shipping Reform Act, OSRA), joka antaa Yhdysvaltain kauppareittejä liikennöiville konferensseille luvan solmia luottamuksellisia palvelusopimuksia. Nykyään maailmanlaajuiset linjaliikennevarustamot toimivat pääasiassa idän ja lännen sekä pohjoisen ja etelän välisillä kauppareiteillä, kun taas pienet ja keskisuuret varustamot ovat keskittyneet ennen kaikkea pohjoisen ja etelän väliseen kauppaan ja Euroopan lyhyisiin merikuljetuksiin.

| 2.2.2 | Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin UNCTADin hyväksymien linjakonferenssien käyttäytymissääntöjen (Code of Conduct for Liner Conferences) alkuperäisenä tarkoituksena oli säännellä konferenssijärjestelmän toimintaa kehittyneiden ja kehitysmaiden välisessä kaupassa (3). Kolmetoista EU:n jäsenvaltiota ja Norja ovat ratifioineet tai hyväksyneet käyttäytymissäännöt tai yhtyneet niihin. Lisäksi Malta on allekirjoittanut käyttäytymissäännöt, muttei ole vielä ratifioinut niitä. (4) Käyttäytymissääntöihin viitataan useissa EU:n ja unionin ulkopuolisten maiden tekemissä sopimuksissa sekä yhteisön lainsäädännössä (asetukset 954/79, 4055/86, 4056/86 ja 4058/86). Vaikka UNCTADIN käyttäytymissäännöt ovat linjamuotoisessa valtameriliikenteessä osoittautuneet tosiasiallisesti tarpeettomiksi, oikeudellisesti ne ovat edelleen olemassa. |
| --- | --- |

2.2.2

Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin UNCTADin hyväksymien linjakonferenssien käyttäytymissääntöjen (Code of Conduct for Liner Conferences) alkuperäisenä tarkoituksena oli säännellä konferenssijärjestelmän toimintaa kehittyneiden ja kehitysmaiden välisessä kaupassa (3). Kolmetoista EU:n jäsenvaltiota ja Norja ovat ratifioineet tai hyväksyneet käyttäytymissäännöt tai yhtyneet niihin. Lisäksi Malta on allekirjoittanut käyttäytymissäännöt, muttei ole vielä ratifioinut niitä. (4) Käyttäytymissääntöihin viitataan useissa EU:n ja unionin ulkopuolisten maiden tekemissä sopimuksissa sekä yhteisön lainsäädännössä (asetukset 954/79, 4055/86, 4056/86 ja 4058/86). Vaikka UNCTADIN käyttäytymissäännöt ovat linjamuotoisessa valtameriliikenteessä osoittautuneet tosiasiallisesti tarpeettomiksi, oikeudellisesti ne ovat edelleen olemassa.

| 2.2.3 | Kuljetusten käyttäjät (rahdinantajat ja huolitsijat) ovat järjestelmällisesti kyseenalaistaneet konferenssijärjestelmän etuja, sillä ne eivät katso sen tarjoavan niiden tarpeisiin mukautettuja riittäviä, tehokkaita ja luotettavia palveluja. Erityisesti Euroopan rahdinantajien neuvosto ESC (5) on sitä mieltä, että konferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoaminen antaisi mahdollisuuden parantaa asiakkaiden ja palvelun tarjoajien välisiä kumppanuuksia sekä keskityttyä EU:hun sijoittautuneiden yritysten kansainvälistä kilpailukykyä tukeviin logistiikkaratkaisuihin. Vastaavasti kuluttajat hyötyisivät hintojen lievästä alenemisesta, kun EU:n satamiin tuotavista tuotteista perittävät maksut pienenisivät. Laivanvarustajat ovat päinvastoin olleet sitä mieltä, että linjakonferenssit ovat edistäneet palveluiden vakautta ja että konferenssijärjestelmä on antanut niille mahdollisuuden selvitä epävakautta aiheuttavista tekijöistä (jotka johtuvat mm. vuodenajoista, maantieteellisistä seikoista tai ilmasto-olosuhteista) useimmilla kauppareiteillä. Samaan aikaan maailmanlaajuisesti toimivat varustamot (ELAA:n (6) jäsenet) ja ESC ovat käynnistäneet komission kanssa vuoropuhelun auttaakseen sitä kehittämään EY:n kilpailusääntöjen mukaisen vaihtoehtoisen järjestelmän. |
| --- | --- |

2.2.3

Kuljetusten käyttäjät (rahdinantajat ja huolitsijat) ovat järjestelmällisesti kyseenalaistaneet konferenssijärjestelmän etuja, sillä ne eivät katso sen tarjoavan niiden tarpeisiin mukautettuja riittäviä, tehokkaita ja luotettavia palveluja. Erityisesti Euroopan rahdinantajien neuvosto ESC (5) on sitä mieltä, että konferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoaminen antaisi mahdollisuuden parantaa asiakkaiden ja palvelun tarjoajien välisiä kumppanuuksia sekä keskityttyä EU:hun sijoittautuneiden yritysten kansainvälistä kilpailukykyä tukeviin logistiikkaratkaisuihin. Vastaavasti kuluttajat hyötyisivät hintojen lievästä alenemisesta, kun EU:n satamiin tuotavista tuotteista perittävät maksut pienenisivät. Laivanvarustajat ovat päinvastoin olleet sitä mieltä, että linjakonferenssit ovat edistäneet palveluiden vakautta ja että konferenssijärjestelmä on antanut niille mahdollisuuden selvitä epävakautta aiheuttavista tekijöistä (jotka johtuvat mm. vuodenajoista, maantieteellisistä seikoista tai ilmasto-olosuhteista) useimmilla kauppareiteillä. Samaan aikaan maailmanlaajuisesti toimivat varustamot (ELAA:n (6) jäsenet) ja ESC ovat käynnistäneet komission kanssa vuoropuhelun auttaakseen sitä kehittämään EY:n kilpailusääntöjen mukaisen vaihtoehtoisen järjestelmän.

| 2.2.4 | Komissio käynnisti vuonna 2003 asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksen tarkoituksenaan määrittää, voidaanko luotettavien ja säännöllisten meriliikennepalvelujen tarjonta varmistaa käyttämällä keinoja, jotka rajoittavat kilpailua vähemmän kuin horisontaalinen hintojen vahvistaminen ja kapasiteetin sääntely. Tätä tarkoitusta varten komissio julkaisi maaliskuussa 2003 asiaa käsittelevän neuvotteluasiakirjan sekä järjesti joulukuussa 2003 julkisen kuulemistilaisuuden, johon osallistui asianomaisia sidosryhmiä. Lisäksi komissio julkaisi kesäkuussa 2004 keskusteluasiakirjan ja lokakuussa 2004 valkoisen kirjan, minkä jälkeen se järjesti asianomaisille sidosryhmille tarkoitetun laajan kuulemisen. Euroopan parlamentti antoi aiheesta mietinnön (7)1. joulukuuta 2005 ja ETSK lausunnon (8)16. joulukuuta 2004. Sekä parlamentti että ETSK olivat sitä mieltä, että asetuksen tarkistaminen olisi sen kumoamista parempi vaihtoehto. Joulukuussa 2005 komissio julkaisi vihdoin ehdotuksensa asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta. |
| --- | --- |

2.2.4

Komissio käynnisti vuonna 2003 asetuksen (ETY) N:o 4056/86 tarkistuksen tarkoituksenaan määrittää, voidaanko luotettavien ja säännöllisten meriliikennepalvelujen tarjonta varmistaa käyttämällä keinoja, jotka rajoittavat kilpailua vähemmän kuin horisontaalinen hintojen vahvistaminen ja kapasiteetin sääntely. Tätä tarkoitusta varten komissio julkaisi maaliskuussa 2003 asiaa käsittelevän neuvotteluasiakirjan sekä järjesti joulukuussa 2003 julkisen kuulemistilaisuuden, johon osallistui asianomaisia sidosryhmiä. Lisäksi komissio julkaisi kesäkuussa 2004 keskusteluasiakirjan ja lokakuussa 2004 valkoisen kirjan, minkä jälkeen se järjesti asianomaisille sidosryhmille tarkoitetun laajan kuulemisen. Euroopan parlamentti antoi aiheesta mietinnön (7)1. joulukuuta 2005 ja ETSK lausunnon (8)16. joulukuuta 2004. Sekä parlamentti että ETSK olivat sitä mieltä, että asetuksen tarkistaminen olisi sen kumoamista parempi vaihtoehto. Joulukuussa 2005 komissio julkaisi vihdoin ehdotuksensa asetukseksi asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta.

2.3   Hakurahtiala

| 2.3.1 | Vaikka hakurahtiliikenteen osuus maailman kaikista kuivan tai nestemäisen irtolastin merikuljetuksista on lähes 80 prosenttia, kyseinen erittäin laaja ala on useimmille täysin tuntematon. Hakurahtiliikenteen peruspiirteet ovat seuraavat: maailmanlaajuisesti kilpaillut markkinat, kilpailumallin toteutuminen lähes täydellisenä, herkästi vaihteleva ja vaikeasti ennakoitavissa oleva kysyntä, lukuisat pienehköt yrittäjien omaehtoisesti hoitamat yritykset, yleismaailmalliset kaupankäynnin menettelytavat, helposti solmittavat ja päätettävät liikesuhteet, erittäin hyvä kustannustehokkuus sekä hyvät valmiudet reagoida markkinakehitykseen ja laivaajien tarpeisiin. Hakurahtiliikennemarkkinat ovat erittäin pirstoutuneet. Yleensä ne ovat toimineet rahtaajien ja laivaajien toiveiden mukaisesti, eikä niistä ole aiheutunut mitään merkittäviä ongelmia kansainvälisiä tai EU:n kilpailusääntöjä ajatellen. Hakurahtialaa koskevien valitusten puuttuminen on yksi lisätodiste alan kovasta kilpailusta sekä yleisestä tyytyväisyydestä alan toimintaan. Edellä mainittu huomioon ottaen asetuksessa (ETY) N:o 4056/86 säädetään, ettei hakurahtiliikenne kuulu sen soveltamisalaan. Kyseiseen alaan sovelletaankin suoraan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan määräyksiä. Hakurahtipalvelut (ja kabotaasipalvelut) eivät kuulu myöskään asetuksen (EY) N:o 1/2003 (kilpailuoikeuden yleiset täytäntöönpanosäännöt) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.3.1

Vaikka hakurahtiliikenteen osuus maailman kaikista kuivan tai nestemäisen irtolastin merikuljetuksista on lähes 80 prosenttia, kyseinen erittäin laaja ala on useimmille täysin tuntematon. Hakurahtiliikenteen peruspiirteet ovat seuraavat: maailmanlaajuisesti kilpaillut markkinat, kilpailumallin toteutuminen lähes täydellisenä, herkästi vaihteleva ja vaikeasti ennakoitavissa oleva kysyntä, lukuisat pienehköt yrittäjien omaehtoisesti hoitamat yritykset, yleismaailmalliset kaupankäynnin menettelytavat, helposti solmittavat ja päätettävät liikesuhteet, erittäin hyvä kustannustehokkuus sekä hyvät valmiudet reagoida markkinakehitykseen ja laivaajien tarpeisiin. Hakurahtiliikennemarkkinat ovat erittäin pirstoutuneet. Yleensä ne ovat toimineet rahtaajien ja laivaajien toiveiden mukaisesti, eikä niistä ole aiheutunut mitään merkittäviä ongelmia kansainvälisiä tai EU:n kilpailusääntöjä ajatellen. Hakurahtialaa koskevien valitusten puuttuminen on yksi lisätodiste alan kovasta kilpailusta sekä yleisestä tyytyväisyydestä alan toimintaan. Edellä mainittu huomioon ottaen asetuksessa (ETY) N:o 4056/86 säädetään, ettei hakurahtiliikenne kuulu sen soveltamisalaan. Kyseiseen alaan sovelletaankin suoraan perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan määräyksiä. Hakurahtipalvelut (ja kabotaasipalvelut) eivät kuulu myöskään asetuksen (EY) N:o 1/2003 (kilpailuoikeuden yleiset täytäntöönpanosäännöt) soveltamisalaan.

2.4   Komission ehdotus

| 2.4.1 | Kun otetaan huomioon kyseisellä alalla ja sen markkinoilla vuoden 1986 jälkeen tapahtuneet rakenteelliset muutokset, Euroopan komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että linjakonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen perustana olevat, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määritetyt neljä kumulatiivista edellytystä eivät enää täyty. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että asetus (ETY) N:o 4056/86 kumotaan kokonaisuudessaan. Erityisesti kumotaan linjakonferenssien ryhmäpoikkeus (artiklat 3–8, 13 ja 26). Lisäksi kumotaan eräitä tarpeettomiksi katsottuja säännöksiä (2 ja 9 artikla) yhteisön lainsäädännön vähentämiseen tähtäävän unionin yleisen toimintalinjan mukaisesti. Komissio katsoo, että poikkeuksen kumoaminen johtaa kuljetuskustannusten supistumiseen siten, että samalla säilytetään luotettavat palvelut kaikilla reiteillä ja parannetaan Euroopan elinkeinoelämän kilpailukykyä. |
| --- | --- |

2.4.1

Kun otetaan huomioon kyseisellä alalla ja sen markkinoilla vuoden 1986 jälkeen tapahtuneet rakenteelliset muutokset, Euroopan komissio on tullut siihen johtopäätökseen, että linjakonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen perustana olevat, EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa määritetyt neljä kumulatiivista edellytystä eivät enää täyty. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että asetus (ETY) N:o 4056/86 kumotaan kokonaisuudessaan. Erityisesti kumotaan linjakonferenssien ryhmäpoikkeus (artiklat 3–8, 13 ja 26). Lisäksi kumotaan eräitä tarpeettomiksi katsottuja säännöksiä (2 ja 9 artikla) yhteisön lainsäädännön vähentämiseen tähtäävän unionin yleisen toimintalinjan mukaisesti. Komissio katsoo, että poikkeuksen kumoaminen johtaa kuljetuskustannusten supistumiseen siten, että samalla säilytetään luotettavat palvelut kaikilla reiteillä ja parannetaan Euroopan elinkeinoelämän kilpailukykyä.

| 2.4.2 | Ennen linjakonferensseille myönnetyn poikkeuksen kumoamista komissio aikoo antaa meriliikenteen kilpailua koskevat suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa alan sujuvaa siirtymistä täysin vapaaseen kilpailuun. Komissio aikoo julkaista suuntaviivat vuoden 2007 loppuun mennessä. Ennen suuntaviivojen valmistumista komissio julkaisee välitoimenpiteenä linjaliikennettä koskevan valmisteluasiakirjan syyskuussa 2006. |
| --- | --- |

2.4.2

Ennen linjakonferensseille myönnetyn poikkeuksen kumoamista komissio aikoo antaa meriliikenteen kilpailua koskevat suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa alan sujuvaa siirtymistä täysin vapaaseen kilpailuun. Komissio aikoo julkaista suuntaviivat vuoden 2007 loppuun mennessä. Ennen suuntaviivojen valmistumista komissio julkaisee välitoimenpiteenä linjaliikennettä koskevan valmisteluasiakirjan syyskuussa 2006.

| 2.4.3 | Komission ehdotuksessa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamiseksi ehdotetaan myös asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamista siten, että kansainväliset kabotaasi- ja hakurahtipalvelut siirretään kyseisen asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

2.4.3

Komission ehdotuksessa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamiseksi ehdotetaan myös asetuksen (EY) N:o 1/2003 muuttamista siten, että kansainväliset kabotaasi- ja hakurahtipalvelut siirretään kyseisen asetuksen soveltamisalaan.

3   Yleistä

| 3.1 | ETSK:n mielestä tarkasteltavaan kysymykseen on sovellettava tasapainoista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kilpailun suotuisat vaikutukset EU:n elinkeinoelämän kilpailukykyyn, maailmankaupan menettelytapojen muuttuminen ja sen vaikutukset kuljetuspalveluiden tarjontaan, kansainvälisen liikenteen vaikutukset EU:n tärkeimpiin kauppakumppaneihin sekä kehitysmaihin, maailmanlaajuisesti toimivien rahdinantajien ja varustamoiden näkemykset sekä pienten ja keskisuurten varustamoiden ja rahdinantajien näkemykset. |
| --- | --- |

3.1

ETSK:n mielestä tarkasteltavaan kysymykseen on sovellettava tasapainoista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kilpailun suotuisat vaikutukset EU:n elinkeinoelämän kilpailukykyyn, maailmankaupan menettelytapojen muuttuminen ja sen vaikutukset kuljetuspalveluiden tarjontaan, kansainvälisen liikenteen vaikutukset EU:n tärkeimpiin kauppakumppaneihin sekä kehitysmaihin, maailmanlaajuisesti toimivien rahdinantajien ja varustamoiden näkemykset sekä pienten ja keskisuurten varustamoiden ja rahdinantajien näkemykset.

3.2   Hakurahti- ja kabotaasiliikenne

| 3.2.1 | Hakurahtiliikenne toimii maailmanlaajuisilla markkinoilla täysin vapaissa kilpailuoloissa. Hakurahtialan toimijat ja tutkijat ovat kiinnittäneet huomiota tähän ainutlaatuiseen piirteeseen, jonka myös EU on tunnustanut asetuksessa (ETY) N:o 4056/86. ETSK ymmärtää tarpeen laajentaa asetuksen (EY) N:o 1/2003 sisältämät, kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa koskevat menettelysäännökset kattamaan myös hakurahti- ja kabotaasiliikenteen, ja kannattaa siksi ehdotettua lähestymistapaa. ETSK kannattaa myös komission aloitetta, että käynnistetään tutkimus hakurahtialan taloudellisista ja oikeudellisista erityispiirteistä. Oikeusvarmuuden nimissä ETSK kehottaa komissiota (ennen kuin kumotaan asetuksen [EY] N:o 1/2003 noudattamista koskeva poikkeus) antamaan ohjeita siitä, miten voidaan omatoimisesti arvioida, ovatko hakurahtialalla tehdyt erimuotoiset yhteistyösopimukset sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa. Hakurahtialaa koskevien valitusten ja oikeudellisten ennakkotapausten puuttuminen on osoitus siitä, että ala toimii täysin vapaissa kilpailuoloissa. Jotta voidaan luoda oikeudellisia arviointiperusteita, joiden avulla alalla voidaan omatoimisesti arvioida, onko sen toiminta sopusoinnussa EY:n kilpailusääntöjen kanssa, tarvitaan lisätietoa alan toiminnasta ja sitä koskevista sopimuksista. ETSK on myös tyytyväinen keskusteluihin, joita komissio ja merenkulkuala parhaillaan käyvät EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamisesta hakurahtiliikenteeseen. |
| --- | --- |

3.2.1

Hakurahtiliikenne toimii maailmanlaajuisilla markkinoilla täysin vapaissa kilpailuoloissa. Hakurahtialan toimijat ja tutkijat ovat kiinnittäneet huomiota tähän ainutlaatuiseen piirteeseen, jonka myös EU on tunnustanut asetuksessa (ETY) N:o 4056/86. ETSK ymmärtää tarpeen laajentaa asetuksen (EY) N:o 1/2003 sisältämät, kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa koskevat menettelysäännökset kattamaan myös hakurahti- ja kabotaasiliikenteen, ja kannattaa siksi ehdotettua lähestymistapaa. ETSK kannattaa myös komission aloitetta, että käynnistetään tutkimus hakurahtialan taloudellisista ja oikeudellisista erityispiirteistä. Oikeusvarmuuden nimissä ETSK kehottaa komissiota (ennen kuin kumotaan asetuksen [EY] N:o 1/2003 noudattamista koskeva poikkeus) antamaan ohjeita siitä, miten voidaan omatoimisesti arvioida, ovatko hakurahtialalla tehdyt erimuotoiset yhteistyösopimukset sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa. Hakurahtialaa koskevien valitusten ja oikeudellisten ennakkotapausten puuttuminen on osoitus siitä, että ala toimii täysin vapaissa kilpailuoloissa. Jotta voidaan luoda oikeudellisia arviointiperusteita, joiden avulla alalla voidaan omatoimisesti arvioida, onko sen toiminta sopusoinnussa EY:n kilpailusääntöjen kanssa, tarvitaan lisätietoa alan toiminnasta ja sitä koskevista sopimuksista. ETSK on myös tyytyväinen keskusteluihin, joita komissio ja merenkulkuala parhaillaan käyvät EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamisesta hakurahtiliikenteeseen.

| 3.2.2 | ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 sisältämät menettelysäännökset ulotetaan koskemaan myös merikabotaasia. Selvästi suurin osa alan sopimuksista ei vaikuta EU:n sisäiseen kauppaan eikä millään lailla rajoita kilpailua. |
| --- | --- |

3.2.2

ETSK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan asetuksen (EY) N:o 1/2003 sisältämät menettelysäännökset ulotetaan koskemaan myös merikabotaasia. Selvästi suurin osa alan sopimuksista ei vaikuta EU:n sisäiseen kauppaan eikä millään lailla rajoita kilpailua.

| 3.2.3 | Edellä esitetyistä syistä ETSK yhtyy komission näkemyksiin hakurahti- ja kabotaasiliikenteen tulevasta kohtelusta. |
| --- | --- |

3.2.3

Edellä esitetyistä syistä ETSK yhtyy komission näkemyksiin hakurahti- ja kabotaasiliikenteen tulevasta kohtelusta.

3.3   Linjaliikenne

| 3.3.1 | ETSK panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan linjaliikennekonferensseille myönnetty ryhmäpoikkeus EY:n perustamissopimuksen sisältämien kilpailusääntöjen noudattamisesta voidaan kumota sillä perusteella, että perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainitut neljä kumulatiivista edellytystä eivät enää täyty. Komissio katsoo, että poikkeuksen kumoaminen johtaa kuljetuskustannusten supistumiseen siten, että samalla säilytetään luotettavat palvelut kaikilla reiteillä. Lisäksi parannetaan Euroopan elinkeinoelämän kilpailukykyä. ETSK toteaa, että kantansa muodostaakseen sen on saatava tietoa siitä, onko ehdotetulla kumoamisella kestäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.3.1

ETSK panee merkille, että komission ehdotuksen mukaan linjaliikennekonferensseille myönnetty ryhmäpoikkeus EY:n perustamissopimuksen sisältämien kilpailusääntöjen noudattamisesta voidaan kumota sillä perusteella, että perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdassa mainitut neljä kumulatiivista edellytystä eivät enää täyty. Komissio katsoo, että poikkeuksen kumoaminen johtaa kuljetuskustannusten supistumiseen siten, että samalla säilytetään luotettavat palvelut kaikilla reiteillä. Lisäksi parannetaan Euroopan elinkeinoelämän kilpailukykyä. ETSK toteaa, että kantansa muodostaakseen sen on saatava tietoa siitä, onko ehdotetulla kumoamisella kestäviä vaikutuksia.

| 3.3.2 | Komitea panee merkille, että komissio aikoo laatia meriliikenteen kilpailua koskevat suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa alan sujuvaa siirtymistä täysin vapaaseen kilpailuun. ETSK kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat tiiviissä yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa sekä tiedottamaan asiasta myös EU:n asianomaisille toimielimille. |
| --- | --- |

3.3.2

Komitea panee merkille, että komissio aikoo laatia meriliikenteen kilpailua koskevat suuntaviivat, jotta voidaan helpottaa alan sujuvaa siirtymistä täysin vapaaseen kilpailuun. ETSK kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat tiiviissä yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa sekä tiedottamaan asiasta myös EU:n asianomaisille toimielimille.

| 3.3.3 | Komission ehdotus syntyi vuonna 2003 käynnistyneen tarkistusprosessin tuloksena, johon kaikki asianomaiset EU:n toimielimet ja sidosryhmät osallistuivat. Komissio teetti myös riippumattomilla konsulttitoimistoilla kolme selvitystä, joissa tarkastellaan konferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen seurauksia. Selvitysten tulokset on julkaistu kilpailun pääosaston verkkosivuilla. |
| --- | --- |

3.3.3

Komission ehdotus syntyi vuonna 2003 käynnistyneen tarkistusprosessin tuloksena, johon kaikki asianomaiset EU:n toimielimet ja sidosryhmät osallistuivat. Komissio teetti myös riippumattomilla konsulttitoimistoilla kolme selvitystä, joissa tarkastellaan konferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen seurauksia. Selvitysten tulokset on julkaistu kilpailun pääosaston verkkosivuilla.

| 3.3.4 | ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että komission ehdotus linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamiseksi perustuu ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 83 artiklaan (kilpailusäännöt), kun taas asetuksen (ETY) N:o 4056/86 oikeusperustana oli EY:n perustamissopimuksen 83 artikla (kilpailusäännöt) yhdistettynä 80 artiklan 2 kohtaan (liikennepolitiikka). |
| --- | --- |

3.3.4

ETSK kiinnittää huomiota myös siihen, että komission ehdotus linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamiseksi perustuu ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 83 artiklaan (kilpailusäännöt), kun taas asetuksen (ETY) N:o 4056/86 oikeusperustana oli EY:n perustamissopimuksen 83 artikla (kilpailusäännöt) yhdistettynä 80 artiklan 2 kohtaan (liikennepolitiikka).

| 3.3.5 | ETSK panee merkille komission toteamuksen, että kilpailuoikeutta ei sovelleta samalla tavoin kaikilla lainkäyttöalueilla kaikkialla maailmassa ja että eroavuutta esiintyy. Lisäksi komissio kiinnittää huomiota kilpailulainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten kansainvälisen yhteistyön kasvavaan merkitykseen. |
| --- | --- |

3.3.5

ETSK panee merkille komission toteamuksen, että kilpailuoikeutta ei sovelleta samalla tavoin kaikilla lainkäyttöalueilla kaikkialla maailmassa ja että eroavuutta esiintyy. Lisäksi komissio kiinnittää huomiota kilpailulainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten kansainvälisen yhteistyön kasvavaan merkitykseen.

| 3.3.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo noudattaa tällä alalla kahta toimintalinjaa, joista toisen tarkoituksena on lisätä kahdenvälistä yhteistyötä EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa ja toisen tutkia keinoja kilpailun alalla harjoitettavan monenvälisen yhteistyön laajentamiseksi. ETSK kehottaakin komissiota tehostamaan pyrkimyksiä sen varmistamiseksi, että tällainen yhteistyö ja vuoropuhelu auttaa yksilöimään asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta EU:ssa mahdollisesti aiheutuvia ongelmia sekä ratkaisemaan kyseiset ongelmat rakentavalla tavalla siten, että kunnioitetaan eri osapuolten oikeusjärjestelmien erityispiirteitä. Linjaliikennepalveluiden johdonmukainen kohtelu eri maissa on erittäin tärkeää kansainväliselle kaupalle. |
| --- | --- |

3.3.6

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo noudattaa tällä alalla kahta toimintalinjaa, joista toisen tarkoituksena on lisätä kahdenvälistä yhteistyötä EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden kanssa ja toisen tutkia keinoja kilpailun alalla harjoitettavan monenvälisen yhteistyön laajentamiseksi. ETSK kehottaakin komissiota tehostamaan pyrkimyksiä sen varmistamiseksi, että tällainen yhteistyö ja vuoropuhelu auttaa yksilöimään asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamisesta EU:ssa mahdollisesti aiheutuvia ongelmia sekä ratkaisemaan kyseiset ongelmat rakentavalla tavalla siten, että kunnioitetaan eri osapuolten oikeusjärjestelmien erityispiirteitä. Linjaliikennepalveluiden johdonmukainen kohtelu eri maissa on erittäin tärkeää kansainväliselle kaupalle.

| 3.3.7 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä huomioon komission ja sen tärkeimpien kauppakumppanien vuoropuhelun ja yhteistyön tulokset. |
| --- | --- |

3.3.7

ETSK kehottaa komissiota ottamaan meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen laatimisen yhteydessä huomioon komission ja sen tärkeimpien kauppakumppanien vuoropuhelun ja yhteistyön tulokset.

| 3.3.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksen perusteluosassa viitataan seuraaviin seikkoihin, jotka on otettava huomioon myös meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen valmistelun yhteydessä:






  — | Ehdotuksen todetaan, että meriliikennepalvelut ovat avainasemassa kehitettäessä EU:n taloutta. Meriliikenteenä kulkee EU:n ulkomaankaupasta 90 prosenttia ja sisäisestä kaupasta 43 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

3.3.8

ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksen perusteluosassa viitataan seuraaviin seikkoihin, jotka on otettava huomioon myös meriliikenteen kilpailua koskevien suuntaviivojen valmistelun yhteydessä:

—

Ehdotuksen todetaan, että meriliikennepalvelut ovat avainasemassa kehitettäessä EU:n taloutta. Meriliikenteenä kulkee EU:n ulkomaankaupasta 90 prosenttia ja sisäisestä kaupasta 43 prosenttia.

| — | Jatkuva suuntaus konttikuljetusten suosimiseen on perusteellisesti muuttanut linjaliikennealaa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 hyväksymisen jälkeen. Se on johtanut kokonaan osastoihin jaettujen konttialusten lukumäärän ja koon kasvuun sekä korostanut maailmanlaajuisten reittiverkostojen merkitystä. Tämä on lisännyt uusien toimintajärjestelyjen suosiota ja vähentänyt linjaliikennekonferenssien merkitystä. |
| --- | --- |

—

Jatkuva suuntaus konttikuljetusten suosimiseen on perusteellisesti muuttanut linjaliikennealaa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 hyväksymisen jälkeen. Se on johtanut kokonaan osastoihin jaettujen konttialusten lukumäärän ja koon kasvuun sekä korostanut maailmanlaajuisten reittiverkostojen merkitystä. Tämä on lisännyt uusien toimintajärjestelyjen suosiota ja vähentänyt linjaliikennekonferenssien merkitystä.

| — | 150 vuotta toiminnassa olleeseen konferenssijärjestelmään kuuluvat edelleen monen- ja kahdenväliset sopimukset, joissa EU:n jäsenvaltiot ja/tai yhteisö ovat sopimuspuolina. ETSK panee merkille komission toteamuksen, että kyseisten sopimusten vuoksi linjakonferenssin ryhmäpoikkeusta koskevien asetuksen (ETY) N:o 4056/86 säännösten (eli 1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohtien sekä 3–8 ja 26 artiklan) voimassaoloaikaa olisi jatkettava kahdella vuodella, jotta näitä kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia kyetään irtisanomaan tai tarkistamaan. |
| --- | --- |

—

150 vuotta toiminnassa olleeseen konferenssijärjestelmään kuuluvat edelleen monen- ja kahdenväliset sopimukset, joissa EU:n jäsenvaltiot ja/tai yhteisö ovat sopimuspuolina. ETSK panee merkille komission toteamuksen, että kyseisten sopimusten vuoksi linjakonferenssin ryhmäpoikkeusta koskevien asetuksen (ETY) N:o 4056/86 säännösten (eli 1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohtien sekä 3–8 ja 26 artiklan) voimassaoloaikaa olisi jatkettava kahdella vuodella, jotta näitä kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia kyetään irtisanomaan tai tarkistamaan.

| 3.3.9 | ETSK suosittaa, että harkitessaan linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamista komissio kiinnittää — pelkästään kilpailukykyä koskevien tekijöiden lisäksi — huomiota myös inhimillisiin tekijöihin (vaikutukset eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyteen). ETSK kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan tällaisten vaikutusten laajuuden erityisesti kuulemalla merenkulkualan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta vastaavaa komiteaa. |
| --- | --- |

3.3.9

ETSK suosittaa, että harkitessaan linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamista komissio kiinnittää — pelkästään kilpailukykyä koskevien tekijöiden lisäksi — huomiota myös inhimillisiin tekijöihin (vaikutukset eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyteen). ETSK kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan tällaisten vaikutusten laajuuden erityisesti kuulemalla merenkulkualan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelusta vastaavaa komiteaa.

| 3.3.10 | ETSK suosittelee komissiolle, että linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen yhteydessä otetaan — puhtaasti kilpailullisten seikkojen ohella — huomioon turvallisuusnäkökohta (laadukkaiden laivaliikennepalvelujen väheneminen, kun aluksia siirretään EU:n ulkopuolisten maiden rekistereihin). |
| --- | --- |

3.3.10

ETSK suosittelee komissiolle, että linjaliikennekonferensseille myönnetyn ryhmäpoikkeuksen kumoamisen yhteydessä otetaan — puhtaasti kilpailullisten seikkojen ohella — huomioon turvallisuusnäkökohta (laadukkaiden laivaliikennepalvelujen väheneminen, kun aluksia siirretään EU:n ulkopuolisten maiden rekistereihin).

| 3.3.11 | ETSK katsoo, että harkitessaan asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamista komission tulisi ottaa huomioon myös pienten ja keskisuurten yritysten edut. Pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat EU:n talouden selkärangan, ja niillä on tärkeä rooli tarkistetussa Lissabonin strategiassa. Markkinoiden tulisi vastaisuudessakin olla avoimet nykyiselle ja mahdolliselle uudelle kilpailulle, johon myös pienet ja keskisuuret linjaliikennepalvelujen tarjoajat ja rahdinantajat voivat osallistua. |
| --- | --- |

3.3.11

ETSK katsoo, että harkitessaan asetuksen (ETY) N:o 4056/86 kumoamista komission tulisi ottaa huomioon myös pienten ja keskisuurten yritysten edut. Pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat EU:n talouden selkärangan, ja niillä on tärkeä rooli tarkistetussa Lissabonin strategiassa. Markkinoiden tulisi vastaisuudessakin olla avoimet nykyiselle ja mahdolliselle uudelle kilpailulle, johon myös pienet ja keskisuuret linjaliikennepalvelujen tarjoajat ja rahdinantajat voivat osallistua.

| 3.3.12 | ETSK katsoo, että vaikka keskittymisellä saattaa olla myönteisiä vaikutuksia EU:n talouteen (tehokkuuden parantuminen, mittakaavaedut, kustannussäästöt), on kuitenkin oltava varovainen sen välttämiseksi, ettei (asetuksen [ETY] N:o 4056/86 kumoamisesta mahdollisesti seurauksena oleva) keskittyminen johda toimijoiden määrän vähenemiseen alan markkinoilla ja siten myös kilpailun vähenemiseen. |
| --- | --- |

3.3.12

ETSK katsoo, että vaikka keskittymisellä saattaa olla myönteisiä vaikutuksia EU:n talouteen (tehokkuuden parantuminen, mittakaavaedut, kustannussäästöt), on kuitenkin oltava varovainen sen välttämiseksi, ettei (asetuksen [ETY] N:o 4056/86 kumoamisesta mahdollisesti seurauksena oleva) keskittyminen johda toimijoiden määrän vähenemiseen alan markkinoilla ja siten myös kilpailun vähenemiseen.

| 3.3.13 | ETSK kehottaa kahta Euroopan tasolla toimivaa asianomaista tahoa — rahdinantajia ja varustamoita — käymään uuden järjestelmän puitteissa keskustelua molempia osapuolia kiinnostavista ja niille tärkeistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

3.3.13

ETSK kehottaa kahta Euroopan tasolla toimivaa asianomaista tahoa — rahdinantajia ja varustamoita — käymään uuden järjestelmän puitteissa keskustelua molempia osapuolia kiinnostavista ja niille tärkeistä kysymyksistä.

4   Erityistä

4.1   Oikeusperusta

| 4.1.1 | ETSK huomauttaa, että asetuksen (ETY) N:o 4056/86 oikeusperusta oli kahdesta osastosta peräisin (EY:n perustamissopimuksen liikennepolitiikkaa käsittelevän 80 artiklan 2 kohta ja kilpailupolitiikkaa käsittelevät artiklat 81–82 ja 83), kun taas ehdotetun asetuksen oikeusperustana on ainoastaan yksi osasto (perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla). ETSK panee myös merkille, että neuvoston oikeudellinen yksikkö hyväksyy yksiosaisen oikeusperustan. Komitea toivoo saavansa Euroopan parlamentin oikeudelliselta yksiköltä tietoa siitä, ovatko liikennepoliittiset näkökohdat yhteydessä kilpailupoliittisiin näkökohtiin ja pitääkö oikeudellinen yksikkö edelleen kiinni kaksiosaisesta oikeusperustasta edellisessä mietinnössä (joulukuu 2005) esitettyjen näkemysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.1.1

ETSK huomauttaa, että asetuksen (ETY) N:o 4056/86 oikeusperusta oli kahdesta osastosta peräisin (EY:n perustamissopimuksen liikennepolitiikkaa käsittelevän 80 artiklan 2 kohta ja kilpailupolitiikkaa käsittelevät artiklat 81–82 ja 83), kun taas ehdotetun asetuksen oikeusperustana on ainoastaan yksi osasto (perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla). ETSK panee myös merkille, että neuvoston oikeudellinen yksikkö hyväksyy yksiosaisen oikeusperustan. Komitea toivoo saavansa Euroopan parlamentin oikeudelliselta yksiköltä tietoa siitä, ovatko liikennepoliittiset näkökohdat yhteydessä kilpailupoliittisiin näkökohtiin ja pitääkö oikeudellinen yksikkö edelleen kiinni kaksiosaisesta oikeusperustasta edellisessä mietinnössä (joulukuu 2005) esitettyjen näkemysten mukaisesti.

4.2   Lainvalinta

| 4.2.1 | Komission ehdottaa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 artiklan 9 poistamista sillä perusteella, että komission käsityksen mukaan linjakonferenssien ryhmäpoikkeuksen kumoaminen ei oletettavasti johda ristiriitaan kansainvälisen oikeuden kanssa. Komission perusteluiden mukaan lainvalintatilanne syntyisi vain silloin, kun jokin lainkäyttöalue vaatii jotakin sellaista, jonka toinen lainkäyttöalue kieltää. Komission tiedossa ei ole, että jokin lainkäyttöalue määräisi tällaisia velvoitteita linjaliikennepalvelujen tarjoajille. |
| --- | --- |

4.2.1

Komission ehdottaa asetuksen (ETY) N:o 4056/86 artiklan 9 poistamista sillä perusteella, että komission käsityksen mukaan linjakonferenssien ryhmäpoikkeuksen kumoaminen ei oletettavasti johda ristiriitaan kansainvälisen oikeuden kanssa. Komission perusteluiden mukaan lainvalintatilanne syntyisi vain silloin, kun jokin lainkäyttöalue vaatii jotakin sellaista, jonka toinen lainkäyttöalue kieltää. Komission tiedossa ei ole, että jokin lainkäyttöalue määräisi tällaisia velvoitteita linjaliikennepalvelujen tarjoajille.

| 4.2.2 | Ennakoidakseen muilla lainkäyttöalueilla sovellettavien oikeudellisten välineiden tulevaisuudessa mahdollisesti aiheuttamia lainvalintatilanteita ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään asiaa koskeviin suuntaviivoihin säännöksen tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tällainen neuvotteluita koskeva säännös minimoisi jännitteet ja johtaisi ratkaisuihin, jotka kaikki toimijat voivat hyväksyä kansainvälisesti. |
| --- | --- |

4.2.2

Ennakoidakseen muilla lainkäyttöalueilla sovellettavien oikeudellisten välineiden tulevaisuudessa mahdollisesti aiheuttamia lainvalintatilanteita ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään asiaa koskeviin suuntaviivoihin säännöksen tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi. Tällainen neuvotteluita koskeva säännös minimoisi jännitteet ja johtaisi ratkaisuihin, jotka kaikki toimijat voivat hyväksyä kansainvälisesti.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16. päivänä joulukuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1. ETSK:n lausunto: EYVL C 155, 2001, s. 73.

1

(2)  A6-0314/2005, 1.12.2005.

2

(3)  Lisätietoa UNCTADin hyväksymistä linjakonferenssien käyttäytymissäännöistä sekä asetuksesta (ETY) N:o 954/79 on asiaa käsittelevässä ETSK:n lausunnossa, EUVL C 157, 28.6.2005, s. 130.

3

(4)  Ks. UNCTADin julkaisema asiakirja monenvälisten sopimusten tilanteesta Internet-osoitteessa

4

http://www.unctad.org/en/docs/tbinf192.en.pdf (s. 4).

(5)  ESC = European Shippers' Council.

5

European Shippers' Council.

(6)  ELAA = European Liner Affairs Association, eurooppalaisen merenkulun linjaliikennealan järjestö.

6

European Liner Affairs Association

(7)  A6-0314/2005, 1.12.2005.

7

(8)  ETSK:n lausunto: EUVL C 157, 28.6.2005, s. 130.

8

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Lentoturvallisuus”

(2006/C 309/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. tammikuuta 2006 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Lentoturvallisuus

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Thomas McDonogh.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 155 puolesta, 2 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| 1.1 | Toimivaltaisen viranomaisen olisi myönnettävä matkustamomiehistölle todistus tai lupakirja, jotta taataan henkilöstön pätevyys hoitaa tehtäviään (turvallisuus, terveydelliset näkökohdat, kyky käsitellä matkustajia jne.) ja tekninen tietämys lentokonetyypeistä, joissa sen on määrä työskennellä. |
| --- | --- |

1.1

Toimivaltaisen viranomaisen olisi myönnettävä matkustamomiehistölle todistus tai lupakirja, jotta taataan henkilöstön pätevyys hoitaa tehtäviään (turvallisuus, terveydelliset näkökohdat, kyky käsitellä matkustajia jne.) ja tekninen tietämys lentokonetyypeistä, joissa sen on määrä työskennellä.

| 1.2 | Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA:n) on harkittava asiaa tarkoin, ennen kuin kalustontoimittajien annetaan päättää itsenäisesti komponenttisuunnittelusta ilman EASA:a tai lentokoneiden valmistajia. |
| --- | --- |

1.2

Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA:n) on harkittava asiaa tarkoin, ennen kuin kalustontoimittajien annetaan päättää itsenäisesti komponenttisuunnittelusta ilman EASA:a tai lentokoneiden valmistajia.

| 1.3 | Euroopan ulkopuolisilla lentoyhtiöillä tulisi olla EASA:n hyväksyntä, ennen kuin niille annetaan lupa lentää EU:n ilmatilaan tai unionin ilmatilan kautta. |
| --- | --- |

1.3

Euroopan ulkopuolisilla lentoyhtiöillä tulisi olla EASA:n hyväksyntä, ennen kuin niille annetaan lupa lentää EU:n ilmatilaan tai unionin ilmatilan kautta.

| 1.4 | Säännöistä olisi päätettävä yhdessä elimessä, jonka on oltava EASA. Tällä tavoin lentoasemia koskevat määräykset voidaan tulevaisuudessa yhtenäistää ja välttää mahdollisuuksien mukaan vääristämästä EU:n ja unionin ulkopuolisten lentoasemien välistä kilpailua. EASA:n resursseja olisi vahvistettava ja annettava virastolle lisää samantapaisia toimivaltuuksia kuin Euroopan siviili-ilmailukonferenssilla (ECAC:lla) on. |
| --- | --- |

1.4

Säännöistä olisi päätettävä yhdessä elimessä, jonka on oltava EASA. Tällä tavoin lentoasemia koskevat määräykset voidaan tulevaisuudessa yhtenäistää ja välttää mahdollisuuksien mukaan vääristämästä EU:n ja unionin ulkopuolisten lentoasemien välistä kilpailua. EASA:n resursseja olisi vahvistettava ja annettava virastolle lisää samantapaisia toimivaltuuksia kuin Euroopan siviili-ilmailukonferenssilla (ECAC:lla) on.

| 1.5 | EASA:n olisi pohdittava, millä tavoin teollisuus voi parhaiten taata viestien, tietoyhteyksien ja ilma-aluksen elektroniikan, kuten EFB-laitteistojen ja -ohjelmistojen, turvallisuuden ja väärentämättömyyden ja suojata ne luvattomalta käytöltä. |
| --- | --- |

1.5

EASA:n olisi pohdittava, millä tavoin teollisuus voi parhaiten taata viestien, tietoyhteyksien ja ilma-aluksen elektroniikan, kuten EFB-laitteistojen ja -ohjelmistojen, turvallisuuden ja väärentämättömyyden ja suojata ne luvattomalta käytöltä.

| 1.6 | EASA:n on varmistettava, että uusia ilma-aluksia, kuten kevyitä liikesuihkukoneita (Light Business Jets, LBJ) kehitetään sääntöjen mukaisesti, jotta varmistetaan ilma-alusten omistajilla ja lentäjillä olevan riittävästi lentotunteja, ennen kuin annetaan lupa lentotoiminnan aloittamiseen. LBJ-koneiden maksimilentokorkeus on 25 000 jalkaa. Lisäksi niiden on täytettävä kookkaiden kaupallisten suihkukoneiden huolto- ja toimintastandardit. |
| --- | --- |

1.6

EASA:n on varmistettava, että uusia ilma-aluksia, kuten kevyitä liikesuihkukoneita (Light Business Jets, LBJ) kehitetään sääntöjen mukaisesti, jotta varmistetaan ilma-alusten omistajilla ja lentäjillä olevan riittävästi lentotunteja, ennen kuin annetaan lupa lentotoiminnan aloittamiseen. LBJ-koneiden maksimilentokorkeus on 25 000 jalkaa. Lisäksi niiden on täytettävä kookkaiden kaupallisten suihkukoneiden huolto- ja toimintastandardit.

| 1.7 | EASA:lla on oltava hallussaan tarvittavat protokollat, ennen kuin se päättää miehittämättömällä ilma-aluksella (UAV) tapahtuvista lennoista muusta erotetun ilmatilan ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.7

EASA:lla on oltava hallussaan tarvittavat protokollat, ennen kuin se päättää miehittämättömällä ilma-aluksella (UAV) tapahtuvista lennoista muusta erotetun ilmatilan ulkopuolella.

| 1.8 | Sekä ohjaamo- että matkustamomiehistölle olisi tehtävä pistokokeita huumausaine- ja alkoholipitoisuuksien mittaamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

Sekä ohjaamo- että matkustamomiehistölle olisi tehtävä pistokokeita huumausaine- ja alkoholipitoisuuksien mittaamiseksi.

| 1.9 | EASA:n olisi myös varmistettava, että paikallisilla valvontaviranomaisilla on tehtävien edellyttämä asianmukainen ammattipätevyys ja että niiden henkilöstömäärä ja rahoitus ovat riittäviä. |
| --- | --- |

1.9

EASA:n olisi myös varmistettava, että paikallisilla valvontaviranomaisilla on tehtävien edellyttämä asianmukainen ammattipätevyys ja että niiden henkilöstömäärä ja rahoitus ovat riittäviä.

| 1.10 | EASA:n olisi teetettävä seikkaperäinen tieteellinen tutkimus siitä, miten väsymys, stressi ja syvän laskimon tromboosi vaikuttavat ohjaamo- ja matkustamomiehistöön. |
| --- | --- |

1.10

EASA:n olisi teetettävä seikkaperäinen tieteellinen tutkimus siitä, miten väsymys, stressi ja syvän laskimon tromboosi vaikuttavat ohjaamo- ja matkustamomiehistöön.

| 1.11 | Olisi selvitettävä toimia ja menettelyjä, joiden mukaisesti yleisilmailun lentäjän lupakirjat myönnetään ja ilma-alukset tyyppihyväksytään. |
| --- | --- |

1.11

Olisi selvitettävä toimia ja menettelyjä, joiden mukaisesti yleisilmailun lentäjän lupakirjat myönnetään ja ilma-alukset tyyppihyväksytään.

| 1.12 | EASA:n olisi varmistettava, että otetaan käyttöön yleisilmailun eurooppalainen lupakirja, josta käyvät ilmi kuljetettavan ilma-alustyypin edellyttämät tiedot ja ammattipätevyys. |
| --- | --- |

1.12

EASA:n olisi varmistettava, että otetaan käyttöön yleisilmailun eurooppalainen lupakirja, josta käyvät ilmi kuljetettavan ilma-alustyypin edellyttämät tiedot ja ammattipätevyys.

| 1.13 | Miehistön ja matkustajien sekä lentoreittien alla asuvien turvallisuus on pantava poliittisten näkökohtien edelle asetettaessa lentoyhtiöille lentokieltoja Euroopan ilmatilassa. |
| --- | --- |

1.13

Miehistön ja matkustajien sekä lentoreittien alla asuvien turvallisuus on pantava poliittisten näkökohtien edelle asetettaessa lentoyhtiöille lentokieltoja Euroopan ilmatilassa.

2.   Johdanto

| 2.1 | Jäsenvaltioiden ja niiden asiantuntijoiden avustuksella on laadittu musta lista 96 lentoyhtiöstä. Niistä 93:lle on asetettu lentokielto ja kolmen toimintaa on rajoitettu. Ranska harkitsee erikseen ottavansa käyttöön uuden turvallisuusmerkintäjärjestelmän, jota voitaisiin hyödyntää mainonnassa. |
| --- | --- |

2.1

Jäsenvaltioiden ja niiden asiantuntijoiden avustuksella on laadittu musta lista 96 lentoyhtiöstä. Niistä 93:lle on asetettu lentokielto ja kolmen toimintaa on rajoitettu. Ranska harkitsee erikseen ottavansa käyttöön uuden turvallisuusmerkintäjärjestelmän, jota voitaisiin hyödyntää mainonnassa.

| 2.2 | Euroopalla on vuoden 2004 alusta lähtien ollut paineita hyväksyä ilma-alusten turvallisuutta koskeva lainsäädäntönsä, kun Flash Airlinesin omistama tilauslentokone putosi Punaiseenmereen ja onnettomuudessa sai surmansa 148 ihmistä, suurimmaksi osaksi ranskalaisia lomamatkailijoita. Onnettomuus toi korostetusti esiin sen, etteivät hallitukset olleet koordinoineet toimintaansa jakamalla keskenään turvallisuustietoja, sillä myöhemmin kävi ilmi, että Sveitsin ilmailuviranomaiset olivat asettaneet Flashin lentokieltoon. |
| --- | --- |

2.2

Euroopalla on vuoden 2004 alusta lähtien ollut paineita hyväksyä ilma-alusten turvallisuutta koskeva lainsäädäntönsä, kun Flash Airlinesin omistama tilauslentokone putosi Punaiseenmereen ja onnettomuudessa sai surmansa 148 ihmistä, suurimmaksi osaksi ranskalaisia lomamatkailijoita. Onnettomuus toi korostetusti esiin sen, etteivät hallitukset olleet koordinoineet toimintaansa jakamalla keskenään turvallisuustietoja, sillä myöhemmin kävi ilmi, että Sveitsin ilmailuviranomaiset olivat asettaneet Flashin lentokieltoon.

| 2.3 | Mikäli mustan listan on määrä vaikuttaa toivotulla tavalla, on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltioilla on keskenään johdonmukaiset ja yhtenäiset lentoyhtiöiden toimintaa koskevat standardit. Jäsenvaltioiden on vältettävä tilannetta, jossa yksi valtio päättää taloudellisista ja työvoimapoliittisista syistä, että tietty listalla oleva lentoyhtiö saa ”marginaalisen hyväksynnän” toimia kyseisen valtion lentoasemilla samaan aikaan, kun muut jäsenvaltiot eivät katso lentoyhtiön täyttävän standardeja. |
| --- | --- |

2.3

Mikäli mustan listan on määrä vaikuttaa toivotulla tavalla, on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltioilla on keskenään johdonmukaiset ja yhtenäiset lentoyhtiöiden toimintaa koskevat standardit. Jäsenvaltioiden on vältettävä tilannetta, jossa yksi valtio päättää taloudellisista ja työvoimapoliittisista syistä, että tietty listalla oleva lentoyhtiö saa ”marginaalisen hyväksynnän” toimia kyseisen valtion lentoasemilla samaan aikaan, kun muut jäsenvaltiot eivät katso lentoyhtiön täyttävän standardeja.

| 2.4 | Brysseliä on kuitenkin pyydetty puuttumaan eräisiin riitoihin etenkin, kun Turkki vihastui Alankomaiden johdolla tehdystä eräiden EU-maiden hallitusten päätöksestä peruuttaa väliaikaisesti turkkilaisen halpalentoyhtiön Onur Airin laskeutumisoikeudet turvallisuussyistä. Kreikalla on puolestaan paineita vauhdittaa Larnakasta Kyproksesta matkaan lähteneen Helios Airwaysin lentokoneen alas syöksyn tutkintaa. |
| --- | --- |

2.4

Brysseliä on kuitenkin pyydetty puuttumaan eräisiin riitoihin etenkin, kun Turkki vihastui Alankomaiden johdolla tehdystä eräiden EU-maiden hallitusten päätöksestä peruuttaa väliaikaisesti turkkilaisen halpalentoyhtiön Onur Airin laskeutumisoikeudet turvallisuussyistä. Kreikalla on puolestaan paineita vauhdittaa Larnakasta Kyproksesta matkaan lähteneen Helios Airwaysin lentokoneen alas syöksyn tutkintaa.

| 2.5 | Huolenaiheina ovat yleiset huoltostandardit, miehistön koulutus, miehistön lentotunnit ja lepoajat sekä polttoainetta säästävät käytänteet, lentomelua koskevat sitoumukset ja ilmaliikenteen valvonta. |
| --- | --- |

2.5

Huolenaiheina ovat yleiset huoltostandardit, miehistön koulutus, miehistön lentotunnit ja lepoajat sekä polttoainetta säästävät käytänteet, lentomelua koskevat sitoumukset ja ilmaliikenteen valvonta.

| 2.6 | Ilmailualan kilpailun kiristyminen ja useiden lentoyhtiöiden heikko taloudellinen tila ovat lisänneet miehistön paineita lähteä lennolle olosuhteissa, joissa he eivät normaalisti lentäisi, ja käyttää lentokoneita, jotka eivät ole täysin lentokelpoisia. Miehistön lennolle lähtemisen paineet lisääntyvät, kun EU:n lainsäädäntöä noudattavat lentoyhtiöt ovat joko velvollisia kustantamaan matkustajien yöpymisen tai korvaamaan heille myöhästymisen. Tämä vaarantaa turvallisuuden. Tilanteen tekee vieläkin ongelmallisemmaksi se, että useat kansalliset ilmailuviranomaiset pyrkivät katsomaan läpi sormien monien säädösten täytäntöönpanoa, kun kyseessä on omassa maassa rekisteröity lentoyhtiö. |
| --- | --- |

2.6

Ilmailualan kilpailun kiristyminen ja useiden lentoyhtiöiden heikko taloudellinen tila ovat lisänneet miehistön paineita lähteä lennolle olosuhteissa, joissa he eivät normaalisti lentäisi, ja käyttää lentokoneita, jotka eivät ole täysin lentokelpoisia. Miehistön lennolle lähtemisen paineet lisääntyvät, kun EU:n lainsäädäntöä noudattavat lentoyhtiöt ovat joko velvollisia kustantamaan matkustajien yöpymisen tai korvaamaan heille myöhästymisen. Tämä vaarantaa turvallisuuden. Tilanteen tekee vieläkin ongelmallisemmaksi se, että useat kansalliset ilmailuviranomaiset pyrkivät katsomaan läpi sormien monien säädösten täytäntöönpanoa, kun kyseessä on omassa maassa rekisteröity lentoyhtiö.

| 2.7 | Eräs lentoyhtiö liikennöi yhä Brysseliin ja Pariisiin, vaikka se on useissa Euroopan maissa asetettu turvallisuussyistä lentokieltoon. Sveitsi, joka on vannoutunut liikesalaisuuden kannattaja, oli kieltänyt 23 ilma-alukselta luvan käyttää ilmatilaansa, mutta luokitteli lentoyhtiöiden nimet ja jopa niiden lukumäärän salaisiksi tiedoiksi. |
| --- | --- |

2.7

Eräs lentoyhtiö liikennöi yhä Brysseliin ja Pariisiin, vaikka se on useissa Euroopan maissa asetettu turvallisuussyistä lentokieltoon. Sveitsi, joka on vannoutunut liikesalaisuuden kannattaja, oli kieltänyt 23 ilma-alukselta luvan käyttää ilmatilaansa, mutta luokitteli lentoyhtiöiden nimet ja jopa niiden lukumäärän salaisiksi tiedoiksi.

3.   Väsymys ja turvallinen suorituskykyraja

| 3.1 | Väsymystä on vuosien mittaan syytetty monista lento-onnettomuuksista, ja se on edelleen kaikenkokoisissa ilma-aluksissa työskenteleviä miehistöjä vaivaava ongelma. Entä miten ohjaaja saattaa tunnistaa olevansa liian väsynyt lentämään? Millainen osuus unirytmillä, nestevajaudella, ravinnolla ja sairaudella on väsymystä kartoitettaessa ja siihen puututtaessa? |
| --- | --- |

3.1

Väsymystä on vuosien mittaan syytetty monista lento-onnettomuuksista, ja se on edelleen kaikenkokoisissa ilma-aluksissa työskenteleviä miehistöjä vaivaava ongelma. Entä miten ohjaaja saattaa tunnistaa olevansa liian väsynyt lentämään? Millainen osuus unirytmillä, nestevajaudella, ravinnolla ja sairaudella on väsymystä kartoitettaessa ja siihen puututtaessa?

| 3.2 | Useita aikavyöhykkeitä ylittävät lentäjät kärsivät väistämättä väsymyksestä ja arviointikyvyn heikkenemisestä. Heidän tulisi pystyä pitämään pitkillä lennoilla lepotaukoja, mutta he tarvitsevat lepoon asianmukaiset varusteet, kuten vaakatasossa olevan vuoteen. |
| --- | --- |

3.2

Useita aikavyöhykkeitä ylittävät lentäjät kärsivät väistämättä väsymyksestä ja arviointikyvyn heikkenemisestä. Heidän tulisi pystyä pitämään pitkillä lennoilla lepotaukoja, mutta he tarvitsevat lepoon asianmukaiset varusteet, kuten vaakatasossa olevan vuoteen.

| 3.3 | Väsymyksen on monin tavoin osoitettu olevan turvallisuustekijä. Yhdysvaltain liikenneturvallisuuslautakunta (National Transportation Safety Board, NTSB) on tutkinut Missourin osavaltiossa Kirksvillessä 19. lokakuuta 2004 sattunutta, ihmishenkiä vaatinutta lentokoneen alas syöksyä. Onnettomuutta käsitelleessä hiljattain julkaistussa raportissaan lautakunta korostaa seuraavaa: On todennäköistä, että väsymys oli yksi syy lentäjän suorituskyvyn ja päätöksentekokyvyn heikentymiseen, kun työpäivien aikana yöuni jää lyhyemmäksi kuin optimiolosuhteissa, työpäivä alkaa aikaisin, työpäivät ovat pitkiä, lentoja kertyy runsaasti ja pitkien työpäivien aikana lennetään vaativissa olosuhteissa (matalalla suoritettavat manuaaliset lähestymislennot ilman tarkkuusmittareita näkyvyyden ollessa heikko). |
| --- | --- |

3.3

Väsymyksen on monin tavoin osoitettu olevan turvallisuustekijä. Yhdysvaltain liikenneturvallisuuslautakunta (National Transportation Safety Board, NTSB) on tutkinut Missourin osavaltiossa Kirksvillessä 19. lokakuuta 2004 sattunutta, ihmishenkiä vaatinutta lentokoneen alas syöksyä. Onnettomuutta käsitelleessä hiljattain julkaistussa raportissaan lautakunta korostaa seuraavaa: On todennäköistä, että väsymys oli yksi syy lentäjän suorituskyvyn ja päätöksentekokyvyn heikentymiseen, kun työpäivien aikana yöuni jää lyhyemmäksi kuin optimiolosuhteissa, työpäivä alkaa aikaisin, työpäivät ovat pitkiä, lentoja kertyy runsaasti ja pitkien työpäivien aikana lennetään vaativissa olosuhteissa (matalalla suoritettavat manuaaliset lähestymislennot ilman tarkkuusmittareita näkyvyyden ollessa heikko).

| 3.4 | Vähänkään kokemusta omaava lentäjä ei kuitenkaan voi kieltää, etteikö hän olisi joskus joutunut taistelemaan väsymystä vastaan tai ettei väsymys olisi jollain tavoin vaikuttanut hänen suorituskykyynsä. Lepotaukojen aikaisen unen laatu on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

3.4

Vähänkään kokemusta omaava lentäjä ei kuitenkaan voi kieltää, etteikö hän olisi joskus joutunut taistelemaan väsymystä vastaan tai ettei väsymys olisi jollain tavoin vaikuttanut hänen suorituskykyynsä. Lepotaukojen aikaisen unen laatu on erittäin tärkeää.

| 3.5 | Ruokavaliolla ja ravinnolla on myös merkityksensä. Kuka tahansa lentäjä juuri opintonsa päättäneestä tulokkaasta eläkeikää hipovaan kapteeniin sanoo kahvin olevan lentäjien suosikkijuoma. Vaikka kahvi on virkistysaine ja lisää väliaikaisesti valppautta, väsymys ilmenee kuitenkin heti kahvin vaikutuksen lakattua. Kahvi on sitä paitsi diureettinen aine, ja se saa kehon poistamaan nesteitä nautittua määrää enemmän. Kahvi siis synnyttää nestevajausta, joka puolestaan saattaa aiheuttaa väsymystä. |
| --- | --- |

3.5

Ruokavaliolla ja ravinnolla on myös merkityksensä. Kuka tahansa lentäjä juuri opintonsa päättäneestä tulokkaasta eläkeikää hipovaan kapteeniin sanoo kahvin olevan lentäjien suosikkijuoma. Vaikka kahvi on virkistysaine ja lisää väliaikaisesti valppautta, väsymys ilmenee kuitenkin heti kahvin vaikutuksen lakattua. Kahvi on sitä paitsi diureettinen aine, ja se saa kehon poistamaan nesteitä nautittua määrää enemmän. Kahvi siis synnyttää nestevajausta, joka puolestaan saattaa aiheuttaa väsymystä.

| 3.6 | Tylsistyminen on väsymyksen ohella merkittävä ongelma pitkillä lennoilla, joilla ilma-alukset ovat lähes täysin automaattiohjauksessa. Pitääkseen miehistön virkeänä, eräät lentoyhtiöt painottavat etenkin Siperian halki lennettäessä, että automaattiohjaus on ohjelmoitava uudelleen tunnin välein. |
| --- | --- |

3.6

Tylsistyminen on väsymyksen ohella merkittävä ongelma pitkillä lennoilla, joilla ilma-alukset ovat lähes täysin automaattiohjauksessa. Pitääkseen miehistön virkeänä, eräät lentoyhtiöt painottavat etenkin Siperian halki lennettäessä, että automaattiohjaus on ohjelmoitava uudelleen tunnin välein.

| 3.7 | Monet lento-onnettomuudet johtuvat lentäjän virheestä, johon on usein syynä väsymys. |
| --- | --- |

3.7

Monet lento-onnettomuudet johtuvat lentäjän virheestä, johon on usein syynä väsymys.

| 3.8 | EASA:n on määrä ryhtyä huolehtimaan lupakirjoista Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen JAA:n sijaan. Muutos ei Euroopassa lennettäessä kuitenkaan vaikuta Yhdysvalloissa myönnettyihin Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n lupakirjoihin. |
| --- | --- |

3.8

EASA:n on määrä ryhtyä huolehtimaan lupakirjoista Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen JAA:n sijaan. Muutos ei Euroopassa lennettäessä kuitenkaan vaikuta Yhdysvalloissa myönnettyihin Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n lupakirjoihin.

4.   Matkustamomiehistö

| 4.1 | Kaikkia ohjaamomiehistön lepovaatimuksiin tehtäviä parannuksia on — jos mahdollista — sovellettava myös matkustamomiehistöön, jonka on oltava täysin virkeä varauduttaessa turvallisuuteen vaikuttaviin tapahtumiin tai hätätilanteisiin. |
| --- | --- |

4.1

Kaikkia ohjaamomiehistön lepovaatimuksiin tehtäviä parannuksia on — jos mahdollista — sovellettava myös matkustamomiehistöön, jonka on oltava täysin virkeä varauduttaessa turvallisuuteen vaikuttaviin tapahtumiin tai hätätilanteisiin.

| 4.2 | Matkustamomiehistöllä on oltava asianmukainen koulutus, jotta se pystyy antamaan elvytystä, ja sen on aina osattava hyvin äidinkieltään sekä englantia vähintään ICAO:n vaatimustason verran (ICAO level 4 English). Matkustamomiehistön on myös pystyttävä kommunikoimaan matkustajien kanssa hätätilanteessa. |
| --- | --- |

4.2

Matkustamomiehistöllä on oltava asianmukainen koulutus, jotta se pystyy antamaan elvytystä, ja sen on aina osattava hyvin äidinkieltään sekä englantia vähintään ICAO:n vaatimustason verran (ICAO level 4 English). Matkustamomiehistön on myös pystyttävä kommunikoimaan matkustajien kanssa hätätilanteessa.

5.   Ilmaliikenteen valvonta

| 5.1 | ETSK on aiemmin ilmaissut näkemyksensä lentoliikenteen valvonnasta ja siihen liittyvistä ongelmista. (1) Ehdotetun eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän, SESAR-järjestelmän, on määrä parantaa turvallisuutta, kunhan järjestelmä otetaan käyttöön. ETSK valmistelee parhaillaan aiheesta lausuntoaan. (2) On kuitenkin selvää, että Euroopassa on oltava yhdenmukainen lentoliikenteen valvontajärjestelmän, joka toimii yli kaikkien rajojen ja jossa Eurocontrol tunnustetaan ”federatiiviseksi sääntelyviranomaiseksi”, samaan tapaan kuin esimerkiksi Yhdysvaltain ilmailuhallinto Federal Aviation Administration (FAA). Komitea suhtautuu myönteisesti ensimmäiseen Eurocontrolin TMA 2010+ -ohjelman mukaiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

5.1

ETSK on aiemmin ilmaissut näkemyksensä lentoliikenteen valvonnasta ja siihen liittyvistä ongelmista. (1) Ehdotetun eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän, SESAR-järjestelmän, on määrä parantaa turvallisuutta, kunhan järjestelmä otetaan käyttöön. ETSK valmistelee parhaillaan aiheesta lausuntoaan. (2) On kuitenkin selvää, että Euroopassa on oltava yhdenmukainen lentoliikenteen valvontajärjestelmän, joka toimii yli kaikkien rajojen ja jossa Eurocontrol tunnustetaan ”federatiiviseksi sääntelyviranomaiseksi”, samaan tapaan kuin esimerkiksi Yhdysvaltain ilmailuhallinto Federal Aviation Administration (FAA). Komitea suhtautuu myönteisesti ensimmäiseen Eurocontrolin TMA 2010+ -ohjelman mukaiseen sopimukseen.

| 5.2 | Tarvitaan kipeästi standardointia ja integroituja järjestelmiä, joilla turvallisuus varmistetaan kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

5.2

Tarvitaan kipeästi standardointia ja integroituja järjestelmiä, joilla turvallisuus varmistetaan kaikkialla Euroopassa.

| 5.3 | Tulisi ottaa käyttöön asianmukainen lupajärjestelmä lentoturvallisuuden tietoteknistä henkilöstöä (Air Traffic Safety Electronics Personnel, ATSEP) varten. |
| --- | --- |

5.3

Tulisi ottaa käyttöön asianmukainen lupajärjestelmä lentoturvallisuuden tietoteknistä henkilöstöä (Air Traffic Safety Electronics Personnel, ATSEP) varten.

6.   Ilma-alusten huolto

| 6.1 | Muutamien jäsenvaltioiden näyttää olevan vaikea muuttaa omia kansallisia sääntöjään eurooppalaisiksi Part 66 -standardeiksi. Valtioiden myöntämät huoltolisenssit perustuvat Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen asettamiin vaatimuksiin, ja ne on mukautettu kansalliseen lainsäädäntöön, jotta niillä olisi lain voima. EASA:n järjestelmässä lisenssejä koskevat säännöt kuuluvat kuitenkin Euroopan unionin lainsäädännön piiriin. Niiden täytäntöönpano näyttää olevan pitkällinen prosessi, joka aiheuttaa valituksia. |
| --- | --- |

6.1

Muutamien jäsenvaltioiden näyttää olevan vaikea muuttaa omia kansallisia sääntöjään eurooppalaisiksi Part 66 -standardeiksi. Valtioiden myöntämät huoltolisenssit perustuvat Euroopan ilmailuviranomaisten yhteistyöelimen asettamiin vaatimuksiin, ja ne on mukautettu kansalliseen lainsäädäntöön, jotta niillä olisi lain voima. EASA:n järjestelmässä lisenssejä koskevat säännöt kuuluvat kuitenkin Euroopan unionin lainsäädännön piiriin. Niiden täytäntöönpano näyttää olevan pitkällinen prosessi, joka aiheuttaa valituksia.

| 6.2 | EU:n kaikki 25 jäsenvaltiota valitsivat vuonna 2005 poikkeusjärjestelyn, jonka nojalla niille annettiin syyskuuhun 2005 asti lisäaikaa täyttää Part 66 -standardien vaatimukset. EASA on asettanut valtioille määräajan, johon mennessä niiden on täytettävä turvallisuusmääräykset. Määräaikaa on noudatettava tai ainakin sovittava ajankohdista kaikkien osapuolten kanssa, jotta määräaikoja tai siirtymäaikoja ei jouduta pidentämään. |
| --- | --- |

6.2

EU:n kaikki 25 jäsenvaltiota valitsivat vuonna 2005 poikkeusjärjestelyn, jonka nojalla niille annettiin syyskuuhun 2005 asti lisäaikaa täyttää Part 66 -standardien vaatimukset. EASA on asettanut valtioille määräajan, johon mennessä niiden on täytettävä turvallisuusmääräykset. Määräaikaa on noudatettava tai ainakin sovittava ajankohdista kaikkien osapuolten kanssa, jotta määräaikoja tai siirtymäaikoja ei jouduta pidentämään.

| 6.3 | ETSK aprikoi, voiko EASA tarvittaessa valvoa halpalentoyhtiöiden huoltotoiminnan ulkoistamista niiden huoltaessa kalustonsa yhteisön ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

6.3

ETSK aprikoi, voiko EASA tarvittaessa valvoa halpalentoyhtiöiden huoltotoiminnan ulkoistamista niiden huoltaessa kalustonsa yhteisön ulkopuolisissa maissa.

| 6.4 | Maatarkastuksille on varattava riittävästi aikaa etenkin ilma-aluksen lähtiessä paluulennolle. Lyhyitä lentoja varten varattua 25 minuutin huoltoaikaa ei varmastikaan voida pitää kaikissa tapauksissa asianmukaisena. |
| --- | --- |

6.4

Maatarkastuksille on varattava riittävästi aikaa etenkin ilma-aluksen lähtiessä paluulennolle. Lyhyitä lentoja varten varattua 25 minuutin huoltoaikaa ei varmastikaan voida pitää kaikissa tapauksissa asianmukaisena.

| 6.5 | Huoltoon on niin ikään varattava asianmukaiset resurssit, myös pätevää henkilöstöä, joka käyttää huollossa ainoastaan tyyppihyväksyttyjä komponentteja. |
| --- | --- |

6.5

Huoltoon on niin ikään varattava asianmukaiset resurssit, myös pätevää henkilöstöä, joka käyttää huollossa ainoastaan tyyppihyväksyttyjä komponentteja.

| 6.6 | Kansallisten ilmailuviranomaisten on tehtävä pistokokeita ja tarkastuksia varmistaakseen, että standardeissa pitäydytään. |
| --- | --- |

6.6

Kansallisten ilmailuviranomaisten on tehtävä pistokokeita ja tarkastuksia varmistaakseen, että standardeissa pitäydytään.

7.   Lentoyhtiöt

| 7.1 | Lentoyhtiöiden on oltava vakavaraisia, ja niiden rahoituksen on oltava asianmukaista, ennen kuin niille myönnetään lupa toiminnan aloittamiseen. Valtiot on myös velvoitettava valvomaan säännöllisesti lentoyhtiöiden taloudellista suorituskykyä ja varmistamaan, ettei tapahdu laiminlyöntejä. |
| --- | --- |

7.1

Lentoyhtiöiden on oltava vakavaraisia, ja niiden rahoituksen on oltava asianmukaista, ennen kuin niille myönnetään lupa toiminnan aloittamiseen. Valtiot on myös velvoitettava valvomaan säännöllisesti lentoyhtiöiden taloudellista suorituskykyä ja varmistamaan, ettei tapahdu laiminlyöntejä.

| 7.2 | Lentoyhtiöillä on oltava kokemusta, ja niillä on oltava pätevä yritysjohto. |
| --- | --- |

7.2

Lentoyhtiöillä on oltava kokemusta, ja niillä on oltava pätevä yritysjohto.

8.   Euroopan lentoturvallisuusviraston tehtävät

| 8.1 | Euroopan komissio aikoo laajentaa entisestään EASA:n tehtäväkenttää lentoasemien, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalveluiden sääntelyyn (turvallisuus ja yhteentoimivuus mukaan luettuina). |
| --- | --- |

8.1

Euroopan komissio aikoo laajentaa entisestään EASA:n tehtäväkenttää lentoasemien, ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalveluiden sääntelyyn (turvallisuus ja yhteentoimivuus mukaan luettuina).

| 8.2 | Komitea antaa tukensa EASA:lle sellaisena kuin se on perustettu asetuksella 1592/2002/EY, ja katsoo, että yhden ainoan viranomaisen hyväksymiä menettelyjä sekä ilma-aluksille ja laitteille myöntämiä lupia koskeva Euroopan laajuinen kehys parantaa varmasti ilmailun turvallisuutta ja toimintatehoa Euroopassa. |
| --- | --- |

8.2

Komitea antaa tukensa EASA:lle sellaisena kuin se on perustettu asetuksella 1592/2002/EY, ja katsoo, että yhden ainoan viranomaisen hyväksymiä menettelyjä sekä ilma-aluksille ja laitteille myöntämiä lupia koskeva Euroopan laajuinen kehys parantaa varmasti ilmailun turvallisuutta ja toimintatehoa Euroopassa.

| 8.3 | EASA:lla on tilaisuus puuttua standardeihin ja suositeltuihin menettelytapoihin (SARPS) sekä liitteenä olevasta ICAO:n toimittamasta materiaalista paljastuneiden ”suositeltujen menettelytapojen” ja ”standardimenettelytapojen” aikaan saamiin puutteisiin. |
| --- | --- |

8.3

EASA:lla on tilaisuus puuttua standardeihin ja suositeltuihin menettelytapoihin (SARPS) sekä liitteenä olevasta ICAO:n toimittamasta materiaalista paljastuneiden ”suositeltujen menettelytapojen” ja ”standardimenettelytapojen” aikaan saamiin puutteisiin.

9.   Yleisilmailun lupamenettelyt

| 9.1 | Tahoilta, jotka myöntävät FAA:n lupakirjoja Euroopan ilmatilassa operoiville yksityislentäjille, olisi vaadittava, että EASA vahvistaa kyseiset lupakirjat. |
| --- | --- |

9.1

Tahoilta, jotka myöntävät FAA:n lupakirjoja Euroopan ilmatilassa operoiville yksityislentäjille, olisi vaadittava, että EASA vahvistaa kyseiset lupakirjat.

| 9.2 | Kaikkien yleisilmailukoneiden on täytettävä EASA:n asettamat EU-standardit, ennen kuin niille annetaan lupa lentää Euroopan ilmatilassa. |
| --- | --- |

9.2

Kaikkien yleisilmailukoneiden on täytettävä EASA:n asettamat EU-standardit, ennen kuin niille annetaan lupa lentää Euroopan ilmatilassa.

10.   Avioniikan turvallisuus

| 10.1 | EASA:n on laadittava suuntaviivoja ja sääntöjä erityislaitteiden tai verkkojen suojaamiseksi ”laittomilta teoilta”, kuten ICAO asian määrittelee. |
| --- | --- |

10.1

EASA:n on laadittava suuntaviivoja ja sääntöjä erityislaitteiden tai verkkojen suojaamiseksi ”laittomilta teoilta”, kuten ICAO asian määrittelee.

| 10.2 | Sen lisäksi, että Ethernetin (LAN) ja IP:n käyttö lisääntyy, muita arkoja aloja ovat seuraavat:






  — | Matkustajat, lentoyhtiöt ja lennonjohto käyttävät viestinnässään yhä useammin maalla ja ilmassa tiedonsiirtotekniikkaa. |
| --- | --- | --- |

10.2

Sen lisäksi, että Ethernetin (LAN) ja IP:n käyttö lisääntyy, muita arkoja aloja ovat seuraavat:

—

Matkustajat, lentoyhtiöt ja lennonjohto käyttävät viestinnässään yhä useammin maalla ja ilmassa tiedonsiirtotekniikkaa.

| — | Ilma-aluksilla ja maa-asemien välillä käytetään yhä yleisemmin verkkoja hyödyntävää tiedon- ja ohjelmistojen siirtoa tuotanto-, jakelu-, ylläpito- tai päivitystarkoituksissa. |
| --- | --- |

—

Ilma-aluksilla ja maa-asemien välillä käytetään yhä yleisemmin verkkoja hyödyntävää tiedon- ja ohjelmistojen siirtoa tuotanto-, jakelu-, ylläpito- tai päivitystarkoituksissa.

| — | Ohjelmistojen virukset ja hakkereiden iskut ovat moninkertaistuneet, samoin kuin luottamuksellisen tiedon haku yhteenliitettyjen verkkojen välityksellä. |
| --- | --- |

—

Ohjelmistojen virukset ja hakkereiden iskut ovat moninkertaistuneet, samoin kuin luottamuksellisen tiedon haku yhteenliitettyjen verkkojen välityksellä.

11.   Miehittämättömät ilma-alukset

| 11.1 | EASA:lla on oltava riittävät valtuudet säännellä kyseistä teollisuudenalaa. Sääntelyn on katettava sekä lentokelpoisuus ja suunnittelu että maatoiminnan operaattoreille, laukaisujärjestelmille jne. myönnettävät todistukset. |
| --- | --- |

11.1

EASA:lla on oltava riittävät valtuudet säännellä kyseistä teollisuudenalaa. Sääntelyn on katettava sekä lentokelpoisuus ja suunnittelu että maatoiminnan operaattoreille, laukaisujärjestelmille jne. myönnettävät todistukset.

| 11.2 | Kaikkien perinteisiä ilma-aluksia koskevien sääntöjen on katsottava velvoittavan miehittämättömiä ilma-aluksia, ja kaikkia ilmatilan käyttäjiä on kuultava siitä, vaikuttaako miehittämättömien ilma-alusten toiminta mahdollisesti kyseisiin käyttäjiin. |
| --- | --- |

11.2

Kaikkien perinteisiä ilma-aluksia koskevien sääntöjen on katsottava velvoittavan miehittämättömiä ilma-aluksia, ja kaikkia ilmatilan käyttäjiä on kuultava siitä, vaikuttaako miehittämättömien ilma-alusten toiminta mahdollisesti kyseisiin käyttäjiin.

12.   EASA

| 12.1 | EASA on EU:n yleinen sääntelyelin. Se tekee EU:n alueella päätökset lentoyhtiöiden turvallisuutta koskevista periaatteista ja säännöistä. Viraston rahoitus ei ole riittävää, sillä ei ole tarpeeksi henkilöstöä eikä sillä ole täytäntöönpanovaltaa. |
| --- | --- |

12.1

EASA on EU:n yleinen sääntelyelin. Se tekee EU:n alueella päätökset lentoyhtiöiden turvallisuutta koskevista periaatteista ja säännöistä. Viraston rahoitus ei ole riittävää, sillä ei ole tarpeeksi henkilöstöä eikä sillä ole täytäntöönpanovaltaa.

| 12.2 | Viraston antamien sääntöjen ja määräysten täytäntöönpano riippuu useista kansallisista viranomaistahoista. |
| --- | --- |

12.2

Viraston antamien sääntöjen ja määräysten täytäntöönpano riippuu useista kansallisista viranomaistahoista.

| 12.3 | Tilanne johtaa itsesääntelyyn. Yksikään kansallinen sääntelyviranomainen tuskin rajoittaa toimivaltaansa kuuluvan lentoyhtiön toimintaa, ellei kyseessä ole äärimmäisen vakava ongelma. |
| --- | --- |

12.3

Tilanne johtaa itsesääntelyyn. Yksikään kansallinen sääntelyviranomainen tuskin rajoittaa toimivaltaansa kuuluvan lentoyhtiön toimintaa, ellei kyseessä ole äärimmäisen vakava ongelma.

| 12.4 | Kansalliset sääntelyviranomaiset ovat myös vastuussa kaikista maassaan rekisteröidyistä ilma-aluksista ja sellaisista ilma-aluksista, joiden lentoyhtiöllä on toimisto kyseisessä maassa. Viimeksi mainittujen ilma-alusten ja niiden miehistön kotipaikka on hyvin usein EU:n ulkopuolella, josta käsin ne myös toimivat. Tästä syystä asianmukainen sääntely on vieläkin ongelmallisempaa. |
| --- | --- |

12.4

Kansalliset sääntelyviranomaiset ovat myös vastuussa kaikista maassaan rekisteröidyistä ilma-aluksista ja sellaisista ilma-aluksista, joiden lentoyhtiöllä on toimisto kyseisessä maassa. Viimeksi mainittujen ilma-alusten ja niiden miehistön kotipaikka on hyvin usein EU:n ulkopuolella, josta käsin ne myös toimivat. Tästä syystä asianmukainen sääntely on vieläkin ongelmallisempaa.

| 12.5 | EASA:n vaatimus, jonka mukaan kansalliset sääntelyviranomaiset panevat viraston päätökset täytäntöön, saattaa johtaa siihen, että sääntöjä ja määräyksiä pannaan tulkintaeroista johtuen EU:ssa eri tavoin täytäntöön. Lentoyhtiöt saattavat näin ryhtyä rekisteröimään ilma-aluksiaan maissa, jotka tulkitsevat määräyksiä väljemmin kuin toiset. Tämä saattaa johtaa ”mukavuuslippuvaltioiden” syntymiseen myös ilmailualalle. |
| --- | --- |

12.5

EASA:n vaatimus, jonka mukaan kansalliset sääntelyviranomaiset panevat viraston päätökset täytäntöön, saattaa johtaa siihen, että sääntöjä ja määräyksiä pannaan tulkintaeroista johtuen EU:ssa eri tavoin täytäntöön. Lentoyhtiöt saattavat näin ryhtyä rekisteröimään ilma-aluksiaan maissa, jotka tulkitsevat määräyksiä väljemmin kuin toiset. Tämä saattaa johtaa ”mukavuuslippuvaltioiden” syntymiseen myös ilmailualalle.

| 12.6 | Lentoasemien turvallisuutta sääntelevä ECAC puolestaan huolehtii paikallistasolla tehtävien tarkastusten avulla siitä, että sääntöjä noudatetaan. Tämän tulisi kuulua EASA:n tehtäviin. |
| --- | --- |

12.6

Lentoasemien turvallisuutta sääntelevä ECAC puolestaan huolehtii paikallistasolla tehtävien tarkastusten avulla siitä, että sääntöjä noudatetaan. Tämän tulisi kuulua EASA:n tehtäviin.

| 12.7 | EASA saa nykyisin rahoituksensa todistusmaksuista. Vuonna 2006 viraston budjetin alijäämä on ennusteiden mukaan 15 miljoonaa euroa. Siksi on ratkaisevan tärkeää, että virastolle myönnetään tarpeelliset määrärahat, jotta EASA:n tulevaisuus varmistetaan. |
| --- | --- |

12.7

EASA saa nykyisin rahoituksensa todistusmaksuista. Vuonna 2006 viraston budjetin alijäämä on ennusteiden mukaan 15 miljoonaa euroa. Siksi on ratkaisevan tärkeää, että virastolle myönnetään tarpeelliset määrärahat, jotta EASA:n tulevaisuus varmistetaan.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lentoliikenne: Yhteisön lennonjohtajan lupakirja, yhtenäinen eurooppalainen ilmatila -paketti (esittelijä Thomas McDonogh), EUVL C 234, 22.9.2005 s. 17–19.

1

(2)  Yhteisyritys — SESAR, CESE 379/2006, esittelijä Thomas McDonogh.

2

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/55

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi jätteistä”

KOM(2005) 667 lopullinen — 2005/0281 COD

(2006/C 309/12)

Neuvosto päätti 24. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Stéphane Buffetaut.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 114 puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission halukkuuteen ajantasaistaa ja yksinkertaistaa jätelainsäädäntö ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset. Komitea on erityisen ilahtunut jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden kierrätystä koskevasta strategiasta ja asiakirjassa omaksutusta lähestymistavasta. On kannustettava pyrkimystä panna lainsäädäntö täytäntöön kaikilta osin ja yhdenvertaisesti, jotta jätemarkkinoille ei synny ympäristötekijöihin, kansanterveyteen eikä kilpailuun liittyviä vääristymiä. Komitea korostaa olevan tärkeää, että määritelmät ja liitteet ovat selkeitä ja tarkkoja, jotta vältytään valituksilta ja oikeuskäsittelyiltä. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että jätteiden syntymisen estämistä käsittelevä asiakirja ei ole kunnianhimoinen. Komitea korostaa, että mikäli asiassa halutaan todella edetä kestävän kehityksen mukaisesti, tarvitaan tehokkaita toimia jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi ja jätteiden hyödyntämiseksi, sillä raaka-aineita on yhä vähemmän ja ne ovat yhä kalliimpia. Komitea suosittaa, että kehitetään yhteisön laajuisia välineitä laadullisten ja määrällisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tältä osin asiakirja on selvästi puutteellinen. Lisäksi komissio näyttää ajattelevan, että helpottamalla jätteenkäsittelylaitosten käyttölupamenettelyä edistetään kierrätystä. Tämä lähestymistapa on väärä ja se tulee vaikuttamaan kielteisesti ympäristöön ja aiheuttamaan terveysriskejä. Se ei myöskään vastaa Århusin yleissopimuksen periaatteita, jotka koskevat jäteasioista tiedottamista yleisölle. Lupa on julkinen ja se sisältää ympäristönsuojeluun liittyviä teknisiä seikkoja ja tiedotus- ja valvontavelvoitteita. Lupa ei myöskään millään muotoa jarruta jätteiden käsittelyn ja kierrätyksen kehitystä. Päinvastoin se takaa asianmukaisesti sen, että jätehuollosta vastaavat viranomaiset noudattavat normeja ja hyödyntävät parasta saatavana olevaa teknologiaa. |
| --- | --- |

1.1

ETSK suhtautuu myönteisesti komission halukkuuteen ajantasaistaa ja yksinkertaistaa jätelainsäädäntö ja tehdä siihen tarvittavat mukautukset. Komitea on erityisen ilahtunut jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden kierrätystä koskevasta strategiasta ja asiakirjassa omaksutusta lähestymistavasta. On kannustettava pyrkimystä panna lainsäädäntö täytäntöön kaikilta osin ja yhdenvertaisesti, jotta jätemarkkinoille ei synny ympäristötekijöihin, kansanterveyteen eikä kilpailuun liittyviä vääristymiä. Komitea korostaa olevan tärkeää, että määritelmät ja liitteet ovat selkeitä ja tarkkoja, jotta vältytään valituksilta ja oikeuskäsittelyiltä. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että jätteiden syntymisen estämistä käsittelevä asiakirja ei ole kunnianhimoinen. Komitea korostaa, että mikäli asiassa halutaan todella edetä kestävän kehityksen mukaisesti, tarvitaan tehokkaita toimia jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi ja jätteiden hyödyntämiseksi, sillä raaka-aineita on yhä vähemmän ja ne ovat yhä kalliimpia. Komitea suosittaa, että kehitetään yhteisön laajuisia välineitä laadullisten ja määrällisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tältä osin asiakirja on selvästi puutteellinen. Lisäksi komissio näyttää ajattelevan, että helpottamalla jätteenkäsittelylaitosten käyttölupamenettelyä edistetään kierrätystä. Tämä lähestymistapa on väärä ja se tulee vaikuttamaan kielteisesti ympäristöön ja aiheuttamaan terveysriskejä. Se ei myöskään vastaa Århusin yleissopimuksen periaatteita, jotka koskevat jäteasioista tiedottamista yleisölle. Lupa on julkinen ja se sisältää ympäristönsuojeluun liittyviä teknisiä seikkoja ja tiedotus- ja valvontavelvoitteita. Lupa ei myöskään millään muotoa jarruta jätteiden käsittelyn ja kierrätyksen kehitystä. Päinvastoin se takaa asianmukaisesti sen, että jätehuollosta vastaavat viranomaiset noudattavat normeja ja hyödyntävät parasta saatavana olevaa teknologiaa.

| 1.2 | Elinkaarikäsitteen sisällyttäminen jätepolitiikkaan on komitean mielestä täysin asianmukaista, samoin kuin kaatopaikoille vietävien jätteiden vähentäminen, jätteiden kompostointi ja energiakäyttö, varsinainen kierrätys ja jätteiden syntymisen ehkäiseminen. |
| --- | --- |

1.2

Elinkaarikäsitteen sisällyttäminen jätepolitiikkaan on komitean mielestä täysin asianmukaista, samoin kuin kaatopaikoille vietävien jätteiden vähentäminen, jätteiden kompostointi ja energiakäyttö, varsinainen kierrätys ja jätteiden syntymisen ehkäiseminen.

| 1.3 | Ehdotettua direktiiviä tarkasteltaessa ETSK arvioi, että liian ehdottomasti ilmaistu toissijaisuuspyrkimys on ristiriidassa sen kanssa, että lainsäädäntö pyritään panemaan täytäntöön kaikilta osiltaan ja yhtenäisesti kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.3

Ehdotettua direktiiviä tarkasteltaessa ETSK arvioi, että liian ehdottomasti ilmaistu toissijaisuuspyrkimys on ristiriidassa sen kanssa, että lainsäädäntö pyritään panemaan täytäntöön kaikilta osiltaan ja yhtenäisesti kaikkialla Euroopan unionissa.

| 1.4 | Komitea vaatii painokkaasti, ettei vaarallisia jätteitä koskevan direktiivin sulauttaminen tai kumoaminen saa heikentää kansanterveyden sääntelypuitteita eikä suojelua, ja katsoo, että asiakirja ei nykyisessä muodossaan tarjoa riittäviä takeita. Vähintään olisi täsmennettävä, etteivät vaarallisia jätteitä sisältävät seokset ole sallittuja ja ettei tällaisille jätteille saa myöntää poikkeuksia lupakäytännöistä. Jätteiden kuljetusta ja käsittelyä koskevat varotoimet ja velvoitteet perustuvat itse asiassa juuri siihen, että jätteet luokitellaan vaarallisiin ja muihin jätteisiin. Mitään lievennyksiä tässä asiassa ei voida pitää ympäristönsuojelun näkökulmasta edistysaskeleina. |
| --- | --- |

1.4

Komitea vaatii painokkaasti, ettei vaarallisia jätteitä koskevan direktiivin sulauttaminen tai kumoaminen saa heikentää kansanterveyden sääntelypuitteita eikä suojelua, ja katsoo, että asiakirja ei nykyisessä muodossaan tarjoa riittäviä takeita. Vähintään olisi täsmennettävä, etteivät vaarallisia jätteitä sisältävät seokset ole sallittuja ja ettei tällaisille jätteille saa myöntää poikkeuksia lupakäytännöistä. Jätteiden kuljetusta ja käsittelyä koskevat varotoimet ja velvoitteet perustuvat itse asiassa juuri siihen, että jätteet luokitellaan vaarallisiin ja muihin jätteisiin. Mitään lievennyksiä tässä asiassa ei voida pitää ympäristönsuojelun näkökulmasta edistysaskeleina.

| 1.5 | Komitea korostaa, että on kannustettava kierrättämään jätteitä siten, ettei toiminnasta aiheudu kielteisiä ympäristövaikutuksia ja että materiaalit voidaan todella hyödyntää. |
| --- | --- |

1.5

Komitea korostaa, että on kannustettava kierrättämään jätteitä siten, ettei toiminnasta aiheudu kielteisiä ympäristövaikutuksia ja että materiaalit voidaan todella hyödyntää.

| 1.6 | Komitea epäilee aidosti sitä, onko komitologiamenettely tarkoituksenmukainen määriteltäessä tiettyjä erityisvaatimuksia sen arvioimiseksi, milloin jäte ei enää ole jätettä. |
| --- | --- |

1.6

Komitea epäilee aidosti sitä, onko komitologiamenettely tarkoituksenmukainen määriteltäessä tiettyjä erityisvaatimuksia sen arvioimiseksi, milloin jäte ei enää ole jätettä.

| 1.7 | Komitea katsoo tiettyjen määritelmien jäävän epäselviksi (etenkin tuottajan ja hyödyntämisen määritelmät). Olisi aiheellista määritellä yhtäältä materiaalin hyödyntäminen, joka johtaa materiaalin kierrätykseen, ja saattaa mahdollistaa sen, että osa jätevirroista voidaan luokitella jätteisiin kuulumattomiksi, ja toisaalta energian hyödyntäminen, mikä ei sisällä mahdollisuutta vaihtaa luokittelua muuksi kuin jätteeksi. Näin jätteidenpolttoa koskevaa direktiiviä voitaisiin soveltaa yhdenmukaisesti kaikkiin jätteisiin, joita hyödynnetään lämmöntuotannossa joko polttamalla tai yhteispolton avulla. Jätteiden poltossa on toivottavaa edistää tehokasta energian hyödyntämistä, jotta voidaan puhua hyödyntämisestä. On kuitenkin yllättävää, että tällaista säännöstä sovelletaan vain polttoon eikä muihin energian hyödyntämistapoihin. Tässä tapauksessa jätteiden polttamista olisi pidettävä hyödyntämisenä vain, jos siinä saavutettava energiatehokkuus on korkea. |
| --- | --- |

1.7

Komitea katsoo tiettyjen määritelmien jäävän epäselviksi (etenkin tuottajan ja hyödyntämisen määritelmät). Olisi aiheellista määritellä yhtäältä materiaalin hyödyntäminen, joka johtaa materiaalin kierrätykseen, ja saattaa mahdollistaa sen, että osa jätevirroista voidaan luokitella jätteisiin kuulumattomiksi, ja toisaalta energian hyödyntäminen, mikä ei sisällä mahdollisuutta vaihtaa luokittelua muuksi kuin jätteeksi. Näin jätteidenpolttoa koskevaa direktiiviä voitaisiin soveltaa yhdenmukaisesti kaikkiin jätteisiin, joita hyödynnetään lämmöntuotannossa joko polttamalla tai yhteispolton avulla. Jätteiden poltossa on toivottavaa edistää tehokasta energian hyödyntämistä, jotta voidaan puhua hyödyntämisestä. On kuitenkin yllättävää, että tällaista säännöstä sovelletaan vain polttoon eikä muihin energian hyödyntämistapoihin. Tässä tapauksessa jätteiden polttamista olisi pidettävä hyödyntämisenä vain, jos siinä saavutettava energiatehokkuus on korkea.

| 1.8 | Komitea pahoittelee erityisesti, ettei ehdotukseen sisälly lainkaan unionin laajuisia yhtenäistettyjä rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

1.8

Komitea pahoittelee erityisesti, ettei ehdotukseen sisälly lainkaan unionin laajuisia yhtenäistettyjä rahoitusvälineitä.

| 1.9 | Komitea pahoittelee sitä, ettei tekstissä aseteta lainkaan alan työntekijöiden työoloja eikä työsuojelua koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

1.9

Komitea pahoittelee sitä, ettei tekstissä aseteta lainkaan alan työntekijöiden työoloja eikä työsuojelua koskevia velvoitteita.

2.   Johdanto

| 2.1 | Jätepolitiikka on yksi vanhimmista Euroopan unionin ympäristöpolitiikoista, sillä nykyinen puitedirektiivi on annettu vuonna 1975. Kolmessakymmenessä vuodessa yleinen taloudellinen ja sosiaalinen konteksti on kuitenkin kehittynyt huomattavasti, samoin kuin käytänteet, teknologia sekä jäsenvaltioiden ja kuntien harjoittamat politiikat, ja kansalaiset tiedostavat jäteongelman eri tavoin kuin ennen. Yhteisössä on annettu vuoden 1975 jälkeen runsaasti jätelainsäädäntöä. Prosessi vilkastui 90-luvulla, kun vuonna 1991 muutettiin puitedirektiiviä ja sen jälkeen annettiin joukko direktiivejä tietyistä käsittelymenetelmistä ja tiettyjen jätevirtojen huollosta. |
| --- | --- |

2.1

Jätepolitiikka on yksi vanhimmista Euroopan unionin ympäristöpolitiikoista, sillä nykyinen puitedirektiivi on annettu vuonna 1975. Kolmessakymmenessä vuodessa yleinen taloudellinen ja sosiaalinen konteksti on kuitenkin kehittynyt huomattavasti, samoin kuin käytänteet, teknologia sekä jäsenvaltioiden ja kuntien harjoittamat politiikat, ja kansalaiset tiedostavat jäteongelman eri tavoin kuin ennen. Yhteisössä on annettu vuoden 1975 jälkeen runsaasti jätelainsäädäntöä. Prosessi vilkastui 90-luvulla, kun vuonna 1991 muutettiin puitedirektiiviä ja sen jälkeen annettiin joukko direktiivejä tietyistä käsittelymenetelmistä ja tiettyjen jätevirtojen huollosta.

| 2.2 | Aika on koetellut nykyistä lainsäädäntöä. Siinä on ilmennyt puutteita tai epätarkkuuksia, ja erinäiset riita-asiat ja oikeuskäytäntö ovat tuoneet esiin tulkintavaikeudet ja lainsäädännön monimutkaisuuden, mikä johtuu osaksi siitä, että lainsäädäntö on hajallaan useissa teksteissä, joissa on ristikkäisiä viittauksia toisiinsa. |
| --- | --- |

2.2

Aika on koetellut nykyistä lainsäädäntöä. Siinä on ilmennyt puutteita tai epätarkkuuksia, ja erinäiset riita-asiat ja oikeuskäytäntö ovat tuoneet esiin tulkintavaikeudet ja lainsäädännön monimutkaisuuden, mikä johtuu osaksi siitä, että lainsäädäntö on hajallaan useissa teksteissä, joissa on ristikkäisiä viittauksia toisiinsa.

| 2.3 | Samaan aikaan on kehittynyt todellinen jätetalous. Jätehuollosta ja jätteiden kierrätyksestä on tullut itsenäisiä elinkeinoaloja, jotka kasvavat vilkkaasti ja joiden liikevaihdon arvioidaan olevan EU-25:ssä yli 100 miljardia euroa. |
| --- | --- |

2.3

Samaan aikaan on kehittynyt todellinen jätetalous. Jätehuollosta ja jätteiden kierrätyksestä on tullut itsenäisiä elinkeinoaloja, jotka kasvavat vilkkaasti ja joiden liikevaihdon arvioidaan olevan EU-25:ssä yli 100 miljardia euroa.

| 2.4 | Euroopan unioni on laajentunut ja laajenee entisestään. Uusien jäsenvaltioiden jätetilanne on jokseenkin hankala, etenkin siksi, että jätteitä viedään runsaasti kaatopaikoille. On siis luonnollista, että Euroopan komissio haluaa puuttua jätekysymykseen pohtimalla sitä uudesta näkökulmasta hylkäämättä kuitenkaan nykyisen lainsäädännön henkeä ja mullistamatta sen rakennetta perinpohjin entisestään. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan unioni on laajentunut ja laajenee entisestään. Uusien jäsenvaltioiden jätetilanne on jokseenkin hankala, etenkin siksi, että jätteitä viedään runsaasti kaatopaikoille. On siis luonnollista, että Euroopan komissio haluaa puuttua jätekysymykseen pohtimalla sitä uudesta näkökulmasta hylkäämättä kuitenkaan nykyisen lainsäädännön henkeä ja mullistamatta sen rakennetta perinpohjin entisestään.

| 2.5 | Komissio on vastikään julkaissut tiedonannon jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevasta teemakohtaisesta strategiasta (1) ja tehnyt ehdotuksen uudeksi jätedirektiiviksi (2). Teemakohtaisessa strategiassa määritellään toiminnan suuntaviivat ja komission yleinen ajattelutapa, jotka sitten konkretisoituvat säädöksenä. |
| --- | --- |

2.5

Komissio on vastikään julkaissut tiedonannon jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevasta teemakohtaisesta strategiasta (1) ja tehnyt ehdotuksen uudeksi jätedirektiiviksi (2). Teemakohtaisessa strategiassa määritellään toiminnan suuntaviivat ja komission yleinen ajattelutapa, jotka sitten konkretisoituvat säädöksenä.

3.   Uudistettu politiikka

| 3.1 | Komissio on ottanut teemakohtaista strategiaa pohtiessaan lähtökohdaksi sen tosiseikan, että vaikka jätealalla on kolmessakymmenessä vuodessa tapahtunut tuntuvaa edistystä, jätteiden määrä lisääntyy lisääntymistään, jätteitä ei kierrätetä eikä hyödynnetä riittävästi ja jätemarkkinat kehittyvät vaivalloisesti. Jätealan erityislainsäädännön lisäksi IPPC-direktiivit ovat vaikuttaneet myönteisesti alan kehittymiseen. |
| --- | --- |

3.1

Komissio on ottanut teemakohtaista strategiaa pohtiessaan lähtökohdaksi sen tosiseikan, että vaikka jätealalla on kolmessakymmenessä vuodessa tapahtunut tuntuvaa edistystä, jätteiden määrä lisääntyy lisääntymistään, jätteitä ei kierrätetä eikä hyödynnetä riittävästi ja jätemarkkinat kehittyvät vaivalloisesti. Jätealan erityislainsäädännön lisäksi IPPC-direktiivit ovat vaikuttaneet myönteisesti alan kehittymiseen.

| 3.2 | Sitä paitsi jätteenkäsittely lisää tietyssä määrin ympäristöongelmia ja aiheuttaa taloudellisia kustannuksia. |
| --- | --- |

3.2

Sitä paitsi jätteenkäsittely lisää tietyssä määrin ympäristöongelmia ja aiheuttaa taloudellisia kustannuksia.

| 3.3 | Unionin lainsäädäntö on siis edelleen tietyiltä osin epätarkkaa, mistä aiheutuu riitoja ja maiden välisiä eroja pantaessa lainsäädäntöä täytäntöön. |
| --- | --- |

3.3

Unionin lainsäädäntö on siis edelleen tietyiltä osin epätarkkaa, mistä aiheutuu riitoja ja maiden välisiä eroja pantaessa lainsäädäntöä täytäntöön.

| 3.4 | Miten yhdyskuntajätteitä käsitellään nykyisin? Tilastotietoja on saatavilla parhaiten yhdyskuntajätteistä, joiden osuus kaikista jätteistä on noin 14 %. Yhdyskuntajätteistä 49 % viedään kaatopaikoille, 18 % poltetaan, 33 % kierrätetään ja kompostoidaan. Tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain: tietyissä maissa jätteistä päätyy kaatopaikoille 90 %, toisissa vain 10 %. Myös muuntyyppisten jätteiden käsittelyssä on samantapaisia eroja. |
| --- | --- |

3.4

Miten yhdyskuntajätteitä käsitellään nykyisin? Tilastotietoja on saatavilla parhaiten yhdyskuntajätteistä, joiden osuus kaikista jätteistä on noin 14 %. Yhdyskuntajätteistä 49 % viedään kaatopaikoille, 18 % poltetaan, 33 % kierrätetään ja kompostoidaan. Tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltioittain: tietyissä maissa jätteistä päätyy kaatopaikoille 90 %, toisissa vain 10 %. Myös muuntyyppisten jätteiden käsittelyssä on samantapaisia eroja.

| 3.5 | Euroopan unioni on siis ylipäätään tilanteessa, jossa tietystä edistymisestä huolimatta jätteiden kokonaismäärä kasvaa eikä kaatopaikoille vietävän jätteen määrä vähene tai se pienenee vain hyvin vähän kierrätyksessä ja jätteenpoltossa tapahtuneesta edistyksestä huolimatta. Jätteiden syntymisen ehkäisemisestä voidaan todeta, etteivät tähän mennessä toteutetut toimet ole tuottaneet konkreettisia tuloksia. |
| --- | --- |

3.5

Euroopan unioni on siis ylipäätään tilanteessa, jossa tietystä edistymisestä huolimatta jätteiden kokonaismäärä kasvaa eikä kaatopaikoille vietävän jätteen määrä vähene tai se pienenee vain hyvin vähän kierrätyksessä ja jätteenpoltossa tapahtuneesta edistyksestä huolimatta. Jätteiden syntymisen ehkäisemisestä voidaan todeta, etteivät tähän mennessä toteutetut toimet ole tuottaneet konkreettisia tuloksia.

| 3.6 | Yhteisön nykyisin toteuttaman jätepolitiikan tavoitteet ovat luonnollisesti edelleen täysin käyttökelpoisia: rajoitetaan jätteiden määrää, tuetaan jätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi sekä tehostetaan resurssien käyttöä. Välineitä on kuitenkin tehostettava entisestään. |
| --- | --- |

3.6

Yhteisön nykyisin toteuttaman jätepolitiikan tavoitteet ovat luonnollisesti edelleen täysin käyttökelpoisia: rajoitetaan jätteiden määrää, tuetaan jätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä kielteisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi sekä tehostetaan resurssien käyttöä. Välineitä on kuitenkin tehostettava entisestään.

| 3.7 | Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio ehdottaa erilaisia toimintalinjoja. Ne koskevat säädöstekniikkaa, sisällöllistä pohdintaa ja tulevan jätepolitiikan ajatusmallin muotoilua, tiedotuksen parantamista sekä yhteisten standardien määrittelyä. Jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden kierrätystä koskevassa strategiassa komissio suosittaa seuraavaa:






  — | Kehitetään kierrätysyhteiskuntaa, jossa vältetään mahdollisuuksien mukaan jätteiden tuottamista ja hyödynnetään täysimittaisesti jätteiden sisältämät materiaali- ja energiaresurssit. |
| --- | --- | --- |

3.7

Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio ehdottaa erilaisia toimintalinjoja. Ne koskevat säädöstekniikkaa, sisällöllistä pohdintaa ja tulevan jätepolitiikan ajatusmallin muotoilua, tiedotuksen parantamista sekä yhteisten standardien määrittelyä. Jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja jätteiden kierrätystä koskevassa strategiassa komissio suosittaa seuraavaa:

—

Kehitetään kierrätysyhteiskuntaa, jossa vältetään mahdollisuuksien mukaan jätteiden tuottamista ja hyödynnetään täysimittaisesti jätteiden sisältämät materiaali- ja energiaresurssit.

| — | Painotetaan lainsäädännön panemista täytäntöön kaikilta osin, jotta vältytään tulkitsemasta ja panemasta lainsäädäntöä täytäntöön eri tavoin ja varmistetaan, että jäsenvaltiot saavuttavat nykyisen lainsäädännön mukaiset tavoitteet määräajassa. |
| --- | --- |

—

Painotetaan lainsäädännön panemista täytäntöön kaikilta osin, jotta vältytään tulkitsemasta ja panemasta lainsäädäntöä täytäntöön eri tavoin ja varmistetaan, että jäsenvaltiot saavuttavat nykyisen lainsäädännön mukaiset tavoitteet määräajassa.

| — | Yksinkertaistetaan ja ajantasaistetaan nykyistä lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

—

Yksinkertaistetaan ja ajantasaistetaan nykyistä lainsäädäntöä.

| — | Otetaan jätepolitiikassa käyttöön elinkaari-käsite, jotta huomioitaisiin sen potentiaalinen vaikutus resurssien käytön aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentämiseen. |
| --- | --- |

—

Otetaan jätepolitiikassa käyttöön elinkaari-käsite, jotta huomioitaisiin sen potentiaalinen vaikutus resurssien käytön aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentämiseen.

| — | Toteutetaan entistä kunnianhimoisempia ja tehokkaampia toimia jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

—

Toteutetaan entistä kunnianhimoisempia ja tehokkaampia toimia jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi.

| — | Parannetaan jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevaa tietoa ja asiasta tiedottamista. |
| --- | --- |

—

Parannetaan jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevaa tietoa ja asiasta tiedottamista.

| — | Laaditaan eurooppalaisille kierrätysmarkkinoille yhteiset viitestandardit. |
| --- | --- |

—

Laaditaan eurooppalaisille kierrätysmarkkinoille yhteiset viitestandardit.

| — | Täydennetään kierrätystä koskevia toimia. |
| --- | --- |

—

Täydennetään kierrätystä koskevia toimia.

| 3.8 | Komissio odottaa, että edellä mainittujen lainsäädäntöön ja jätepolitiikan muotoiluun tehtävien muutosten avulla vähennetään kaatopaikoille vietävien jätteiden määrää, parannetaan jätteiden kompostointia ja energiakäyttöä sekä lisätään kierrätettävän jätteen määrää ja parannetaan kierrätysjätteen laatua. Jätteitä odotetaan näin hyödynnettävän aiempaa enemmän, mikä puolestaan lisää niin kutsuttua jätehierarkiaa. Jätepolitiikka kantaa niin ikään kortensa kekoon resurssien käyttöä tehostettaessa.
  Millä tavoin teemakohtaisessa strategiassa asetetut tavoitteet konkretisoituvat ensimmäisenä lainsäädännössä? |
| --- | --- |

3.8

Komissio odottaa, että edellä mainittujen lainsäädäntöön ja jätepolitiikan muotoiluun tehtävien muutosten avulla vähennetään kaatopaikoille vietävien jätteiden määrää, parannetaan jätteiden kompostointia ja energiakäyttöä sekä lisätään kierrätettävän jätteen määrää ja parannetaan kierrätysjätteen laatua. Jätteitä odotetaan näin hyödynnettävän aiempaa enemmän, mikä puolestaan lisää niin kutsuttua jätehierarkiaa. Jätepolitiikka kantaa niin ikään kortensa kekoon resurssien käyttöä tehostettaessa.

Millä tavoin teemakohtaisessa strategiassa asetetut tavoitteet konkretisoituvat ensimmäisenä lainsäädännössä?

4.   Ehdotus jätedirektiiviksi: muutos muttei mullistus

| 4.1 | Ehdotetun direktiivin 1 artiklassa ilmoitetaan säädöksen kohteena olevat toimet. Kohteita on kaksi, ja ne liittyvät kiinteästi toisiinsa:






  — | Säädetään toimenpiteistä, joilla vähennetään resurssien käyttöön liittyvän jätteen ja jätehuollon aiheuttamia kokonaisympäristövaikutuksia. |
| --- | --- | --- |

4.1

Ehdotetun direktiivin 1 artiklassa ilmoitetaan säädöksen kohteena olevat toimet. Kohteita on kaksi, ja ne liittyvät kiinteästi toisiinsa:

—

Säädetään toimenpiteistä, joilla vähennetään resurssien käyttöön liittyvän jätteen ja jätehuollon aiheuttamia kokonaisympäristövaikutuksia.

| — | Edellä mainitusta syystä kullekin jäsenvaltiolle asetetaan ensisijainen tavoite estää jätteiden syntyminen tai vähentää jätteiden tuottamista ja haitallisuutta sekä ryhtyä toimenpiteisiin, joilla varmistetaan jätteiden hyödyntäminen uudelleenkäytön, kierrättämisen tai muiden hyödyntämistoimintojen avulla. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitusta syystä kullekin jäsenvaltiolle asetetaan ensisijainen tavoite estää jätteiden syntyminen tai vähentää jätteiden tuottamista ja haitallisuutta sekä ryhtyä toimenpiteisiin, joilla varmistetaan jätteiden hyödyntäminen uudelleenkäytön, kierrättämisen tai muiden hyödyntämistoimintojen avulla.

| 4.2 | Komissio katsoo, että tavoitteen saavuttaminen ei edellytä voimassa olevien lainsäädännöllisten puitteiden perusteellista uudelleen muokkaamista. Nykyisiä oikeudellisia puitteita on sen sijaan parannettava tekemällä niihin muutoksia ja korjattava nykyiset puutteet. Ehdotettu direktiivi on vain osa strategian täytäntöönpanoa. Myöhemmin tehdään muita strategiaan liittyviä säädösaloitteita. Unionin jätepolitiikka perustuu joka tapauksessa välttämättä toissijaisuuteen. Jotta jätepolitiikka olisi tehokasta, toimia on toteutettava sekä Euroopan unionin tasolla että kunnissa, jotka huolehtivat pitkälti käytännön järjestelyistä. Komissio katsoo, että toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ei missään tapauksessa heikennä kunnianhimoisia ympäristötavoitteita. |
| --- | --- |

4.2

Komissio katsoo, että tavoitteen saavuttaminen ei edellytä voimassa olevien lainsäädännöllisten puitteiden perusteellista uudelleen muokkaamista. Nykyisiä oikeudellisia puitteita on sen sijaan parannettava tekemällä niihin muutoksia ja korjattava nykyiset puutteet. Ehdotettu direktiivi on vain osa strategian täytäntöönpanoa. Myöhemmin tehdään muita strategiaan liittyviä säädösaloitteita. Unionin jätepolitiikka perustuu joka tapauksessa välttämättä toissijaisuuteen. Jotta jätepolitiikka olisi tehokasta, toimia on toteutettava sekä Euroopan unionin tasolla että kunnissa, jotka huolehtivat pitkälti käytännön järjestelyistä. Komissio katsoo, että toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ei missään tapauksessa heikennä kunnianhimoisia ympäristötavoitteita.

| 4.3 | Ehdotetulla direktiivillä tarkistetaan siis direktiiviä 75/442/ETY. Siihen on sulautettu vaarallisista jätteistä annettu direktiivi (91/689/ETY) ja puitedirektiivi, ja se kumoaa samalla puitedirektiivin. Sillä kumotaan niin ikään jäteöljydirektiivi (75/439/ETY), mutta puitedirektiiviin lisätään erityinen velvoite kerätä jäteöljy talteen. |
| --- | --- |

4.3

Ehdotetulla direktiivillä tarkistetaan siis direktiiviä 75/442/ETY. Siihen on sulautettu vaarallisista jätteistä annettu direktiivi (91/689/ETY) ja puitedirektiivi, ja se kumoaa samalla puitedirektiivin. Sillä kumotaan niin ikään jäteöljydirektiivi (75/439/ETY), mutta puitedirektiiviin lisätään erityinen velvoite kerätä jäteöljy talteen.

| 4.4 | Tärkeimmät muutokset ovat seuraavat:






  — | Säädetään ympäristötavoitteesta. |
| --- | --- | --- |

4.4

Tärkeimmät muutokset ovat seuraavat:

—

Säädetään ympäristötavoitteesta.

| — | Selkeytetään hyödyntämisen ja hävittämisen määritelmiä. |
| --- | --- |

—

Selkeytetään hyödyntämisen ja hävittämisen määritelmiä.

| — | Selkeytetään vaarallisen jätteen sekoittamiseen sovellettavia edellytyksiä. |
| --- | --- |

—

Selkeytetään vaarallisen jätteen sekoittamiseen sovellettavia edellytyksiä.

| — | Säädetään menettelystä, jolla selkeytetään, milloin tiettyihin jätevirtoihin kuuluva jäte ei ole enää jätettä. |
| --- | --- |

—

Säädetään menettelystä, jolla selkeytetään, milloin tiettyihin jätevirtoihin kuuluva jäte ei ole enää jätettä.

| — | Säädetään vähimmäisvaatimuksista tai menettelystä, jolla vahvistetaan useisiin jätehuoltotoimintoihin sovellettavat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

—

Säädetään vähimmäisvaatimuksista tai menettelystä, jolla vahvistetaan useisiin jätehuoltotoimintoihin sovellettavat vähimmäisvaatimukset.

| — | Säädetään vaatimuksesta laatia kansallisia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia. |
| --- | --- |

—

Säädetään vaatimuksesta laatia kansallisia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia.

| 4.5 | On siis syytä selvittää, saavutetaanko strategiassa määritellyt yleistavoitteet ja korjaantuvatko nykyiset puutteet ja epätarkkuudet lainsäädäntöön ehdotettavien muutosten avulla. |
| --- | --- |

4.5

On siis syytä selvittää, saavutetaanko strategiassa määritellyt yleistavoitteet ja korjaantuvatko nykyiset puutteet ja epätarkkuudet lainsäädäntöön ehdotettavien muutosten avulla.

5.   Ehdotettua jätedirektiiviä koskevia yleisiä huomioita

| 5.1 | Nyt tehtyä uutta ehdotusta on odotettu pitkään. Siitä oli määrä tulla jätehuoltokysymyksissä kaikille sidosryhmille — jäsenvaltioille, kansalaisjärjestöille, kansalaisille ja alan ammattilaisille — unionin ympäristöpolitiikan perusta. ETSK:ta on pyydetty tarkastelemaan ehdotusta tässä valossa. Uuden säädöksen odotettiin parantavan nykyistä tilannetta ottamalla huomioon vuoden 1991 jälkeen saadut kokemukset, vanhan säädöksen heikot kohdat ja unionille tulevaisuudessa laadittava kestävän kehityksen strategia. Se merkitsee jätehuollon sekä jätteiden hyödyntämisen ja kierrätyksen suhteuttamista yhä niukemmiksi käyviin raaka-aineisiin ja energialähteisiin. |
| --- | --- |

5.1

Nyt tehtyä uutta ehdotusta on odotettu pitkään. Siitä oli määrä tulla jätehuoltokysymyksissä kaikille sidosryhmille — jäsenvaltioille, kansalaisjärjestöille, kansalaisille ja alan ammattilaisille — unionin ympäristöpolitiikan perusta. ETSK:ta on pyydetty tarkastelemaan ehdotusta tässä valossa. Uuden säädöksen odotettiin parantavan nykyistä tilannetta ottamalla huomioon vuoden 1991 jälkeen saadut kokemukset, vanhan säädöksen heikot kohdat ja unionille tulevaisuudessa laadittava kestävän kehityksen strategia. Se merkitsee jätehuollon sekä jätteiden hyödyntämisen ja kierrätyksen suhteuttamista yhä niukemmiksi käyviin raaka-aineisiin ja energialähteisiin.

| 5.2 | Voimassa olevaa lainsäädäntöä (etenkin säädösten liitteitä ja määritelmiä) on usein moitittu epätarkaksi ja epäselväksi. Samoin on usein pahoiteltu sitä, ettei direktiivejä ja asetuksia panna unionissa yhtenäisesti täytäntöön ja että jäsenvaltioiden lähestymistavat poikkeavat toisistaan. Jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvaa jätteidensiirtoa koskevan asetuksen tarkistus on hiljattain tuonut esiin vallitsevan tilanteen aiheuttamat ongelmat. |
| --- | --- |

5.2

Voimassa olevaa lainsäädäntöä (etenkin säädösten liitteitä ja määritelmiä) on usein moitittu epätarkaksi ja epäselväksi. Samoin on usein pahoiteltu sitä, ettei direktiivejä ja asetuksia panna unionissa yhtenäisesti täytäntöön ja että jäsenvaltioiden lähestymistavat poikkeavat toisistaan. Jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvaa jätteidensiirtoa koskevan asetuksen tarkistus on hiljattain tuonut esiin vallitsevan tilanteen aiheuttamat ongelmat.

| 5.3 | Millä tavoin ETSK voi tulkita ja tarkastella ehdotusta puitedirektiiviksi? Komiteaa askarruttaa, onko komissio tinkinyt kunnianhimoisista tavoitteistaan, joita se esitti vuonna 2003 julkaisemassaan tiedonannossa ”Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa” (3). Toissijaisuuteen omaksuttu lähestymistapa vaikuttaa jonkin verran minimalistiselta ja saattaa johtaa eroihin lainsäädännön täytäntöönpanossa. Sitä paitsi ehdotuksessa ei lainkaan mainita asianomaisten talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden mahdollista toimintaa. |
| --- | --- |

5.3

Millä tavoin ETSK voi tulkita ja tarkastella ehdotusta puitedirektiiviksi? Komiteaa askarruttaa, onko komissio tinkinyt kunnianhimoisista tavoitteistaan, joita se esitti vuonna 2003 julkaisemassaan tiedonannossa ”Kohti jätteiden syntymisen ehkäisemisen ja kierrätyksen teemakohtaista strategiaa” (3). Toissijaisuuteen omaksuttu lähestymistapa vaikuttaa jonkin verran minimalistiselta ja saattaa johtaa eroihin lainsäädännön täytäntöönpanossa. Sitä paitsi ehdotuksessa ei lainkaan mainita asianomaisten talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden mahdollista toimintaa.

5.4   Lainsäädännön yksinkertaistaminen

| 5.4.1 | Ehdotetaan, että vaarallisia jätteitä koskeva direktiivi yhdistetään puitedirektiiviin. On kuitenkin varmistettava, että vaarallisia jätteitä koskevat säännöt ovat tiukemmat kuin muiden jätteiden puitesäännöt varsinkin, koska Reach-järjestelmää on samanaikaisesti sovellettava kaikkiin markkinoille saatettaviin aineisiin. Jäteöljydirektiivi puolestaan vain kumotaan, sillä käytännössä säädöksen ympäristöhyötyä, kyseisen öljyn jalostamista, ei ole osoitettu. Jäteöljyn keruuta koskevat säännökset sen sijaan säilytetään. |
| --- | --- |

5.4.1

Ehdotetaan, että vaarallisia jätteitä koskeva direktiivi yhdistetään puitedirektiiviin. On kuitenkin varmistettava, että vaarallisia jätteitä koskevat säännöt ovat tiukemmat kuin muiden jätteiden puitesäännöt varsinkin, koska Reach-järjestelmää on samanaikaisesti sovellettava kaikkiin markkinoille saatettaviin aineisiin. Jäteöljydirektiivi puolestaan vain kumotaan, sillä käytännössä säädöksen ympäristöhyötyä, kyseisen öljyn jalostamista, ei ole osoitettu. Jäteöljyn keruuta koskevat säännökset sen sijaan säilytetään.

| 5.4.2 | Huomattakoon myös, että määriteltyään jätteiden vaarallisuusperusteet komissio ei ole vieläkään laatinut tarpeellisia oheisasiakirjoja vakiotesteistä eikä vaarallisten jätteiden enimmäispitoisuuksista jäteluettelon asianmukaiseksi hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

5.4.2

Huomattakoon myös, että määriteltyään jätteiden vaarallisuusperusteet komissio ei ole vieläkään laatinut tarpeellisia oheisasiakirjoja vakiotesteistä eikä vaarallisten jätteiden enimmäispitoisuuksista jäteluettelon asianmukaiseksi hyödyntämiseksi.

| 5.4.3 | Ehdotukset jätteiden hyödyntämistä koskeviksi poikkeuksiksi vaikuttavat uskaliailta, ja ne olisi tietyillä aloilla asetettava kyseenalaiseksi. Kaikkihan muistavat, mitä tapahtui, kun vaarallisia jätteitä sekoitettiin luonnonmukaisiin aineisiin eläinrehun valmistuksessa. Käytäntö saattaa yleistyä, jos luovutaan tällaisten jätteiden asianmukaisen huollon kannalta tarpeellisesta jätteiden jäljitettävyydestä ja tarkastuksista. Komission olisi kaiken kaikkiaan hyvä pohtia, ovatko ehdotetut poikkeukset (2 alajakso — Poikkeukset) ristiriidassa Århusin yleissopimukseen sisältyvien, yleisön tiedonsaanti- ja osallistumisoikeutta koskevien määräysten kanssa. |
| --- | --- |

5.4.3

Ehdotukset jätteiden hyödyntämistä koskeviksi poikkeuksiksi vaikuttavat uskaliailta, ja ne olisi tietyillä aloilla asetettava kyseenalaiseksi. Kaikkihan muistavat, mitä tapahtui, kun vaarallisia jätteitä sekoitettiin luonnonmukaisiin aineisiin eläinrehun valmistuksessa. Käytäntö saattaa yleistyä, jos luovutaan tällaisten jätteiden asianmukaisen huollon kannalta tarpeellisesta jätteiden jäljitettävyydestä ja tarkastuksista. Komission olisi kaiken kaikkiaan hyvä pohtia, ovatko ehdotetut poikkeukset (2 alajakso — Poikkeukset) ristiriidassa Århusin yleissopimukseen sisältyvien, yleisön tiedonsaanti- ja osallistumisoikeutta koskevien määräysten kanssa.

6.   Erityistä

6.1   Määritelmien parantaminen

| 6.1.1 | Nykyisessä direktiivissä tiettyjä näkökohtia ei ole määritelty sopivalla tavoin. EY:n tuomioistuimessa vireille pantujen asioiden määrä puhuu tästä omaa vakuuttavaa kieltään. Parantaako uusi säädös asiaa? Sitä on tietyiltä osin syytä epäillä. |
| --- | --- |

6.1.1

Nykyisessä direktiivissä tiettyjä näkökohtia ei ole määritelty sopivalla tavoin. EY:n tuomioistuimessa vireille pantujen asioiden määrä puhuu tästä omaa vakuuttavaa kieltään. Parantaako uusi säädös asiaa? Sitä on tietyiltä osin syytä epäillä.

| 6.1.2 | Edellisestä säädöksestä (4) peräisin olevaa tuottajan määritelmää on muutettava. Miten on hyväksyttävissä, että toimijasta, joka muuttaa jätteen ominaislaatua, tulee ”tuottaja”? Tällainen toimija on yksinkertaisesti ”käsittelijä”, ja hänen on oltava osa jäljitettävyysketjua. Muussa tapauksessa avataan ovi jätteiden poistamiselle käytöstä ja jätteen todellisen tuottajan vastuun hämärtymiselle. Ehdotuksessa olisi lisäksi mainittava ainakin (markkinoille saatettujen tuotteiden) tuottajan laajennettu vastuu. |
| --- | --- |

6.1.2

Edellisestä säädöksestä (4) peräisin olevaa tuottajan määritelmää on muutettava. Miten on hyväksyttävissä, että toimijasta, joka muuttaa jätteen ominaislaatua, tulee ”tuottaja”? Tällainen toimija on yksinkertaisesti ”käsittelijä”, ja hänen on oltava osa jäljitettävyysketjua. Muussa tapauksessa avataan ovi jätteiden poistamiselle käytöstä ja jätteen todellisen tuottajan vastuun hämärtymiselle. Ehdotuksessa olisi lisäksi mainittava ainakin (markkinoille saatettujen tuotteiden) tuottajan laajennettu vastuu.

| 6.1.3 | Jätteiden vientikäytännön säilyttämiseen tähtäävässä, rajatylittävää jätteidensiirtoa koskevassa asetuksessa (5) komissio painottaa ”väliaikaisia operaatioita”, joita ei kuitenkaan ole määritelty, kuten ei myöskään samaisessa asetuksessa käytettyjä käsitteitä ”kauppias” ja ”välittäjä”. |
| --- | --- |

6.1.3

Jätteiden vientikäytännön säilyttämiseen tähtäävässä, rajatylittävää jätteidensiirtoa koskevassa asetuksessa (5) komissio painottaa ”väliaikaisia operaatioita”, joita ei kuitenkaan ole määritelty, kuten ei myöskään samaisessa asetuksessa käytettyjä käsitteitä ”kauppias” ja ”välittäjä”.

| 6.1.4 | Kierrätys määritellään, mutta hyödyntämisen määritelmä ei ole selkeä. Olisi aiheellista määritellä yhtäältä ”materiaalin” hyödyntäminen, joka johtaa ”materiaalin kierrätykseen”, ja toisaalta ”energian hyödyntäminen”. Ensiksi mainitussa tapauksessa käsittely saattaa päätyttyään johtaa jätteen syntymiseen, kun taas energian hyödyntämisessä näin ei tapahdu. Ympäristönsuojelullisesti jäte-energian hyödyntäminen kuuluu jätteidenpoltosta annetun direktiivin soveltamisalaan. Jos jätteet eivät ole enää jätteitä, niihin ei enää sovelleta ympäristönsuojelua koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

6.1.4

Kierrätys määritellään, mutta hyödyntämisen määritelmä ei ole selkeä. Olisi aiheellista määritellä yhtäältä ”materiaalin” hyödyntäminen, joka johtaa ”materiaalin kierrätykseen”, ja toisaalta ”energian hyödyntäminen”. Ensiksi mainitussa tapauksessa käsittely saattaa päätyttyään johtaa jätteen syntymiseen, kun taas energian hyödyntämisessä näin ei tapahdu. Ympäristönsuojelullisesti jäte-energian hyödyntäminen kuuluu jätteidenpoltosta annetun direktiivin soveltamisalaan. Jos jätteet eivät ole enää jätteitä, niihin ei enää sovelleta ympäristönsuojelua koskevia sääntöjä.

6.2   Tavoite

| 6.2.1 | Direktiivin tavoitteena on ja tulee olla ympäristön ja terveyden suojeleminen. |
| --- | --- |

6.2.1

Direktiivin tavoitteena on ja tulee olla ympäristön ja terveyden suojeleminen.

| 6.2.2 | Komissio pyrkii yleisesti korostamaan markkinoiden avaamista, joka on vain yksi jätepoliittinen näkökohta. |
| --- | --- |

6.2.2

Komissio pyrkii yleisesti korostamaan markkinoiden avaamista, joka on vain yksi jätepoliittinen näkökohta.

| 6.2.3 | ETSK:n mielestä olisi viipymättä ryhdyttävä keskustelemaan siitä, miten määritellään sellaiset lainsäädäntöpuitteet, joiden avulla markkinamekanismit voisivat suunnata jätehuoltoa ympäristön tilan parantamiseen kehittämällä tuotantoon ja palveluihin liittyvää ympäristötehokkuutta ja ympäristöasioiden hallintaa. Jätehuoltomarkkinoita säännellään ensi sijassa ympäristönsuojelun, terveyden suojelemisen ja luonnonvarojen säilyttämisen vuoksi ottamalla huomioon toiminnan taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. Ympäristönsuojelu on olennainen seikka luotaessa uusia työpaikkoja ja parannettaessa kilpailukykyä. Samalla tarjoutuu innovointimahdollisuuksia ja avautuu uusia markkinoita. Voidaankin kysyä, onko toissijaisuus ihanteellinen lähestymistapa. Todettakoon, että komissio itse myöntää teemakohtaisesta strategiasta laatimassaan tiedonannossa tiettyjen kierrätystoimien saattavan olla ympäristön kannalta haitallisia, mutta ehdottaa kuitenkin, että jäsenvaltiot hyödyntävät kaikki jätteet. On siis tähdennettävä, että unionin tasolla asetettavilla yhteisillä vaatimuksilla on kannustettava puhtaita kierrätysmarkkinoita. |
| --- | --- |

6.2.3

ETSK:n mielestä olisi viipymättä ryhdyttävä keskustelemaan siitä, miten määritellään sellaiset lainsäädäntöpuitteet, joiden avulla markkinamekanismit voisivat suunnata jätehuoltoa ympäristön tilan parantamiseen kehittämällä tuotantoon ja palveluihin liittyvää ympäristötehokkuutta ja ympäristöasioiden hallintaa. Jätehuoltomarkkinoita säännellään ensi sijassa ympäristönsuojelun, terveyden suojelemisen ja luonnonvarojen säilyttämisen vuoksi ottamalla huomioon toiminnan taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. Ympäristönsuojelu on olennainen seikka luotaessa uusia työpaikkoja ja parannettaessa kilpailukykyä. Samalla tarjoutuu innovointimahdollisuuksia ja avautuu uusia markkinoita. Voidaankin kysyä, onko toissijaisuus ihanteellinen lähestymistapa. Todettakoon, että komissio itse myöntää teemakohtaisesta strategiasta laatimassaan tiedonannossa tiettyjen kierrätystoimien saattavan olla ympäristön kannalta haitallisia, mutta ehdottaa kuitenkin, että jäsenvaltiot hyödyntävät kaikki jätteet. On siis tähdennettävä, että unionin tasolla asetettavilla yhteisillä vaatimuksilla on kannustettava puhtaita kierrätysmarkkinoita.

| 6.2.4 | Komissio ”unohtaa” niin ikään säilyttää edellisen säädöksen mukaisen jätehierarkian, jossa asianmukaisissa olosuhteissa tapahtuva jätteiden hävittäminen voi hyödyttää ympäristöä. Sen sijaan kyseiseen tavoitteeseen tähtäävät operatiiviset säännökset on säilytetty. Niinpä uusi säädös on tältä osin hämärämpi kuin edellinen. |
| --- | --- |

6.2.4

Komissio ”unohtaa” niin ikään säilyttää edellisen säädöksen mukaisen jätehierarkian, jossa asianmukaisissa olosuhteissa tapahtuva jätteiden hävittäminen voi hyödyttää ympäristöä. Sen sijaan kyseiseen tavoitteeseen tähtäävät operatiiviset säännökset on säilytetty. Niinpä uusi säädös on tältä osin hämärämpi kuin edellinen.

| 6.2.4.1 | Tehokkaan ja tarkoituksenmukaisen jätehuollon kaikkien osa-alueiden on edelleen perustuttava puitedirektiiviin. On siis määriteltävä puitedirektiivin täytäntöönpano ja keinot kierrätysstrategian tehostamiseksi. |
| --- | --- |

6.2.4.1

Tehokkaan ja tarkoituksenmukaisen jätehuollon kaikkien osa-alueiden on edelleen perustuttava puitedirektiiviin. On siis määriteltävä puitedirektiivin täytäntöönpano ja keinot kierrätysstrategian tehostamiseksi.

| 6.2.5 | Komissio oli ehdottanut pohdittavaksi rahoitusvälineitä, joilla tuettaisiin ja edistettäisiin tehokasta jätehuoltoa, jätteiden kierrätystä ja hyödyntämistä. Unionin laajuisten välineiden käyttöönottoa olisi voitu kannustaa tehokkaasti, jos asiassa olisi omaksuttu yhdenmukainen lähestymistapa. Komissio ei ole tehnyt asiaa koskevia ehdotuksia, koska tällaisesta ehdotuksesta olisi vaikea päästä yksimielisyyteen neuvostossa. Ehdotuksen tekemättä jättäminen on epäilemättä realistinen vaihtoehto, mutta se osoittaa komission arkailevan, sillä komissio olisi voinut ehdottaa avoimen koordinointimenetelmän mukaista toimintaa. |
| --- | --- |

6.2.5

Komissio oli ehdottanut pohdittavaksi rahoitusvälineitä, joilla tuettaisiin ja edistettäisiin tehokasta jätehuoltoa, jätteiden kierrätystä ja hyödyntämistä. Unionin laajuisten välineiden käyttöönottoa olisi voitu kannustaa tehokkaasti, jos asiassa olisi omaksuttu yhdenmukainen lähestymistapa. Komissio ei ole tehnyt asiaa koskevia ehdotuksia, koska tällaisesta ehdotuksesta olisi vaikea päästä yksimielisyyteen neuvostossa. Ehdotuksen tekemättä jättäminen on epäilemättä realistinen vaihtoehto, mutta se osoittaa komission arkailevan, sillä komissio olisi voinut ehdottaa avoimen koordinointimenetelmän mukaista toimintaa.

6.3   Vaaralliset jätteet

| 6.3.1 | Direktiivien yhdistämistä ja kumoamista on käsitelty periaatteelliselta kannalta tämän lausunnon yleisissä huomioissa. |
| --- | --- |

6.3.1

Direktiivien yhdistämistä ja kumoamista on käsitelty periaatteelliselta kannalta tämän lausunnon yleisissä huomioissa.

| 6.3.2 | On outoa todeta, että jätteiden erottelua käsittelevässä artiklassa mainitaan vain jätteiden sekoittaminen. |
| --- | --- |

6.3.2

On outoa todeta, että jätteiden erottelua käsittelevässä artiklassa mainitaan vain jätteiden sekoittaminen.

| 6.3.3 | Juuri vaarallisia jätteitä varten tarvitaan muita kipeämmin tiukkaa lainsäädäntöä ja jäljitettävyyttä. Lainsäädännössä on kiellettävä selkeästi jätteiden liuottaminen ympäristöön. On huolehdittava siitä, ettei vaarallisia jätteitä koskevan direktiivin sulauttaminen tai kumoaminen heikennä kansanterveyden suojelua. Voitaisiin ainakin todeta selkeästi, että kaikkia ”vaarallisia jätteitä sisältäviä sekoituksia” pidetään itsessään vaarallisina, ellei tulos ole kemiallisesti todella puhdas. Kaikkinainen jätteiden liuottaminen on kiellettävä. |
| --- | --- |

6.3.3

Juuri vaarallisia jätteitä varten tarvitaan muita kipeämmin tiukkaa lainsäädäntöä ja jäljitettävyyttä. Lainsäädännössä on kiellettävä selkeästi jätteiden liuottaminen ympäristöön. On huolehdittava siitä, ettei vaarallisia jätteitä koskevan direktiivin sulauttaminen tai kumoaminen heikennä kansanterveyden suojelua. Voitaisiin ainakin todeta selkeästi, että kaikkia ”vaarallisia jätteitä sisältäviä sekoituksia” pidetään itsessään vaarallisina, ellei tulos ole kemiallisesti todella puhdas. Kaikkinainen jätteiden liuottaminen on kiellettävä.

6.4   Jätelaitosten verkosto

| 6.4.1 | Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot perustaisivat yhteistoimin jätelaitosten verkoston. Ei ole asianmukaista vaatia tekemään tämäntyyppisiä investointeja, kun jäsenvaltiot eivät toisaalta voi ottaa käyttöön tarvittavia välineitä, jotta jätteidenkäsittelylaitokset eivät toimisi alikapasiteetilla. Jotkut toimijat voisivat viedä jätteitä hyödyntämistarkoituksessa toiseen maahan. Sääntöjen on siis oltava erityisen tarkkoja, eikä niillä saa olla kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

6.4.1

Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot perustaisivat yhteistoimin jätelaitosten verkoston. Ei ole asianmukaista vaatia tekemään tämäntyyppisiä investointeja, kun jäsenvaltiot eivät toisaalta voi ottaa käyttöön tarvittavia välineitä, jotta jätteidenkäsittelylaitokset eivät toimisi alikapasiteetilla. Jotkut toimijat voisivat viedä jätteitä hyödyntämistarkoituksessa toiseen maahan. Sääntöjen on siis oltava erityisen tarkkoja, eikä niillä saa olla kielteisiä vaikutuksia.

| 6.4.2 | Läheisyysperiaatetta on tarkasteltava ja selvitettävä omavaraisuusperiaatteen valossa. Nämä kaksi periaatetta liittyvät kestävässä jätehuollossa erottamattomasti toisiinsa. |
| --- | --- |

6.4.2

Läheisyysperiaatetta on tarkasteltava ja selvitettävä omavaraisuusperiaatteen valossa. Nämä kaksi periaatetta liittyvät kestävässä jätehuollossa erottamattomasti toisiinsa.

6.5   Ennaltaehkäisy

| 6.5.1 | Jäsenvaltioille ei aseteta direktiivissä jätteiden syntymisen ehkäisemisen sosiaalisiin näkökohtiin liittyviä velvoitteita. Tämä merkitsisi sitä, että kiinnitettäisiin huomiota jätteiden käsittelyn mahdollisiin vaikutuksiin työntekijöiden työoloihin ja työterveyteen ja järjestettäisiin todellisia tiedotuskampanjoita. Ennaltaehkäisyssä on kyse myös kansalaisaktiivisuudesta. Olisi niin ikään toivottavaa eriyttää laatutekijöihin liittyvä pohdinta määrällisestä pohdinnasta, sillä taloudelliselta kannalta tarkasteltuna laatutekijät, jotka eivät ole yhtä ahdasrajaisia kuin määrälliset tekijät, saavat aikaan edistystä ja suorituskykyä. |
| --- | --- |

6.5.1

Jäsenvaltioille ei aseteta direktiivissä jätteiden syntymisen ehkäisemisen sosiaalisiin näkökohtiin liittyviä velvoitteita. Tämä merkitsisi sitä, että kiinnitettäisiin huomiota jätteiden käsittelyn mahdollisiin vaikutuksiin työntekijöiden työoloihin ja työterveyteen ja järjestettäisiin todellisia tiedotuskampanjoita. Ennaltaehkäisyssä on kyse myös kansalaisaktiivisuudesta. Olisi niin ikään toivottavaa eriyttää laatutekijöihin liittyvä pohdinta määrällisestä pohdinnasta, sillä taloudelliselta kannalta tarkasteltuna laatutekijät, jotka eivät ole yhtä ahdasrajaisia kuin määrälliset tekijät, saavat aikaan edistystä ja suorituskykyä.

6.6   Liitteet

| 6.6.1 | Liitteisiin on tehty vain vähän muutoksia kotitalousjätteen polttolaitosten energiatehokkuutta lukuun ottamatta. On ihmeellistä, että ”yhteispolttolaitoksia” ei mainita lainkaan. Lisäksi kotitalousjätteen polttamista voidaan pitää hyödyntämisenä vain, jos siinä saavutettava energiatehokkuus on korkea. Jos tiettyjä jätteitä ei voi käyttää hyödyksi, olisi pyrittävä välttämään se, että alkeelliset ja hyödyllisen energian talteenoton kannalta tehottomat polttolaitokset saavat etua hyödyntämistä koskevista säännöksistä. Muussa tapauksessa polttamisesta tulisi nimittäin helppo ratkaisu, mikä saattaisi johtaa jätteiden siirtämiseen, mitä olisi päinvastoin pyrittävä välttämään. |
| --- | --- |

6.6.1

Liitteisiin on tehty vain vähän muutoksia kotitalousjätteen polttolaitosten energiatehokkuutta lukuun ottamatta. On ihmeellistä, että ”yhteispolttolaitoksia” ei mainita lainkaan. Lisäksi kotitalousjätteen polttamista voidaan pitää hyödyntämisenä vain, jos siinä saavutettava energiatehokkuus on korkea. Jos tiettyjä jätteitä ei voi käyttää hyödyksi, olisi pyrittävä välttämään se, että alkeelliset ja hyödyllisen energian talteenoton kannalta tehottomat polttolaitokset saavat etua hyödyntämistä koskevista säännöksistä. Muussa tapauksessa polttamisesta tulisi nimittäin helppo ratkaisu, mikä saattaisi johtaa jätteiden siirtämiseen, mitä olisi päinvastoin pyrittävä välttämään.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 666 lopullinen.

1

(2)  KOM(2005) 667 lopullinen.

2

(3)  KOM(2003) 301 lopullinen.

3

(4)  Neuvoston direktiivi 91/156/ETY, annettu 18 päivänä maaliskuuta 1991, jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY muuttamisesta.

4

(5)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 259/93, annettu 1 päivänä helmikuuta 1993, Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta.

5

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/60 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/60

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006—2008”

KOM(2005) 647 lopullinen

(2006/C 309/13)

Komissio päätti 23. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Gabriel Sarró Iparraguirre.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 164 puolesta ja 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kuten ETSK on komissiolle aiemmin antamissaan lausunnoissa todennut, komitea kannattaa yhteisön säädösten yksinkertaistamisprosessia ja suhtautuu myönteisesti nyt julkaistuun yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskevaan toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2006–2008. Tällä lausunnolla pyritään antamaan komitean panos erinomaiseen työhön, jota komissio pyrkii tekemään ja joka on erittäin tärkeää yhteisön kalastusalan lainsäädännön parantamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.1

Kuten ETSK on komissiolle aiemmin antamissaan lausunnoissa todennut, komitea kannattaa yhteisön säädösten yksinkertaistamisprosessia ja suhtautuu myönteisesti nyt julkaistuun yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskevaan toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2006–2008. Tällä lausunnolla pyritään antamaan komitean panos erinomaiseen työhön, jota komissio pyrkii tekemään ja joka on erittäin tärkeää yhteisön kalastusalan lainsäädännön parantamisen kannalta.

| 1.2 | Komitea katsoo, että yksinkertaistamisprosessin onnistuminen edellyttää tiivistä yhteistyötä kalastusalan kanssa siten, että tuetaan ja edistetään suhteita komission neuvoa-antaviin elimiin eli alueellisiin neuvoa-antaviin toimikuntiin, Euroopan unionin neuvoa-antavaan kalatalous- ja vesiviljelykomiteaan sekä alakohtaista vuoropuhelua harjoittavaan kalastuskomiteaan. |
| --- | --- |

1.2

Komitea katsoo, että yksinkertaistamisprosessin onnistuminen edellyttää tiivistä yhteistyötä kalastusalan kanssa siten, että tuetaan ja edistetään suhteita komission neuvoa-antaviin elimiin eli alueellisiin neuvoa-antaviin toimikuntiin, Euroopan unionin neuvoa-antavaan kalatalous- ja vesiviljelykomiteaan sekä alakohtaista vuoropuhelua harjoittavaan kalastuskomiteaan.

| 1.3 | ETSK katsoo, että Euroopan komission on ensiksi konsolidoitava nykyinen lainsäädäntö. Sen jälkeen komission on komitean mielestä pyrittävä saavuttamaan tiedonannossa ilmaistut tavoitteet, joista komitea on komission kanssa täysin samaa mieltä. Tavoitteet ovat:






  a) | nykyisten tekstien selkiyttäminen, yksinkertaistaminen ja saatavuuden parantaminen |
| --- | --- | --- |

1.3

ETSK katsoo, että Euroopan komission on ensiksi konsolidoitava nykyinen lainsäädäntö. Sen jälkeen komission on komitean mielestä pyrittävä saavuttamaan tiedonannossa ilmaistut tavoitteet, joista komitea on komission kanssa täysin samaa mieltä. Tavoitteet ovat:

a)

nykyisten tekstien selkiyttäminen, yksinkertaistaminen ja saatavuuden parantaminen

| b) | julkishallinnon hallintotaakan ja -kustannusten keventäminen |
| --- | --- |

b)

julkishallinnon hallintotaakan ja -kustannusten keventäminen

| c) | alan ammattilaisten hallintotaakan keventäminen ja muiden velvoitteiden vähentäminen. |
| --- | --- |

c)

alan ammattilaisten hallintotaakan keventäminen ja muiden velvoitteiden vähentäminen.

| 1.4 | ETSK pitää lisäksi onnistuneena valintaa keskittyä toimintasuunnitelmassa kahteen osa-alueeseen ja säädökseen: kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon sekä kalastuksen valvontaan. Tämän jälkeen komission on jatkettava YKP:n muiden osioiden yksinkertaistamis- ja parantamisprosessia. |
| --- | --- |

1.4

ETSK pitää lisäksi onnistuneena valintaa keskittyä toimintasuunnitelmassa kahteen osa-alueeseen ja säädökseen: kalavarojen säilyttämiseen ja hoitoon sekä kalastuksen valvontaan. Tämän jälkeen komission on jatkettava YKP:n muiden osioiden yksinkertaistamis- ja parantamisprosessia.

| 1.5 | Komitean mielestä suurimpia sallittuja saaliita (TAC), kiintiöitä ja pyyntiponnistusta koskevalla tiivistelmäsivulla 1 ehdotetut toimenpiteet ovat asianmukaisia. Niissä lähestytään eri tavoin kutakin kalavarojen säilyttämispolitiikan lohkoa, kalavarojen sääntelyä yhtenäisten ryhmien pohjalta ja monivuotisten hoitosuunnitelmien kehittämistä. Komitea katsoo kuitenkin, että tieteellisten lausuntojen toimittamisajankohdan ja joulukuussa pidettävän neuvoston kokouksen väliin jäävä aika on hyvin lyhyt eikä se riitä kaikkien tarpeellisten kuulemisten ja sovittelujen järjestämiseen, kun TACeista, kiintiöistä ja muista tärkeistä hoitotoimenpiteistä päätetään jo joulukuun kokouksessa. Komitea kehottaakin varaamaan enemmän aikaa tieteellisten lausuntojen julkistamisen ja lopullisen päätöksenteon välille. |
| --- | --- |

1.5

Komitean mielestä suurimpia sallittuja saaliita (TAC), kiintiöitä ja pyyntiponnistusta koskevalla tiivistelmäsivulla 1 ehdotetut toimenpiteet ovat asianmukaisia. Niissä lähestytään eri tavoin kutakin kalavarojen säilyttämispolitiikan lohkoa, kalavarojen sääntelyä yhtenäisten ryhmien pohjalta ja monivuotisten hoitosuunnitelmien kehittämistä. Komitea katsoo kuitenkin, että tieteellisten lausuntojen toimittamisajankohdan ja joulukuussa pidettävän neuvoston kokouksen väliin jäävä aika on hyvin lyhyt eikä se riitä kaikkien tarpeellisten kuulemisten ja sovittelujen järjestämiseen, kun TACeista, kiintiöistä ja muista tärkeistä hoitotoimenpiteistä päätetään jo joulukuun kokouksessa. Komitea kehottaakin varaamaan enemmän aikaa tieteellisten lausuntojen julkistamisen ja lopullisen päätöksenteon välille.

| 1.6 | Tiivistelmäsivulla 2 ehdotetaan teknisten toimenpiteiden yksinkertaistamista. ETSK on huolestunut siitä, että Euroopan komissio saattaa ottaa itselleen toimivaltaa, joka nykyisin kuuluu neuvostolle. |
| --- | --- |

1.6

Tiivistelmäsivulla 2 ehdotetaan teknisten toimenpiteiden yksinkertaistamista. ETSK on huolestunut siitä, että Euroopan komissio saattaa ottaa itselleen toimivaltaa, joka nykyisin kuuluu neuvostolle.

| 1.7 | Tiivistelmäsivulla 2 mainitaan myös, että jäsenvaltioille voidaan antaa lupa päättää paikallisista teknisistä toimenpiteistä. ETSK katsoo, että myös asiaa koskevat jäsenvaltioiden pyynnöt tulisi antaa neuvoston hyväksyttäviksi, jotta jäsenvaltioiden kalastajat eivät joutuisi keskenään eriarvoiseen asemaan eivätkä syrjityiksi. |
| --- | --- |

1.7

Tiivistelmäsivulla 2 mainitaan myös, että jäsenvaltioille voidaan antaa lupa päättää paikallisista teknisistä toimenpiteistä. ETSK katsoo, että myös asiaa koskevat jäsenvaltioiden pyynnöt tulisi antaa neuvoston hyväksyttäviksi, jotta jäsenvaltioiden kalastajat eivät joutuisi keskenään eriarvoiseen asemaan eivätkä syrjityiksi.

| 1.8 | Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tiivistelmäsivuilla 3, 4 ja 5 esitetyistä toimenpiteistä tietojen keruun ja hallinnan yksinkertaistamiseksi sekä valvontatoimenpiteiden tehostamiseksi. Komitea katsoo, että valvontatoimenpiteitä laadittaessa on erittäin tärkeää koordinoida komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintaa. ETSK katsoo, että tietotekniikan käyttöönotolle on varattava siirtymäaika, jotta prosessista voidaan sopia teknisen henkilöstön, kalastusalan ammattilaisten ja jäsenvaltioiden kesken, taata liikesalaisuus kaikilta osin, saada asianosaiset luottamaan tietotekniikkaan ja ryhtymään sen käyttäjiksi, kokeilla prosessia reaaliolosuhteissa, antaa tukea käyttöön otettavan uuden materiaalin taloudellisiin lisäkustannuksiin ja taata näin yksinkertaistamiseen tähtäävän uudistuksen onnistuminen. |
| --- | --- |

1.8

Komitea on komission kanssa yhtä mieltä tiivistelmäsivuilla 3, 4 ja 5 esitetyistä toimenpiteistä tietojen keruun ja hallinnan yksinkertaistamiseksi sekä valvontatoimenpiteiden tehostamiseksi. Komitea katsoo, että valvontatoimenpiteitä laadittaessa on erittäin tärkeää koordinoida komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintaa. ETSK katsoo, että tietotekniikan käyttöönotolle on varattava siirtymäaika, jotta prosessista voidaan sopia teknisen henkilöstön, kalastusalan ammattilaisten ja jäsenvaltioiden kesken, taata liikesalaisuus kaikilta osin, saada asianosaiset luottamaan tietotekniikkaan ja ryhtymään sen käyttäjiksi, kokeilla prosessia reaaliolosuhteissa, antaa tukea käyttöön otettavan uuden materiaalin taloudellisiin lisäkustannuksiin ja taata näin yksinkertaistamiseen tähtäävän uudistuksen onnistuminen.

| 1.9 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti tiivistelmäsivulla 6 esitettyyn komission ehdotukseen poistaa kaikki tarpeettomat tai vähemmän tarpeelliset raportointivelvoitteet, jotta kalastajien ja jäsenvaltioiden byrokraattinen taakka kevenisi. |
| --- | --- |

1.9

ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti tiivistelmäsivulla 6 esitettyyn komission ehdotukseen poistaa kaikki tarpeettomat tai vähemmän tarpeelliset raportointivelvoitteet, jotta kalastajien ja jäsenvaltioiden byrokraattinen taakka kevenisi.

| 1.10 | Komitea pitää tarpeellisina tiivistelmäsivulla 7 ehdotettuja yksinkertaistamistoimia. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan, että laadittaisiin tyyppisopimus, jonka pohjalta kaikki kolmansien maiden kanssa tehtävät kalastussopimukset neuvoteltaisiin, ja että kalastuslisenssit käsiteltäisiin ja myönnettäisiin sähköisesti. |
| --- | --- |

1.10

Komitea pitää tarpeellisina tiivistelmäsivulla 7 ehdotettuja yksinkertaistamistoimia. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan, että laadittaisiin tyyppisopimus, jonka pohjalta kaikki kolmansien maiden kanssa tehtävät kalastussopimukset neuvoteltaisiin, ja että kalastuslisenssit käsiteltäisiin ja myönnettäisiin sähköisesti.

| 1.11 | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmassa olisi hyvä mainita laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta, joka on yksi YKP:n tavoitteista, ja pyrkiä määrittelemään laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta mahdollisimman yksinkertaisesti ja tehokkaasti. ETSK katsoo, että prosessissa on keskityttävä saattamaan tuotteet kulutusmarkkinoille, vahvistamaan satamavaltion valtuuksia ja kieltämään avomerellä tapahtuvat saaliinsiirrot. |
| --- | --- |

1.11

ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmassa olisi hyvä mainita laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta, joka on yksi YKP:n tavoitteista, ja pyrkiä määrittelemään laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta mahdollisimman yksinkertaisesti ja tehokkaasti. ETSK katsoo, että prosessissa on keskityttävä saattamaan tuotteet kulutusmarkkinoille, vahvistamaan satamavaltion valtuuksia ja kieltämään avomerellä tapahtuvat saaliinsiirrot.

| 1.12 | ETSK katsoo, että vuosiksi 2006–2008 laadittu toimintasuunnitelma edellyttää hyvin kauaskantoista työskentelyä. Siksi saattaakin käydä niin, ettei toimintasuunnitelmaa voida toteuttaa kolmessa vuodessa. Komitea suosittaa komissiolle, että suunnitelmaa tarkistetaan ennen vuoden 2007 loppua. |
| --- | --- |

1.12

ETSK katsoo, että vuosiksi 2006–2008 laadittu toimintasuunnitelma edellyttää hyvin kauaskantoista työskentelyä. Siksi saattaakin käydä niin, ettei toimintasuunnitelmaa voida toteuttaa kolmessa vuodessa. Komitea suosittaa komissiolle, että suunnitelmaa tarkistetaan ennen vuoden 2007 loppua.

2.   Perustelu

| 2.1 | Euroopan unioni on ryhtynyt 2000-luvun alussa mittavaan hankkeeseen, jolla on tarkoitus parantaa koko säädösympäristöä, jotta se olisi entistä tehokkaampi ja avoimempi. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan unioni on ryhtynyt 2000-luvun alussa mittavaan hankkeeseen, jolla on tarkoitus parantaa koko säädösympäristöä, jotta se olisi entistä tehokkaampi ja avoimempi.

| 2.2 | Euroopan unionin kehittyessä viime vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla säädösympäristöstä on tullut laaja yhteisön säädöskorpus, joka muodostaa yhteisön säännöstön. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan unionin kehittyessä viime vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla säädösympäristöstä on tullut laaja yhteisön säädöskorpus, joka muodostaa yhteisön säännöstön.

| 2.3 | Yhteisöpolitiikan kunkin lohkon moninainen lainsäädäntö on kasvattanut yhteisön säännöstöä, joka kokonaisuudessaan muodostaa yhteisön politiikan sääntelypuitteet. |
| --- | --- |

2.3

Yhteisöpolitiikan kunkin lohkon moninainen lainsäädäntö on kasvattanut yhteisön säännöstöä, joka kokonaisuudessaan muodostaa yhteisön politiikan sääntelypuitteet.

| 2.4 | Komissio ja unionin muut toimielimet tekevät parhaillaan koordinoitua yhteistyötä Eurooppa-neuvoston toimeksiannosta yksinkertaistaakseen ja parantaakseen yhteisön lainsäädännön sääntelypuitteita. |
| --- | --- |

2.4

Komissio ja unionin muut toimielimet tekevät parhaillaan koordinoitua yhteistyötä Eurooppa-neuvoston toimeksiannosta yksinkertaistaakseen ja parantaakseen yhteisön lainsäädännön sääntelypuitteita.

| 2.5 | Euroopan unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen on kaikilta osin sisällytetty kasvua ja työllisyyttä koskevaan tarkistettuun Lissabonin strategiaan. Tehtävässä keskitytään sellaisiin yhteisön säännöstön osiin, jotka vaikuttavat eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

2.5

Euroopan unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen on kaikilta osin sisällytetty kasvua ja työllisyyttä koskevaan tarkistettuun Lissabonin strategiaan. Tehtävässä keskitytään sellaisiin yhteisön säännöstön osiin, jotka vaikuttavat eurooppalaisten yritysten kilpailukykyyn.

| 2.6 | Koska eurooppalaisten pienten ja keskisuurten yritysten osuus on 99 % EU:n kaikista yrityksistä ja niissä on kaksi kolmasosaa työpaikoista, Euroopan unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen on pk-yrityksille erittäin tärkeää, sillä se keventää niiden nykyistä lainsäädäntö- ja hallintotaakkaa. |
| --- | --- |

2.6

Koska eurooppalaisten pienten ja keskisuurten yritysten osuus on 99 % EU:n kaikista yrityksistä ja niissä on kaksi kolmasosaa työpaikoista, Euroopan unionin lainsäädännön yksinkertaistaminen ja parantaminen on pk-yrityksille erittäin tärkeää, sillä se keventää niiden nykyistä lainsäädäntö- ja hallintotaakkaa.

| 2.7 | Osana yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamis- ja parantamisstrategiaa komissio aikoo käynnistää pysyvän ja jatkuvan yksinkertaistamisohjelman seuraavilla aloilla: maatalous, ympäristö, työsuojelu, kalastus, verotus, tullit, tilastot ja työoikeus. |
| --- | --- |

2.7

Osana yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamis- ja parantamisstrategiaa komissio aikoo käynnistää pysyvän ja jatkuvan yksinkertaistamisohjelman seuraavilla aloilla: maatalous, ympäristö, työsuojelu, kalastus, verotus, tullit, tilastot ja työoikeus.

| 2.8 | Tämän lausunnon aiheena olevassa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008” käsitellään vuosiksi 2006–2008 laadittua YKP:n yksinkertaistamista ja parantamista koskevaa monivuotista kalastusalan pysyvää ja jatkuvaa ohjelmaa. |
| --- | --- |

2.8

Tämän lausunnon aiheena olevassa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008” käsitellään vuosiksi 2006–2008 laadittua YKP:n yksinkertaistamista ja parantamista koskevaa monivuotista kalastusalan pysyvää ja jatkuvaa ohjelmaa.

| 2.9 | ETSK on aiemmin antamissaan lausunnoissa ilmaissut komissiolle kannattavansa unionin lainsäädäntöprosessin yksinkertaistamista. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan institutionaalisena edustajana ETSK suhtautuu toimintasuunnitelmaan myönteisesti ja antaa siitä lausuntonsa. Lausunto on komitean panos komission erinomaiseen työhön, ja näin komitea kannustaa komissiota laatimaan myös vastaisuudessa monivuotisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

2.9

ETSK on aiemmin antamissaan lausunnoissa ilmaissut komissiolle kannattavansa unionin lainsäädäntöprosessin yksinkertaistamista. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan institutionaalisena edustajana ETSK suhtautuu toimintasuunnitelmaan myönteisesti ja antaa siitä lausuntonsa. Lausunto on komitean panos komission erinomaiseen työhön, ja näin komitea kannustaa komissiota laatimaan myös vastaisuudessa monivuotisia suunnitelmia.

3.   Taustaa

| 3.1 | Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto valtuutti komission laatimaan toimintasuunnitelman ja ”strategian yhteensovitetuille lisätoimille sääntely-ympäristön — – yksinkertaistamiseksi”. Toimeksianto vahvistettiin sittemmin Tukholmassa (23. ja 24. maaliskuuta 2001), Laekenissa (8. ja 9. joulukuuta 2001) sekä Barcelonassa (15. ja 16. maaliskuuta 2002) pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa. |
| --- | --- |

3.1

Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto valtuutti komission laatimaan toimintasuunnitelman ja ”strategian yhteensovitetuille lisätoimille sääntely-ympäristön — – yksinkertaistamiseksi”. Toimeksianto vahvistettiin sittemmin Tukholmassa (23. ja 24. maaliskuuta 2001), Laekenissa (8. ja 9. joulukuuta 2001) sekä Barcelonassa (15. ja 16. maaliskuuta 2002) pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa.

| 3.2 | Komissio julkaisi heinäkuussa 2001 valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta. (1) Asiakirjaan sisältyy osio, jossa käsitellään sääntelyn laadun parantamista. Valkoisesta kirjasta järjestettiin laaja kuulemisprosessi, joka päättyi 31. maaliskuuta 2002. |
| --- | --- |

3.2

Komissio julkaisi heinäkuussa 2001 valkoisen kirjan eurooppalaisesta hallintotavasta. (1) Asiakirjaan sisältyy osio, jossa käsitellään sääntelyn laadun parantamista. Valkoisesta kirjasta järjestettiin laaja kuulemisprosessi, joka päättyi 31. maaliskuuta 2002.

| 3.3 | Valkoisesta kirjasta laaditussa talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa todetaan seuraavaa: ”Komitea kannattaa valkoisessa kirjassa esitettyjä ehdotuksia eurooppalaisen lainsäädäntäprosessin yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, sillä yhteisön säädökset ovat entistä monimutkaisempia. Lisäksi vaikuttaa siltä, että ne lisäävät jäsenvaltioiden lainsäädäntöä yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen sijasta.” (2) |
| --- | --- |

3.3

Valkoisesta kirjasta laaditussa talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa todetaan seuraavaa: ”Komitea kannattaa valkoisessa kirjassa esitettyjä ehdotuksia eurooppalaisen lainsäädäntäprosessin yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, sillä yhteisön säädökset ovat entistä monimutkaisempia. Lisäksi vaikuttaa siltä, että ne lisäävät jäsenvaltioiden lainsäädäntöä yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen sijasta.” (2)

| 3.4 | Komissio teki kesäkuussa 2002 ehdotuksen lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevaksi toimintasuunnitelmaksi. (3) Myös tästä asiakirjasta keskusteltiin yhteisön muissa toimielimissä. |
| --- | --- |

3.4

Komissio teki kesäkuussa 2002 ehdotuksen lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskevaksi toimintasuunnitelmaksi. (3) Myös tästä asiakirjasta keskusteltiin yhteisön muissa toimielimissä.

| 3.5 | Yhteisön lainsäädäntäprosessi on kolmivaiheinen: komissio tekee säädösehdotuksen, Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät ehdotuksen ja jäsenvaltiot panevat säädöksen täytäntöön. Toimintasuunnitelmassa toimielimiä kannustetaan selkeästi tekemään sopimus yhteisön lainsäädännön laadun parantamisesta. |
| --- | --- |

3.5

Yhteisön lainsäädäntäprosessi on kolmivaiheinen: komissio tekee säädösehdotuksen, Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät ehdotuksen ja jäsenvaltiot panevat säädöksen täytäntöön. Toimintasuunnitelmassa toimielimiä kannustetaan selkeästi tekemään sopimus yhteisön lainsäädännön laadun parantamisesta.

| 3.6 | Viime vuosina käynnistetty EU:n lainsäädännön yksinkertaistaminen sai uutta pontta helmikuussa 2003 komission julkaistua tiedonannon aiheesta ”Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen” (4). Tämän tiedonannon pohjalta komissio käynnisti parhaillaan toteutettavan laajan ohjelman sellaisten säädösten kartoittamiseksi, jotka voidaan yksinkertaistaa, konsolidoida ja kodifioida. |
| --- | --- |

3.6

Viime vuosina käynnistetty EU:n lainsäädännön yksinkertaistaminen sai uutta pontta helmikuussa 2003 komission julkaistua tiedonannon aiheesta ”Yhteisön säännöstön päivittäminen ja yksinkertaistaminen” (4). Tämän tiedonannon pohjalta komissio käynnisti parhaillaan toteutettavan laajan ohjelman sellaisten säädösten kartoittamiseksi, jotka voidaan yksinkertaistaa, konsolidoida ja kodifioida.

| 3.7 | Komissio julkaisi maaliskuussa 2005 tiedonannon ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” (5). Sen pohjalta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio allekirjoittivat 16. joulukuuta 2003 asiaa koskevan toimielintenvälisen sopimuksen. Komission tavoitteena on ennen kaikkea parantaa yhteisön lainsäädännön laatua ja tehostaa sen siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. (6) |
| --- | --- |

3.7

Komissio julkaisi maaliskuussa 2005 tiedonannon ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa” (5). Sen pohjalta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio allekirjoittivat 16. joulukuuta 2003 asiaa koskevan toimielintenvälisen sopimuksen. Komission tavoitteena on ennen kaikkea parantaa yhteisön lainsäädännön laatua ja tehostaa sen siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. (6)

| 3.8 | Komissio julkaisi lokakuussa 2005 Lissabonin-ohjelman toteuttamista käsittelevän tiedonannon ”Strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi” (7). Tämän asiakirjan myötä yhteisön politiikoille ryhdyttiin laatimaan toimintasuunnitelmia pysyvien yksinkertaistamisohjelmien avulla. |
| --- | --- |

3.8

Komissio julkaisi lokakuussa 2005 Lissabonin-ohjelman toteuttamista käsittelevän tiedonannon ”Strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi” (7). Tämän asiakirjan myötä yhteisön politiikoille ryhdyttiin laatimaan toimintasuunnitelmia pysyvien yksinkertaistamisohjelmien avulla.

| 3.9 | Samalla kun yhteisön koko lainsäädäntöä ja sen sääntely-ympäristöä pyritään kaikin tavoin yksinkertaistamaan ja parantamaan, komissio on julkaissut neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetun tiedonannon ”Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja parantamisesta” (8). |
| --- | --- |

3.9

Samalla kun yhteisön koko lainsäädäntöä ja sen sääntely-ympäristöä pyritään kaikin tavoin yksinkertaistamaan ja parantamaan, komissio on julkaissut neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoitetun tiedonannon ”Yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja parantamisesta” (8).

| 3.10 | Käsillä oleva lausunto pohjautuu edellä mainittuun tiedonantoon sekä komission tiedonantoon ”Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006—2008”. |
| --- | --- |

3.10

Käsillä oleva lausunto pohjautuu edellä mainittuun tiedonantoon sekä komission tiedonantoon ”Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006—2008”.

| 3.11 | ETSK on tietoinen siitä, miten monitahoisesta tehtävästä yhteisön koko lainsäädännön yksinkertaistamisessa ja parantamisessa on kyse. Komitea kehottaa komissiota jatkamaan alulle pantua urakkaa ja pitäytymään sovituissa määräajoissa, jotta komission asettamat tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

3.11

ETSK on tietoinen siitä, miten monitahoisesta tehtävästä yhteisön koko lainsäädännön yksinkertaistamisessa ja parantamisessa on kyse. Komitea kehottaa komissiota jatkamaan alulle pantua urakkaa ja pitäytymään sovituissa määräajoissa, jotta komission asettamat tavoitteet saavutetaan.

4.   Yleistä

4.1   Yhteisön kalastusalan lainsäädäntö 1983–2002

| 4.1.1 | Yhteisön kalastusalan lainsäädäntö koottiin vuonna 1983 käynnistettyyn yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Kalastuspolitiikkaa ei ollut säännelty riittävästi, kalastuksenhoitoa koskevat säädökset perustuivat lainsäädännöksi muutettuihin tieteellisiin päätelmiin, asiasta ei juuri keskusteltu yhteisön kalastusalan kanssa ja säädösten käsittely komissiossa, neuvostossa ja Euroopan parlamentissa oli vaivalloista. Tämä rasitti yhteisön kalastusalan lainsäädäntöä ja teki siitä hyvin monimutkaisen. |
| --- | --- |

4.1.1

Yhteisön kalastusalan lainsäädäntö koottiin vuonna 1983 käynnistettyyn yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Kalastuspolitiikkaa ei ollut säännelty riittävästi, kalastuksenhoitoa koskevat säädökset perustuivat lainsäädännöksi muutettuihin tieteellisiin päätelmiin, asiasta ei juuri keskusteltu yhteisön kalastusalan kanssa ja säädösten käsittely komissiossa, neuvostossa ja Euroopan parlamentissa oli vaivalloista. Tämä rasitti yhteisön kalastusalan lainsäädäntöä ja teki siitä hyvin monimutkaisen.

| 4.1.2 | Yhteisön aiempaa ja nykyistä kalastusalan lainsäädäntöä arvioitaessa on otettava huomioon, että kalastusalan lainsäädäntö kattaa toisaalta heterogeenisen joukon pyyntialueita ja toisaalta monia osatekijöitä: rakenteet, kalavarojen säilyttäminen ja ympäristökysymykset, yhteisön ulkopuoliset kalavarat, markkinat ja valvonta. Niinpä on annettava monia asetuksia tai asetusten on oltava hyvin laaja-alaisia, mikä tekee niistä vaikeaselkoisia. |
| --- | --- |

4.1.2

Yhteisön aiempaa ja nykyistä kalastusalan lainsäädäntöä arvioitaessa on otettava huomioon, että kalastusalan lainsäädäntö kattaa toisaalta heterogeenisen joukon pyyntialueita ja toisaalta monia osatekijöitä: rakenteet, kalavarojen säilyttäminen ja ympäristökysymykset, yhteisön ulkopuoliset kalavarat, markkinat ja valvonta. Niinpä on annettava monia asetuksia tai asetusten on oltava hyvin laaja-alaisia, mikä tekee niistä vaikeaselkoisia.

| 4.1.3 | Lisäksi neuvoston päätöksentekomenettely, joka liittyy vuoden lopussa määriteltäviin vuotuisiin TAC:eihin ja kiintiöihin, vaikeuttaa kaikkien tarvittavien kuulemisprosessien järjestämistä tarkoituksenmukaisissa päätösten ja soveltamisajankohdan välisissä määräajoissa, jotka toisinaan aiheuttavat julkaistuihin asetuksiin monia muutoksia. |
| --- | --- |

4.1.3

Lisäksi neuvoston päätöksentekomenettely, joka liittyy vuoden lopussa määriteltäviin vuotuisiin TAC:eihin ja kiintiöihin, vaikeuttaa kaikkien tarvittavien kuulemisprosessien järjestämistä tarkoituksenmukaisissa päätösten ja soveltamisajankohdan välisissä määräajoissa, jotka toisinaan aiheuttavat julkaistuihin asetuksiin monia muutoksia.

| 4.1.4 | Koska yhteistä kalastuspolitiikkaa sääteleviin asetuksiin on tehty runsaasti muutoksia, keskivertokansalaisen eli kalastajan on vaikea ymmärtää asiantuntijoiden laatimia säädöksiä, joiden taustalla on usein vaikeaselkoisia tieteellisiä tekstejä. |
| --- | --- |

4.1.4

Koska yhteistä kalastuspolitiikkaa sääteleviin asetuksiin on tehty runsaasti muutoksia, keskivertokansalaisen eli kalastajan on vaikea ymmärtää asiantuntijoiden laatimia säädöksiä, joiden taustalla on usein vaikeaselkoisia tieteellisiä tekstejä.

| 4.1.5 | Toisinaan taas neuvoston ja Euroopan parlamentin neuvottelujen tuloksena syntynyt lopullinen teksti on monimutkaisempi kuin alkuperäiset ehdotukset. |
| --- | --- |

4.1.5

Toisinaan taas neuvoston ja Euroopan parlamentin neuvottelujen tuloksena syntynyt lopullinen teksti on monimutkaisempi kuin alkuperäiset ehdotukset.

| 4.1.6 | Tietyt säännökset on puolestaan sisällytetty oikeudellisesti ja poliittisesti ylempitasoisiin säädöksiin kuin itse asiassa olisi tarpeen, mikä vaikeuttaa niiden muuttamista ja yksinkertaistamista. |
| --- | --- |

4.1.6

Tietyt säännökset on puolestaan sisällytetty oikeudellisesti ja poliittisesti ylempitasoisiin säädöksiin kuin itse asiassa olisi tarpeen, mikä vaikeuttaa niiden muuttamista ja yksinkertaistamista.

| 4.1.7 | ETSK katsoo, että vaikka monet edellä mainittujen tilanteiden perimmäisistä syistä vaivaavat säädöksiä vielä nykyisinkin, komissio on niistä tietoinen ja on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin niiden korjaamiseksi. Näin tapahtui esimerkiksi vuonna 1992, kun vuoden 1983 YKP:tä muutettiin, ja näin on toimittu myös nyt esitetyssä vuosia 2006–2008 koskevassa toimintasuunnitelmassa, joka on laadittu 31. joulukuuta 2002 tehdyn YKP:n uudistuksen jälkeen. |
| --- | --- |

4.1.7

ETSK katsoo, että vaikka monet edellä mainittujen tilanteiden perimmäisistä syistä vaivaavat säädöksiä vielä nykyisinkin, komissio on niistä tietoinen ja on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin niiden korjaamiseksi. Näin tapahtui esimerkiksi vuonna 1992, kun vuoden 1983 YKP:tä muutettiin, ja näin on toimittu myös nyt esitetyssä vuosia 2006–2008 koskevassa toimintasuunnitelmassa, joka on laadittu 31. joulukuuta 2002 tehdyn YKP:n uudistuksen jälkeen.

4.2   Yhteisön nykyinen kalastusalan lainsäädäntö

| 4.2.1 | Joulukuun 31. päivänä 2002 toteutettu yhteisen kalastuspolitiikan uudistus (9) sisältää luonnostaan YKP:n yksinkertaistamisen. Erilaiset poistamis- ja sääntelytoimenpiteet ja sääntely-ympäristön järjestelmällinen tarkistus onkin jo käynnistetty ja vanhentumisilmoitukset on otettu käyttöön. |
| --- | --- |

4.2.1

Joulukuun 31. päivänä 2002 toteutettu yhteisen kalastuspolitiikan uudistus (9) sisältää luonnostaan YKP:n yksinkertaistamisen. Erilaiset poistamis- ja sääntelytoimenpiteet ja sääntely-ympäristön järjestelmällinen tarkistus onkin jo käynnistetty ja vanhentumisilmoitukset on otettu käyttöön.

| 4.2.2 | Ehdotus asetukseksi Euroopan uuden kalastusrahaston perustamisesta, (10) josta komitea on jo antanut puoltavan lausunnon, on oivallinen esimerkki yksinkertaistamisaloitteen suunnitelmallisuudesta, sillä nyt kaikki neljä asetusta, joilla aiemmin säänneltiin monivuotisia ohjausohjelmia (MOO) ja kalastuksen ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR), korvataan tai muutetaan yhdellä asetuksella. |
| --- | --- |

4.2.2

Ehdotus asetukseksi Euroopan uuden kalastusrahaston perustamisesta, (10) josta komitea on jo antanut puoltavan lausunnon, on oivallinen esimerkki yksinkertaistamisaloitteen suunnitelmallisuudesta, sillä nyt kaikki neljä asetusta, joilla aiemmin säänneltiin monivuotisia ohjausohjelmia (MOO) ja kalastuksen ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR), korvataan tai muutetaan yhdellä asetuksella.

| 4.2.3 | Komissio on ryhtynyt vuosina 2004–2005 valmistelemaan eräitä säädöksiä YKP:n uudistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Aloitteista mainittakoon seuraavat:






  — | Euroopan kalastusrahasto |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Komissio on ryhtynyt vuosina 2004–2005 valmistelemaan eräitä säädöksiä YKP:n uudistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Aloitteista mainittakoon seuraavat:

—

Euroopan kalastusrahasto

| — | yhteisön kalastuksenvalvontavirasto |
| --- | --- |

—

yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

| — | alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustaminen |
| --- | --- |

—

alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien perustaminen

| — | yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevat yhteisön rahoitustoimenpiteet. |
| --- | --- |

—

yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanoa ja kansainvälisen merioikeuden alaa koskevat yhteisön rahoitustoimenpiteet.

Komissio on niin ikään pohtinut kalastuskysymyksiä laajasti useissa yhteydenotoissa ja keskustelutilaisuuksissa. Niiden päätteeksi julkaistiin edellä mainittu tiedonanto yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja parantamisesta.

| 4.2.4 | Tiedonannosta käy ilmi, että yhteisen kalastuspolitiikan sääntely-ympäristön parantaminen edellyttää asetusten lukumäärän supistamisen lisäksi seuraavia toimia:






  — | nykyisten tekstien selkiyttäminen, yksinkertaistaminen ja saatavuuden parantaminen |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Tiedonannosta käy ilmi, että yhteisen kalastuspolitiikan sääntely-ympäristön parantaminen edellyttää asetusten lukumäärän supistamisen lisäksi seuraavia toimia:

—

nykyisten tekstien selkiyttäminen, yksinkertaistaminen ja saatavuuden parantaminen

| — | julkishallinnon hallintotaakan ja -kustannusten keventäminen |
| --- | --- |

—

julkishallinnon hallintotaakan ja -kustannusten keventäminen

| — | alan ammattilaisten hallintotaakan keventäminen ja muiden velvoitteiden vähentäminen. |
| --- | --- |

—

alan ammattilaisten hallintotaakan keventäminen ja muiden velvoitteiden vähentäminen.

| 4.2.5 | ETSK katsoo, että komission on tekstejä selkiyttäessään pyrittävä erityisesti konsolidoimaan säädökset. Se, että säädöksissä viitataan jatkuvasti muihin aiempiin asetuksiin, vaikeuttaa suunnattomasti tekstien ymmärtämistä. |
| --- | --- |

4.2.5

ETSK katsoo, että komission on tekstejä selkiyttäessään pyrittävä erityisesti konsolidoimaan säädökset. Se, että säädöksissä viitataan jatkuvasti muihin aiempiin asetuksiin, vaikeuttaa suunnattomasti tekstien ymmärtämistä.

| 4.2.6 | Tuoreimmasta tiedonannosta käy ilmi, että eräitä yhteisen kalastuspolitiikan osa-alueita on erityisen vaikea seurata. Esimerkkeinä mainittakoon kalastuksen valvonta, jota vaikeuttaa se, että jäsenvaltiot valvovat kalastusta eri tavoin, sekä kalavarojen säilyttämistoimenpiteet, joita hankaloittaa useiden hoitotoimenpiteiden yhdisteleminen. |
| --- | --- |

4.2.6

Tuoreimmasta tiedonannosta käy ilmi, että eräitä yhteisen kalastuspolitiikan osa-alueita on erityisen vaikea seurata. Esimerkkeinä mainittakoon kalastuksen valvonta, jota vaikeuttaa se, että jäsenvaltiot valvovat kalastusta eri tavoin, sekä kalavarojen säilyttämistoimenpiteet, joita hankaloittaa useiden hoitotoimenpiteiden yhdisteleminen.

| 4.2.7 | Tarkastelussa korostuu yleisesti se, että vaikka yhteisön kalastuksenhoito on jo sinänsä monimutkaista, nykyinen lainsäädäntö on vähitellen käynyt liian koukeroiseksi. |
| --- | --- |

4.2.7

Tarkastelussa korostuu yleisesti se, että vaikka yhteisön kalastuksenhoito on jo sinänsä monimutkaista, nykyinen lainsäädäntö on vähitellen käynyt liian koukeroiseksi.

| 4.2.8 | ETSK katsoo, että komission on ryhdyttävä parantamaan ja yksinkertaistamaan yhteisen kalastuspolitiikan lainsäädäntöä ja painotettava erityisesti kalastuksen valvontaa ja kalavarojen säilyttämistoimenpiteitä. Niinpä onkin syytä tukea äskettäin perustetun yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintaa. |
| --- | --- |

4.2.8

ETSK katsoo, että komission on ryhdyttävä parantamaan ja yksinkertaistamaan yhteisen kalastuspolitiikan lainsäädäntöä ja painotettava erityisesti kalastuksen valvontaa ja kalavarojen säilyttämistoimenpiteitä. Niinpä onkin syytä tukea äskettäin perustetun yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintaa.

4.3   Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008

| 4.3.1 | Neuvosto pyysi komissiota jatkamaan edellä mainittujen tiedonantojen pohjalta toteutettuja toimia ja esittämään monivuotisen toimintasuunnitelman YKP:n yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi kaikkine tavoitteen toteuttamiseen tähtäävine vaatimuksineen. Komissio vastasi pyyntöön julkaisemalla joulukuussa 2005 tiedonannon aiheesta ”Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008” (11). |
| --- | --- |

4.3.1

Neuvosto pyysi komissiota jatkamaan edellä mainittujen tiedonantojen pohjalta toteutettuja toimia ja esittämään monivuotisen toimintasuunnitelman YKP:n yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi kaikkine tavoitteen toteuttamiseen tähtäävine vaatimuksineen. Komissio vastasi pyyntöön julkaisemalla joulukuussa 2005 tiedonannon aiheesta ”Yhteisen kalastuspolitiikan yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008” (11).

| 4.3.2 | Komission esittämä toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008 koostuu kahdesta osasta:






  — | YKP:n yksinkertaistamis- ja parantamismenetelmät |
| --- | --- | --- |

4.3.2

Komission esittämä toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2008 koostuu kahdesta osasta:

—

YKP:n yksinkertaistamis- ja parantamismenetelmät

| — | ensisijaisesti yksinkertaistettavat ja parannettavat aloitteet. |
| --- | --- |

—

ensisijaisesti yksinkertaistettavat ja parannettavat aloitteet.

| 4.3.3 | Toimintasuunnitelman lähtökohta on yksinkertainen. Siinä osoitetaan ylipäätään alat (valvonta, pyyntiponnistus, rahoitus jne.), joilla lainsäädäntöä on tarkoitus yksinkertaistaa ja parantaa. Kutakin alaa käsiteltäessä luetellaan tarvittavat toimenpiteet, keiden on määrä huolehtia yksinkertaistamisesta ja milloin toimenpiteet on toteutettava viiteajanjaksona 2006–2008. Kullekin alalle määritellään kolme toimintakategoriaa:






  — | säädökset, joiden tarkistus on jo käynnissä |
| --- | --- | --- |

4.3.3

Toimintasuunnitelman lähtökohta on yksinkertainen. Siinä osoitetaan ylipäätään alat (valvonta, pyyntiponnistus, rahoitus jne.), joilla lainsäädäntöä on tarkoitus yksinkertaistaa ja parantaa. Kutakin alaa käsiteltäessä luetellaan tarvittavat toimenpiteet, keiden on määrä huolehtia yksinkertaistamisesta ja milloin toimenpiteet on toteutettava viiteajanjaksona 2006–2008. Kullekin alalle määritellään kolme toimintakategoriaa:

—

säädökset, joiden tarkistus on jo käynnissä

| — | lähivuosina annettavat säädökset |
| --- | --- |

—

lähivuosina annettavat säädökset

| — | ensisijaisesti yksinkertaistettavat voimassa olevat säädökset. |
| --- | --- |

—

ensisijaisesti yksinkertaistettavat voimassa olevat säädökset.

| 4.3.4 | YKP:n yksinkertaistamissuunnitelmaan liittyvissä aloitteissa keskitytään vuosina 2006—2008 ensisijaisesti juuri voimassa oleviin säädöksiin. Ne ovat kaikki kalastuksen hoito- ja valvontatoimenpiteitä koskevia säädöksiä. |
| --- | --- |

4.3.4

YKP:n yksinkertaistamissuunnitelmaan liittyvissä aloitteissa keskitytään vuosina 2006—2008 ensisijaisesti juuri voimassa oleviin säädöksiin. Ne ovat kaikki kalastuksen hoito- ja valvontatoimenpiteitä koskevia säädöksiä.

| 4.3.5 | ETSK:n mielestä toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien keskittäminen kahdelle edellä mainitulle alalle on oikea valinta, sillä nykyinen lainsäädäntö on monimutkaista enimmäkseen juuri näillä aloilla. Tämän jälkeen komission on jatkettava YKP:n muiden osa-alueiden yksinkertaistamis- ja parantamisprosessia. |
| --- | --- |

4.3.5

ETSK:n mielestä toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien keskittäminen kahdelle edellä mainitulle alalle on oikea valinta, sillä nykyinen lainsäädäntö on monimutkaista enimmäkseen juuri näillä aloilla. Tämän jälkeen komission on jatkettava YKP:n muiden osa-alueiden yksinkertaistamis- ja parantamisprosessia.

| 4.3.6 | Säädökset, joiden tarkistaminen on jo käynnissä ja joiden osalta tietyt yksinkertaistamisperiaatteet on pantu täytäntöön, käsitellään lainsäädännön parantamissuunnitelman mukaisesti. Tällaisia säädöksiä ovat esimerkiksi Euroopan kalastusrahastoa koskeva asetus tai kalastussopimusten nojalla myönnettäviä yhteisön aluevesien ulkopuolisia kalastuslisenssejä koskevat yleiset säännökset. Komitea on suhtautunut lausunnossaan myönteisesti kumpaankin näistä komission jo yksinkertaistamista säädöksistä. |
| --- | --- |

4.3.6

Säädökset, joiden tarkistaminen on jo käynnissä ja joiden osalta tietyt yksinkertaistamisperiaatteet on pantu täytäntöön, käsitellään lainsäädännön parantamissuunnitelman mukaisesti. Tällaisia säädöksiä ovat esimerkiksi Euroopan kalastusrahastoa koskeva asetus tai kalastussopimusten nojalla myönnettäviä yhteisön aluevesien ulkopuolisia kalastuslisenssejä koskevat yleiset säännökset. Komitea on suhtautunut lausunnossaan myönteisesti kumpaankin näistä komission jo yksinkertaistamista säädöksistä.

| 4.3.7 | Lähivuosina annettavissa uusissa säädöksissä noudatetaan toimintasuunnitelman mukaan järjestelmällisesti yksinkertaistamistavoitteita. |
| --- | --- |

4.3.7

Lähivuosina annettavissa uusissa säädöksissä noudatetaan toimintasuunnitelman mukaan järjestelmällisesti yksinkertaistamistavoitteita.

| 4.3.8 | Vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman yleinen lähtökohta on komitean mielestä asianmukainen, joten ETSK kannattaa suunnitelmaa. Toimintasuunnitelman liitteessä esitettyä suunnitelmaa on kuitenkin yksinkertaistettava tuntuvasti, jotta se toteutuisi määräajassa. On ensiarvoisen tärkeää, että jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja kalastusala alueellisine neuvoa-antavine toimikuntineen sekä neuvoa-antava kalatalous- ja vesiviljelykomitea ja alakohtaista vuoropuhelua harjoittava kalastuskomitea tekevät yhteistyötä ja ymmärtävät toisiaan. |
| --- | --- |

4.3.8

Vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman yleinen lähtökohta on komitean mielestä asianmukainen, joten ETSK kannattaa suunnitelmaa. Toimintasuunnitelman liitteessä esitettyä suunnitelmaa on kuitenkin yksinkertaistettava tuntuvasti, jotta se toteutuisi määräajassa. On ensiarvoisen tärkeää, että jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja kalastusala alueellisine neuvoa-antavine toimikuntineen sekä neuvoa-antava kalatalous- ja vesiviljelykomitea ja alakohtaista vuoropuhelua harjoittava kalastuskomitea tekevät yhteistyötä ja ymmärtävät toisiaan.

| 4.3.9 | Toimintasuunnitelmassa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin aloihin ja säädöksiin:
  kalavarojen säilyttäminen






  — | TACit/kiintiöt, pyyntiponnistus |
| --- | --- | --- |

4.3.9

Toimintasuunnitelmassa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin aloihin ja säädöksiin:

kalavarojen säilyttäminen

—

TACit/kiintiöt, pyyntiponnistus

| — | tekniset toimenpiteet nuorten meren eliöiden suojelemiseksi |
| --- | --- |

—

tekniset toimenpiteet nuorten meren eliöiden suojelemiseksi

| — | tietojen keruu ja hallinta YKP:tä varten |
| --- | --- |

—

tietojen keruu ja hallinta YKP:tä varten

kalastuksen valvonta

| — | valvonta — lainsäädäntö |
| --- | --- |

—

valvonta — lainsäädäntö

| — | valvonta — tietokoneistaminen |
| --- | --- |

—

valvonta — tietokoneistaminen

| — | raportointivelvoitteet |
| --- | --- |

—

raportointivelvoitteet

| — | kalastuslisenssit yhteisön vesien ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

kalastuslisenssit yhteisön vesien ulkopuolella.

| 4.3.10 | Kaikkia edellä mainittuja seitsemää säädöstä käsitellään toimintasuunnitelman liitteenä olevilla tiivistelmäsivuilla, joilla esitetään yksinkertaistamistoimet nykyisen lainsäädännön ja hallintoympäristön parantamiseksi. Kunkin toimenpiteen yhteydessä esitetään suunnitelma yksinkertaistamiseen osallistuvien toimijoiden osuudesta työskentelyyn sekä luettelo yksinkertaistettavista säädöksistä ja yksinkertaistamisen suunnittelussa hyödyllisistä viiteasiakirjoista. |
| --- | --- |

4.3.10

Kaikkia edellä mainittuja seitsemää säädöstä käsitellään toimintasuunnitelman liitteenä olevilla tiivistelmäsivuilla, joilla esitetään yksinkertaistamistoimet nykyisen lainsäädännön ja hallintoympäristön parantamiseksi. Kunkin toimenpiteen yhteydessä esitetään suunnitelma yksinkertaistamiseen osallistuvien toimijoiden osuudesta työskentelyyn sekä luettelo yksinkertaistettavista säädöksistä ja yksinkertaistamisen suunnittelussa hyödyllisistä viiteasiakirjoista.

| 4.3.11 | Tarkasteltuaan seikkaperäisesti kaikkia seitsemää tiivistelmäsivua ETSK toteaa pitävänsä uudistuksessa ja yksinkertaistamisessa omaksuttua lähestymistapaa asianmukaisena ja katsoo, että mikäli toimenpiteet toteutetaan sovitussa määräajassa ja kaikkia tiivistelmäsivuilla esitettyjä vaiheita noudatetaan, vuosiksi 2006–2008 laadittu toimintasuunnitelma merkitsee erittäin huomattavaa parannusta yhteisön kalastusalan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

4.3.11

Tarkasteltuaan seikkaperäisesti kaikkia seitsemää tiivistelmäsivua ETSK toteaa pitävänsä uudistuksessa ja yksinkertaistamisessa omaksuttua lähestymistapaa asianmukaisena ja katsoo, että mikäli toimenpiteet toteutetaan sovitussa määräajassa ja kaikkia tiivistelmäsivuilla esitettyjä vaiheita noudatetaan, vuosiksi 2006–2008 laadittu toimintasuunnitelma merkitsee erittäin huomattavaa parannusta yhteisön kalastusalan lainsäädäntöön.

| 4.3.12 | Toimintasuunnitelman tiivistelmäsivulla 1 esitetään TAC-/kiintiöjärjestelmien ja pyyntiponnistuksen yksinkertaistamistoimet. Tarkoituksena on yksinkertaistaa ennen kaikkea neuvoston vuosittain antamat asetukset, joilla säädetään seuraavan vuoden kalastusmahdollisuuksista, muuttamalla kalavarojen hyödyntämisedellytyksiä koskevien säännösten rakennetta, kohdistamalla päätökset yhtenäisiin ryhmiin ja laatimalla kalavarojen monivuotisia hoitosuunnitelmia. |
| --- | --- |

4.3.12

Toimintasuunnitelman tiivistelmäsivulla 1 esitetään TAC-/kiintiöjärjestelmien ja pyyntiponnistuksen yksinkertaistamistoimet. Tarkoituksena on yksinkertaistaa ennen kaikkea neuvoston vuosittain antamat asetukset, joilla säädetään seuraavan vuoden kalastusmahdollisuuksista, muuttamalla kalavarojen hyödyntämisedellytyksiä koskevien säännösten rakennetta, kohdistamalla päätökset yhtenäisiin ryhmiin ja laatimalla kalavarojen monivuotisia hoitosuunnitelmia.

| 4.3.13 | ETSK katsoo, että tiivistelmäsivulla 1 esitetyt yksinkertaistamistoimet ovat oikeansuuntaisia, sillä on olennaista käsitellä eri tavoin kalavarojen säilyttämispolitiikan eri osatekijöitä, säännellä kalavaroja yhtenäisten ryhmien perusteella ja kehittää niitä monivuotisin hoitosuunnitelmin. |
| --- | --- |

4.3.13

ETSK katsoo, että tiivistelmäsivulla 1 esitetyt yksinkertaistamistoimet ovat oikeansuuntaisia, sillä on olennaista käsitellä eri tavoin kalavarojen säilyttämispolitiikan eri osatekijöitä, säännellä kalavaroja yhtenäisten ryhmien perusteella ja kehittää niitä monivuotisin hoitosuunnitelmin.

| 4.3.13.1 | Komitea katsoo kuitenkin, että tieteellisten lausuntojen toimittamisajankohdan ja joulukuussa pidettävän neuvoston kokouksen väliin jäävä riittämätön aika muodostaa esteen kaikkien tarpeellisten kuulemisten ja sovittelujen järjestämiselle, kun TACeista, kiintiöistä ja muista erittäin tärkeistä hoitotoimenpiteistä ja pyyntiponnistuksen rajoittamistoimenpiteistä päätetään jo joulukuun kokouksessa. Hätiköidyn ja monimutkaisen päätöksentekoprosessin tuloksena annettavat säädökset saattavat olla teknisesti tai oikeudellisesti siinä määrin epätäydellisiä, että niitä on muutettava asetuksin, jotka vain monimutkaistavat entisestään lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa. Se, ettei alan ammattilaisia eikä muita sidosryhmiä kuulla riittävästi, heikentää lainsäädännön ymmärtämistä, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa ja tällä tavoin sen tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.3.13.1

Komitea katsoo kuitenkin, että tieteellisten lausuntojen toimittamisajankohdan ja joulukuussa pidettävän neuvoston kokouksen väliin jäävä riittämätön aika muodostaa esteen kaikkien tarpeellisten kuulemisten ja sovittelujen järjestämiselle, kun TACeista, kiintiöistä ja muista erittäin tärkeistä hoitotoimenpiteistä ja pyyntiponnistuksen rajoittamistoimenpiteistä päätetään jo joulukuun kokouksessa. Hätiköidyn ja monimutkaisen päätöksentekoprosessin tuloksena annettavat säädökset saattavat olla teknisesti tai oikeudellisesti siinä määrin epätäydellisiä, että niitä on muutettava asetuksin, jotka vain monimutkaistavat entisestään lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa. Se, ettei alan ammattilaisia eikä muita sidosryhmiä kuulla riittävästi, heikentää lainsäädännön ymmärtämistä, hyväksymistä ja täytäntöönpanoa ja tällä tavoin sen tehokkuutta.

| 4.3.13.2 | ETSK katsoo niin ikään, että hoitotoimenpiteitä koskeva alueellisten kalastusjärjestöjen päätöksentekoprosessi kärsii myös tieteellisen lausunnon ja päättävän elimen kokouksen välisestä liian lyhyestä määräajasta. Riittämätön määräaika vaikuttaa samalla tavoin kuin edellisessä kohdassa mainittu liian lyhyt määräaika. |
| --- | --- |

4.3.13.2

ETSK katsoo niin ikään, että hoitotoimenpiteitä koskeva alueellisten kalastusjärjestöjen päätöksentekoprosessi kärsii myös tieteellisen lausunnon ja päättävän elimen kokouksen välisestä liian lyhyestä määräajasta. Riittämätön määräaika vaikuttaa samalla tavoin kuin edellisessä kohdassa mainittu liian lyhyt määräaika.

| 4.3.13.3 | ETSK pitää komission ehdottamaa yhtenäisiin ryhmiin perustuvaa lähestymistapaa tarkoituksenmukaisena varsinkin, jos se merkitsee — kuten odottaa sopii — kunkin lajin yhtenäiseen kalastukseen perustuvaa lähestymistapaa ja kahdentasoista lainsäädäntöä: laaja-alaista puiteasetusta ja kalastuskohtaista täytäntöönpanoasetusta. |
| --- | --- |

4.3.13.3

ETSK pitää komission ehdottamaa yhtenäisiin ryhmiin perustuvaa lähestymistapaa tarkoituksenmukaisena varsinkin, jos se merkitsee — kuten odottaa sopii — kunkin lajin yhtenäiseen kalastukseen perustuvaa lähestymistapaa ja kahdentasoista lainsäädäntöä: laaja-alaista puiteasetusta ja kalastuskohtaista täytäntöönpanoasetusta.

| 4.3.13.4 | Komitea katsoo lisäksi kokemuksen osoittaneen, että monivuotisten elvyttämis- ja hoitosuunnitelmien on perustuttava laajaan kuulemismenettelyyn ja mittavaan sovitteluprosessiin. Hyväksymisensä jälkeen suunnitelmat yksinkertaistavat päätöksentekoprosessia soveltamisajanjaksonaan. ETSK katsoo kuitenkin, että neuvoston ja komission nykyinen toimivallanjako on säilytettävä ja suunnitelmia on voitava tarkistaa ottamalla huomioon kalakantojen tilaa arvioivien kriteereiden kehittyminen. |
| --- | --- |

4.3.13.4

Komitea katsoo lisäksi kokemuksen osoittaneen, että monivuotisten elvyttämis- ja hoitosuunnitelmien on perustuttava laajaan kuulemismenettelyyn ja mittavaan sovitteluprosessiin. Hyväksymisensä jälkeen suunnitelmat yksinkertaistavat päätöksentekoprosessia soveltamisajanjaksonaan. ETSK katsoo kuitenkin, että neuvoston ja komission nykyinen toimivallanjako on säilytettävä ja suunnitelmia on voitava tarkistaa ottamalla huomioon kalakantojen tilaa arvioivien kriteereiden kehittyminen.

| 4.3.14 | ETSK:n mielestä kalavarojen hoitotoimenpiteiden päätöksentekoprosessin uudistaminen, jolla taataan lainsäädännön yksinkertaistaminen ja tehostaminen, edellyttää, että tieteellisten lausuntojen ja suositusten toimittamista aikaistetaan (ICES:n alainen ACFM laatii lausunnot yhteisön aluevesistä ja alueellisten kalastusjärjestöjen tieteelliset toimikunnat yhteisön ulkopuolisista vesistä), jotta alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia ja Euroopan unionin neuvoa-antavaa kalatalous- ja vesiviljelykomiteaa voidaan todella kuulla. Se saattaa myös edellyttää TAC- ja kiintiöpaketin jakamista useiden toimikuntien kesken ja hoitovuoden muuttamista lähemmäksi biologistavuotta. Samalla on otettava huomioon, että suunnitelmien on vastattava entistä paremmin markkinoita. Prosessi on siis kokonaisvaltainen, eikä se rajoitu pelkästään ennakkoehtojen asettamiseen. ETSK katsoo, että prosessia on tarkasteltava seikkaperäisesti kaikista näkökulmista ja pyrittävä sopimaan kysymyksestä mahdollisimman laajasti jäsenvaltioiden, alan ammattilaisten ja muiden sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

4.3.14

ETSK:n mielestä kalavarojen hoitotoimenpiteiden päätöksentekoprosessin uudistaminen, jolla taataan lainsäädännön yksinkertaistaminen ja tehostaminen, edellyttää, että tieteellisten lausuntojen ja suositusten toimittamista aikaistetaan (ICES:n alainen ACFM laatii lausunnot yhteisön aluevesistä ja alueellisten kalastusjärjestöjen tieteelliset toimikunnat yhteisön ulkopuolisista vesistä), jotta alueellisia neuvoa-antavia toimikuntia ja Euroopan unionin neuvoa-antavaa kalatalous- ja vesiviljelykomiteaa voidaan todella kuulla. Se saattaa myös edellyttää TAC- ja kiintiöpaketin jakamista useiden toimikuntien kesken ja hoitovuoden muuttamista lähemmäksi biologistavuotta. Samalla on otettava huomioon, että suunnitelmien on vastattava entistä paremmin markkinoita. Prosessi on siis kokonaisvaltainen, eikä se rajoitu pelkästään ennakkoehtojen asettamiseen. ETSK katsoo, että prosessia on tarkasteltava seikkaperäisesti kaikista näkökulmista ja pyrittävä sopimaan kysymyksestä mahdollisimman laajasti jäsenvaltioiden, alan ammattilaisten ja muiden sidosryhmien kanssa.

| 4.3.15 | Tiivistelmäsivulla 2 pyritään uudistamaan nuoria meren eliöitä koskeva nykyinen lainsäädäntö kokoamalla asteittain yhteen kutakin kalastusta koskevat tekniset toimenpiteet. Vaikka ETSK suhtautuu myönteisesti kaikkien hoitotoimenpiteiden kalastuskohtaiseen lähestymistapaan, komitea katsoo, että sitä voidaan soveltaa ensisijaisesti teknisiin toimenpiteisiin. Komission ehdottaman järjestelmän lähtökohtana on teknisiin toimenpiteisiin liittyvien oikeudellisten sääntöjen rakenteen uudistaminen. Komissio ehdottaa, että annetaan lyhyt yleisiä suuntaviivoja koskeva neuvoston asetus ja yksityiskohtaisempia, teknisiä näkökohtia koskevia komission asetuksia. ETSK on huolestunut yksinkertaistamisesta, jonka seurauksena komissio ottaa itselleen tällä hetkellä neuvostolle kuuluvaa säädösvaltaa. Komitea katsoo, että vaikka lainsäädäntö valmisteltaisiin yksinkertaistamistoimenpiteissä ehdotetulla tavalla, neuvoston tulee tehdä asiassa lopullinen päätös. |
| --- | --- |

4.3.15

Tiivistelmäsivulla 2 pyritään uudistamaan nuoria meren eliöitä koskeva nykyinen lainsäädäntö kokoamalla asteittain yhteen kutakin kalastusta koskevat tekniset toimenpiteet. Vaikka ETSK suhtautuu myönteisesti kaikkien hoitotoimenpiteiden kalastuskohtaiseen lähestymistapaan, komitea katsoo, että sitä voidaan soveltaa ensisijaisesti teknisiin toimenpiteisiin. Komission ehdottaman järjestelmän lähtökohtana on teknisiin toimenpiteisiin liittyvien oikeudellisten sääntöjen rakenteen uudistaminen. Komissio ehdottaa, että annetaan lyhyt yleisiä suuntaviivoja koskeva neuvoston asetus ja yksityiskohtaisempia, teknisiä näkökohtia koskevia komission asetuksia. ETSK on huolestunut yksinkertaistamisesta, jonka seurauksena komissio ottaa itselleen tällä hetkellä neuvostolle kuuluvaa säädösvaltaa. Komitea katsoo, että vaikka lainsäädäntö valmisteltaisiin yksinkertaistamistoimenpiteissä ehdotetulla tavalla, neuvoston tulee tehdä asiassa lopullinen päätös.

| 4.3.16 | Tiivistelmäsivulla 2 ehdotetaan, että jäsenvaltiot voivat antaa luvan paikallistasolla toteutettaville teknisille toimenpiteille. ETSK katsoo, että tällaisen mahdollisuuden antaminen voi saattaa EU:n jäsenvaltioiden kalastajat keskenään eriarvoiseen asemaan ja aiheuttaa syrjintää, jos toimenpiteeseen turvaudutaan liian usein tai jos sitä ei valvota asianmukaisesti, sillä se nakertaa yhteisen kalastuspolitiikan alaan kuuluvan lainsäädännön yhdenmukaistamista. Siksi myös asiaa koskevat jäsenvaltioiden pyynnöt tulisi antaa neuvoston hyväksyttäviksi. |
| --- | --- |

4.3.16

Tiivistelmäsivulla 2 ehdotetaan, että jäsenvaltiot voivat antaa luvan paikallistasolla toteutettaville teknisille toimenpiteille. ETSK katsoo, että tällaisen mahdollisuuden antaminen voi saattaa EU:n jäsenvaltioiden kalastajat keskenään eriarvoiseen asemaan ja aiheuttaa syrjintää, jos toimenpiteeseen turvaudutaan liian usein tai jos sitä ei valvota asianmukaisesti, sillä se nakertaa yhteisen kalastuspolitiikan alaan kuuluvan lainsäädännön yhdenmukaistamista. Siksi myös asiaa koskevat jäsenvaltioiden pyynnöt tulisi antaa neuvoston hyväksyttäviksi.

| 4.3.17 | Komissio katsoo, että ehdotettujen toimenpiteiden toteuttaminen edellyttää alan ennakkokuulemisen tehostamista, toteutettujen teknisten toimenpiteiden tulosten arviointia, tiettyjen teknisten käsitteiden tarkempaa määrittelyä, esitteiden ja tiedotteiden laatimista, tietotekniikan hyödyntämistä ja kalastajien raportointivelvollisuuksien vähentämistä. Kaikki nämä toimet ovat ETSK:n mielestä tarpeellisia, mutta komitea korostaa komissiolle, että tietotekniikan hyödyntäminen tietojen keruussa ja hallinnassa edellyttää luonnollisesti sopeutumista ja taloudellista tukea, jonka turvin alukset voivat siirtyä käyttämään uutta tekniikkaa. ETSK katsoo, että tietotekniikan käyttöönotolle on varattava kohtuullinen siirtymäaika, jotta prosessista voidaan sopia teknisen henkilöstön, kalastusalan ammattilaisten ja jäsenvaltioiden kesken, taata liikesalaisuus kaikilta osin, saada asianosaiset luottamaan tietotekniikkaan ja ryhtymään sen käyttäjiksi, kokeilla prosessia reaaliolosuhteissa, antaa tukea käyttöön otettavan uuden materiaalin aiheuttamiin taloudellisiin lisäkustannuksiin ja taata näin yksinkertaistamiseen tähtäävän uudistuksen onnistuminen. |
| --- | --- |

4.3.17

Komissio katsoo, että ehdotettujen toimenpiteiden toteuttaminen edellyttää alan ennakkokuulemisen tehostamista, toteutettujen teknisten toimenpiteiden tulosten arviointia, tiettyjen teknisten käsitteiden tarkempaa määrittelyä, esitteiden ja tiedotteiden laatimista, tietotekniikan hyödyntämistä ja kalastajien raportointivelvollisuuksien vähentämistä. Kaikki nämä toimet ovat ETSK:n mielestä tarpeellisia, mutta komitea korostaa komissiolle, että tietotekniikan hyödyntäminen tietojen keruussa ja hallinnassa edellyttää luonnollisesti sopeutumista ja taloudellista tukea, jonka turvin alukset voivat siirtyä käyttämään uutta tekniikkaa. ETSK katsoo, että tietotekniikan käyttöönotolle on varattava kohtuullinen siirtymäaika, jotta prosessista voidaan sopia teknisen henkilöstön, kalastusalan ammattilaisten ja jäsenvaltioiden kesken, taata liikesalaisuus kaikilta osin, saada asianosaiset luottamaan tietotekniikkaan ja ryhtymään sen käyttäjiksi, kokeilla prosessia reaaliolosuhteissa, antaa tukea käyttöön otettavan uuden materiaalin aiheuttamiin taloudellisiin lisäkustannuksiin ja taata näin yksinkertaistamiseen tähtäävän uudistuksen onnistuminen.

| 4.3.18 | Tiivistelmäsivulla 3 ehdotetaan, että YKP:hen liittyvien tietojen keruuta ja hallintaa koskevia säädöksiä vähennetään. Yksinkertaistamiseen liittyy tiivistelmäsivun 2 tapaan nykyisen oikeudellisen rakenteen uudistaminen antamalla yleistä lähestymistapaa koskeva neuvoston asetus sekä teknisiä ja hallinnollisia näkökohtia koskeva komission täytäntöönpanoasetus. ETSK toistaa edellä kohdassa 4.3.15 ilmaisemansa huolen toimivallasta, jonka komissio aikoo ottaa itselleen. |
| --- | --- |

4.3.18

Tiivistelmäsivulla 3 ehdotetaan, että YKP:hen liittyvien tietojen keruuta ja hallintaa koskevia säädöksiä vähennetään. Yksinkertaistamiseen liittyy tiivistelmäsivun 2 tapaan nykyisen oikeudellisen rakenteen uudistaminen antamalla yleistä lähestymistapaa koskeva neuvoston asetus sekä teknisiä ja hallinnollisia näkökohtia koskeva komission täytäntöönpanoasetus. ETSK toistaa edellä kohdassa 4.3.15 ilmaisemansa huolen toimivallasta, jonka komissio aikoo ottaa itselleen.

| 4.3.19 | Komissio ehdottaa tiivistelmäsivulla 3 yleisen yksinkertaistamissuunnitelman mukaisesti, että laaditaan tietojen keruuta ja hallintaa koskeva monivuotinen ohjelma, jolla pyritään keventämään jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa. Komitea pitää komission ehdotusta aiheellisena ja varteenotettavana, mutta suhtautuu varauksellisesti edellä kohdassa 4.3.17 esittämiinsä seikkoihin. |
| --- | --- |

4.3.19

Komissio ehdottaa tiivistelmäsivulla 3 yleisen yksinkertaistamissuunnitelman mukaisesti, että laaditaan tietojen keruuta ja hallintaa koskeva monivuotinen ohjelma, jolla pyritään keventämään jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa. Komitea pitää komission ehdotusta aiheellisena ja varteenotettavana, mutta suhtautuu varauksellisesti edellä kohdassa 4.3.17 esittämiinsä seikkoihin.

| 4.3.20 | Tiivistelmäsivulla 4 ehdotetaan, että nykyistä valvontalainsäädäntöä uudistetaan tarkistamalla voimassa olevat asetukset ja mukauttamalla ne YKP:n uudistukseen. ETSK:n mielestä valvonta-asetusten tarkistaminen on säädösten yhdenmukaistamisen kannalta erittäin tärkeää, jotta säädöksiä ei tulkittaisi eri tavoin. Kaikissa valvontasäännöksissä on määriteltävä hyvin selkeästi valvonnan käsitteet sekä valvontamenetelmät ja -muodot. Komitea kehottaa joka tapauksessa komissiota ottamaan valvontalainsäädäntöä yksinkertaistettaessa aina huomioon yhteisön kalastuksenvalvontaviraston. |
| --- | --- |

4.3.20

Tiivistelmäsivulla 4 ehdotetaan, että nykyistä valvontalainsäädäntöä uudistetaan tarkistamalla voimassa olevat asetukset ja mukauttamalla ne YKP:n uudistukseen. ETSK:n mielestä valvonta-asetusten tarkistaminen on säädösten yhdenmukaistamisen kannalta erittäin tärkeää, jotta säädöksiä ei tulkittaisi eri tavoin. Kaikissa valvontasäännöksissä on määriteltävä hyvin selkeästi valvonnan käsitteet sekä valvontamenetelmät ja -muodot. Komitea kehottaa joka tapauksessa komissiota ottamaan valvontalainsäädäntöä yksinkertaistettaessa aina huomioon yhteisön kalastuksenvalvontaviraston.

| 4.3.21 | Tiivistelmäsivulla 5 komissio ehdottaa kaikkien valvontaa ja tietokoneistamista koskevien säännösten tarkistamista. Komission tarkoituksena on laatia asetuksia sen jälkeen, kun neuvosto on tehnyt päätöksensä komission ehdotuksesta kalastustoimia koskevien tietojen sähköisestä kirjaamisesta ja toimittamisesta sekä kaukohavaintokeinoista. (12) Lisäksi tietokoneistetaan kolmansien maiden kanssa tehtyihin kalastussopimuksiin liittyvä kalastuslisenssien sekä saaliita ja pyyntiponnistusta koskevien tietojen hallinnointi. ETSK pitää toki valvontajärjestelmien tietokoneistamista tarpeellisena, mutta toistaa edellä kohdassa 4.3.17 esittämänsä kehotuksen säätää siirtymäajasta, jonka kuluessa tietotekniikka otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

4.3.21

Tiivistelmäsivulla 5 komissio ehdottaa kaikkien valvontaa ja tietokoneistamista koskevien säännösten tarkistamista. Komission tarkoituksena on laatia asetuksia sen jälkeen, kun neuvosto on tehnyt päätöksensä komission ehdotuksesta kalastustoimia koskevien tietojen sähköisestä kirjaamisesta ja toimittamisesta sekä kaukohavaintokeinoista. (12) Lisäksi tietokoneistetaan kolmansien maiden kanssa tehtyihin kalastussopimuksiin liittyvä kalastuslisenssien sekä saaliita ja pyyntiponnistusta koskevien tietojen hallinnointi. ETSK pitää toki valvontajärjestelmien tietokoneistamista tarpeellisena, mutta toistaa edellä kohdassa 4.3.17 esittämänsä kehotuksen säätää siirtymäajasta, jonka kuluessa tietotekniikka otetaan käyttöön.

| 4.3.22 | Tiivistelmäsivulla 6 esitetään, että kaikki YKP:tä koskevat säädökset yksinkertaistetaan sellaisten säännösten poistamiseksi, joissa asetetaan YKP:n asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta tarpeettomia tai vähämerkityksisiä raportointivelvoitteita. ETSK:n mielestä lainsäädäntöä yksinkertaistettaessa on poistettava kaikki tarpeettomat tai vähämerkityksiset raportointivelvoitteet ja kevennettävä näin asianosaisten ja jäsenvaltioiden byrokraattista taakkaa. |
| --- | --- |

4.3.22

Tiivistelmäsivulla 6 esitetään, että kaikki YKP:tä koskevat säädökset yksinkertaistetaan sellaisten säännösten poistamiseksi, joissa asetetaan YKP:n asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta tarpeettomia tai vähämerkityksisiä raportointivelvoitteita. ETSK:n mielestä lainsäädäntöä yksinkertaistettaessa on poistettava kaikki tarpeettomat tai vähämerkityksiset raportointivelvoitteet ja kevennettävä näin asianosaisten ja jäsenvaltioiden byrokraattista taakkaa.

| 4.3.23 | Tiivistelmäsivun 7 aiheena on yhteisön vesien ulkopuolisten kalastuslisenssimenettelyjen yksinkertaistaminen uudistamalla kolmansien maiden kanssa tehtyjen kalastussopimusten hallintoa koskevat määräykset. Järjestelmää yksinkertaistetaan uudistamalla nykyinen oikeudellinen rakenne siten, että neuvosto säätää perusperiaatteista ja komissio teknisistä ja hallinnollisista näkökohdista. Komitea pitää tällaista yksinkertaistamista tarpeellisena ja kehottaa komissiota harkitsemaan, että laadittaisiin tyyppisopimus, jonka pohjalta neuvoteltaisiin kaikki kolmansien maiden kanssa tehtävät kalastussopimukset, ja että kalastuslisenssit käsiteltäisiin ja myönnettäisiin sähköisesti. |
| --- | --- |

4.3.23

Tiivistelmäsivun 7 aiheena on yhteisön vesien ulkopuolisten kalastuslisenssimenettelyjen yksinkertaistaminen uudistamalla kolmansien maiden kanssa tehtyjen kalastussopimusten hallintoa koskevat määräykset. Järjestelmää yksinkertaistetaan uudistamalla nykyinen oikeudellinen rakenne siten, että neuvosto säätää perusperiaatteista ja komissio teknisistä ja hallinnollisista näkökohdista. Komitea pitää tällaista yksinkertaistamista tarpeellisena ja kehottaa komissiota harkitsemaan, että laadittaisiin tyyppisopimus, jonka pohjalta neuvoteltaisiin kaikki kolmansien maiden kanssa tehtävät kalastussopimukset, ja että kalastuslisenssit käsiteltäisiin ja myönnettäisiin sähköisesti.

| 4.3.24 | ETSK katsoo, että yhteisön aluevesien ulkopuolella kalastaviin aluksiin sovellettavia YKP:n osia yksinkertaistettaessa ja parannettaessa on lisäksi omaksuttava kalastuskohtainen lähestymistapa sekä kohdeltava kyseistä kalastusta muista poikkeavasti kaikilla tasoilla: laivasto, lisenssimenettelyt, saaliiden ilmoittaminen jne. ETSK katsoo, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien ja yhteisön aluevesien ulkopuolella kalastavien alusten oikeudet ja velvollisuudet on mukautettava saaliisiin ja pyyntialueisiin. Siksi ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään toimintasuunnitelmaansa tämän tavoitteen sen sijaan, että se mainittaisiin vain kohdassa, jossa käsitellään kalastussopimuksia (tai kumppanuussopimuksia). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että aluksilla on noudatettava yhteisön työmarkkinaosapuolten hyväksymää sosiaalilauseketta. |
| --- | --- |

4.3.24

ETSK katsoo, että yhteisön aluevesien ulkopuolella kalastaviin aluksiin sovellettavia YKP:n osia yksinkertaistettaessa ja parannettaessa on lisäksi omaksuttava kalastuskohtainen lähestymistapa sekä kohdeltava kyseistä kalastusta muista poikkeavasti kaikilla tasoilla: laivasto, lisenssimenettelyt, saaliiden ilmoittaminen jne. ETSK katsoo, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien ja yhteisön aluevesien ulkopuolella kalastavien alusten oikeudet ja velvollisuudet on mukautettava saaliisiin ja pyyntialueisiin. Siksi ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään toimintasuunnitelmaansa tämän tavoitteen sen sijaan, että se mainittaisiin vain kohdassa, jossa käsitellään kalastussopimuksia (tai kumppanuussopimuksia). Komitea korostaa tässä yhteydessä, että aluksilla on noudatettava yhteisön työmarkkinaosapuolten hyväksymää sosiaalilauseketta.

| 4.3.25 | ETSK katsoo, että laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta, joka on yksi YKP:n tavoitteista (etenkin ulkoisen toiminnan yhteydessä), olisi hyvä mainita toimintasuunnitelmassa ja pyrkiä määrittelemään laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta mahdollisimman yksinkertaisesti ja tehokkaasti. ETSK katsoo, että prosessissa on keskityttävä saattamaan tuotteet kulutusmarkkinoille, vahvistamaan satamavaltion valtuuksia ja kieltämään avomerellä tapahtuvat saaliinsiirrot. |
| --- | --- |

4.3.25

ETSK katsoo, että laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta, joka on yksi YKP:n tavoitteista (etenkin ulkoisen toiminnan yhteydessä), olisi hyvä mainita toimintasuunnitelmassa ja pyrkiä määrittelemään laittoman, sääntelemättömän ja ilmoittamattoman kalastuksen torjunta mahdollisimman yksinkertaisesti ja tehokkaasti. ETSK katsoo, että prosessissa on keskityttävä saattamaan tuotteet kulutusmarkkinoille, vahvistamaan satamavaltion valtuuksia ja kieltämään avomerellä tapahtuvat saaliinsiirrot.

5.   Erityistä

| 5.1 | Vuosiksi 2006–2008 laadittu toimintasuunnitelma, sellaisena kuin se on esitetty komission tiedonannossa, on yhteisön kalastusalan lainsäädännön parantamisen kannalta erittäin merkittävä. Kalavarojen valvontaan ja hoitoon ei kuitenkaan liity huomattavia täydentäviä säädöksiä, jotka olisikin lisättävä komission ehdotuksiin. Komitea kannustaa komissiota täydentämään ehdotuksia viipymättä. |
| --- | --- |

5.1

Vuosiksi 2006–2008 laadittu toimintasuunnitelma, sellaisena kuin se on esitetty komission tiedonannossa, on yhteisön kalastusalan lainsäädännön parantamisen kannalta erittäin merkittävä. Kalavarojen valvontaan ja hoitoon ei kuitenkaan liity huomattavia täydentäviä säädöksiä, jotka olisikin lisättävä komission ehdotuksiin. Komitea kannustaa komissiota täydentämään ehdotuksia viipymättä.

| 5.2 | Komitea katsoo, että kaikkien parannettaviksi ja yksinkertaistettaviksi ehdotettujen säädösten joukosta kannattaa korostaa TACeja/kiintiöitä ja pyyntiponnistusta koskevaa säädöstä, joka on monivuotisten hoitosuunnitelmien kehittämisen kannalta erityisen tärkeä. |
| --- | --- |

5.2

Komitea katsoo, että kaikkien parannettaviksi ja yksinkertaistettaviksi ehdotettujen säädösten joukosta kannattaa korostaa TACeja/kiintiöitä ja pyyntiponnistusta koskevaa säädöstä, joka on monivuotisten hoitosuunnitelmien kehittämisen kannalta erityisen tärkeä.

| 5.3 | Vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman toteuttaminen saattaa merkitä sitä, että komission on annettava uusia täytäntöönpanoasetuksia. ETSK:n mielestä täytäntöönpanoasetusten määrän lisääntyminen ei ole välttämättä ongelmallista. On tärkeää, että yhteisön säännöstön lisääntymisestä huolimatta asetukset ovat entistä yksinkertaisempia, ne on suunnattu asianomaisiin kalastustoimiin, ne ovat helppolukuisia ja mahdollisimman pitkälle konsolidoituja. |
| --- | --- |

5.3

Vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman toteuttaminen saattaa merkitä sitä, että komission on annettava uusia täytäntöönpanoasetuksia. ETSK:n mielestä täytäntöönpanoasetusten määrän lisääntyminen ei ole välttämättä ongelmallista. On tärkeää, että yhteisön säännöstön lisääntymisestä huolimatta asetukset ovat entistä yksinkertaisempia, ne on suunnattu asianomaisiin kalastustoimiin, ne ovat helppolukuisia ja mahdollisimman pitkälle konsolidoituja.

| 5.4 | Konsolidoinnissa komitea kiinnittää komission huomiota siihen, että kalastusalan nykyinen lainsäädäntö on hankalasti tulkittavissa, koska siinä viitataan toistamiseen muihin asetuksiin, direktiiveihin ja tiedonantoihin. Tekstien konsolidointi on ensiarvoisen tärkeää, jotta tekstit ovat helppolukuisia ja ymmärrettäviä. |
| --- | --- |

5.4

Konsolidoinnissa komitea kiinnittää komission huomiota siihen, että kalastusalan nykyinen lainsäädäntö on hankalasti tulkittavissa, koska siinä viitataan toistamiseen muihin asetuksiin, direktiiveihin ja tiedonantoihin. Tekstien konsolidointi on ensiarvoisen tärkeää, jotta tekstit ovat helppolukuisia ja ymmärrettäviä.

| 5.5 | Pantaessa valvontasäädöksiä täytäntöön on erittäin tärkeää koordinoida komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintaa. Jotta jäsenvaltiot eivät tulkitsisi kalastuksen valvontaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä kukin eri tavoin, mitä kalastajat hyvin usein valittavat, yhteisön kalastuksenvalvontaviraston on ryhdyttävä yhtenäistämään kriteerejä. |
| --- | --- |

5.5

Pantaessa valvontasäädöksiä täytäntöön on erittäin tärkeää koordinoida komission ja yhteisön kalastuksenvalvontaviraston toimintaa. Jotta jäsenvaltiot eivät tulkitsisi kalastuksen valvontaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä kukin eri tavoin, mitä kalastajat hyvin usein valittavat, yhteisön kalastuksenvalvontaviraston on ryhdyttävä yhtenäistämään kriteerejä.

| 5.6 | Komitea katsoo, että yhteisön kalastusalan lainsäädännön tietokoneistaminen on tärkeää, jotta yhteisön tekstit ovat sähköisesti saatavilla. Uusi tietotekniikka on kuitenkin otettava kalastusaluksilla käyttöön hitaasti ja asteittain eikä siitä saa koitua kustannuksia kalastajille, sillä tietyt tietotekniikkasuunnitelmat saattavat osoittautua aluksille epätarkoituksenmukaisiksi. |
| --- | --- |

5.6

Komitea katsoo, että yhteisön kalastusalan lainsäädännön tietokoneistaminen on tärkeää, jotta yhteisön tekstit ovat sähköisesti saatavilla. Uusi tietotekniikka on kuitenkin otettava kalastusaluksilla käyttöön hitaasti ja asteittain eikä siitä saa koitua kustannuksia kalastajille, sillä tietyt tietotekniikkasuunnitelmat saattavat osoittautua aluksille epätarkoituksenmukaisiksi.

| 5.7 | Komitea kannustaa komissiota löytämään ratkaisun kaikkiin vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman tiellä oleviin hankaluuksiin. Komitea on vakuuttunut siitä, että toimintasuunnitelma on erittäin tarpeellinen ja että siitä on hyötyä yhteisön kalastusalalle. |
| --- | --- |

5.7

Komitea kannustaa komissiota löytämään ratkaisun kaikkiin vuosiksi 2006–2008 laaditun toimintasuunnitelman tiellä oleviin hankaluuksiin. Komitea on vakuuttunut siitä, että toimintasuunnitelma on erittäin tarpeellinen ja että siitä on hyötyä yhteisön kalastusalalle.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2001) 428 lopullinen, 30. heinäkuuta 2001.

1

(2)  EYVL C 125, 27.5.2002, s. 61 KOM(2001) 428 lopullinen, Valkoinen kirja ”Eurooppalainen hallintotapa”.

2

(3)  Komission tiedonanto — Lainsäädännön yksinkertaistamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma, KOM (2002) 278 lopullinen, 5. kesäkuuta 2002.

3

(4)  KOM(2003) 71 lopullinen, helmikuu 2003.

4

(5)  KOM(2005) 97 lopullinen, maaliskuu 2005.

5

(6)  EUVL C 321, 31.12.2003 sekä oikaisu EUVL C 4, 8.1.2004.

6

(7)  Komission tiedonanto ”Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen — Strategia sääntely-ympäristön yksinkertaistamiseksi”, KOM (2005) 535 lopullinen, lokakuu 2005.

7

(8)  KOM(2004) 820 lopullinen, 15. joulukuuta 2004.

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2371/2002.

9

(10)  KOM(2004) 497 lopullinen.

10

(11)  KOM(2005) 647 lopullinen, 8. joulukuuta 2005.

11

(12)  KOM(2004) 724 lopullinen.

12

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/67

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia”

KOM(2005) 670 lopullinen — SEC(2005) 1683 ja SEC(2005) 1684

(2006/C 309/14)

Euroopan komissio päätti 21. joulukuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Lutz Ribbe.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 157 ääntä puolesta ja 2 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Komitean päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää komission tiedonantoa aiheesta ”Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia” lähtökohtaisesti tervetulleena ja kannattaa siinä esitettyä tavoitetta parantaa luonnonvarojen tuottavuutta ja niiden käytön tehokkuutta, eli pyrkimystä erottaa taloudellinen kasvu entistä enemmän luonnonvarojen käytöstä ja samalla vähentää käytettävien luonnonvarojen ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

1.1

ETSK pitää komission tiedonantoa aiheesta ”Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia” lähtökohtaisesti tervetulleena ja kannattaa siinä esitettyä tavoitetta parantaa luonnonvarojen tuottavuutta ja niiden käytön tehokkuutta, eli pyrkimystä erottaa taloudellinen kasvu entistä enemmän luonnonvarojen käytöstä ja samalla vähentää käytettävien luonnonvarojen ympäristövaikutuksia.

| 1.2 | ETSK viittaa uudelleen jo kaksi vuotta sitten komissiolle esittämäänsä kantaan, jonka mukaan komission asianomaisessa strategiassa on käsiteltävä perusteellisesti myös uusiutumattomien luonnonvarojen kysymystä. ETSK pitää komission asiakirjan keskeisenä puutteena, ettei siinä käsitellä mainittua kysymystä. |
| --- | --- |

1.2

ETSK viittaa uudelleen jo kaksi vuotta sitten komissiolle esittämäänsä kantaan, jonka mukaan komission asianomaisessa strategiassa on käsiteltävä perusteellisesti myös uusiutumattomien luonnonvarojen kysymystä. ETSK pitää komission asiakirjan keskeisenä puutteena, ettei siinä käsitellä mainittua kysymystä.

| 1.3 | ETSK:n mukaan strategiaan tulisi myös sisällyttää uusiutumattomia luonnonvaroja koskevia selkeitä kantoja, joiden tulisi ulottua kyseessä olevan strategian suunniteltua kestoa (25 vuotta) pidemmälle. ETSK pitää näin ollen tarpeellisena täydentää strategiaa ja jatkaa sen voimassaoloa 50–100 vuoteen, mikä vaatisi tietysti myös välitavoitteiden asettamista. |
| --- | --- |

1.3

ETSK:n mukaan strategiaan tulisi myös sisällyttää uusiutumattomia luonnonvaroja koskevia selkeitä kantoja, joiden tulisi ulottua kyseessä olevan strategian suunniteltua kestoa (25 vuotta) pidemmälle. ETSK pitää näin ollen tarpeellisena täydentää strategiaa ja jatkaa sen voimassaoloa 50–100 vuoteen, mikä vaatisi tietysti myös välitavoitteiden asettamista.

| 1.4 | Toisaalta on ymmärrettävä, että tiettyjen luonnonvarojen (esimerkiksi kalavarojen) säilyttäminen vaatii välittömiä ja konkreettisia toimia, eikä aikaa enää ole hukattavaksi. |
| --- | --- |

1.4

Toisaalta on ymmärrettävä, että tiettyjen luonnonvarojen (esimerkiksi kalavarojen) säilyttäminen vaatii välittömiä ja konkreettisia toimia, eikä aikaa enää ole hukattavaksi.

| 1.5 | Todellisen strategian onnistumiseksi on välttämätöntä määritellä aluksi selkeät ja saavutettavat tavoitteet, joihin sitten pyritään konkreettisten ja samoin selkeästi määriteltävien välineiden avulla (mikä muodostaakin varsinaisen strategian). Komission asiakirjasta ei kuitenkaan löydy selkeitä tavoitteita eikä myöskään konkreettisia välineitä. Tämä johtuu varmaan myös siitä, että lukuisille luonnonvaroille ei voidakaan laatia yhtä, kaiken kattavaa strategiaa, vaan tarvitaan omat, alakohtaiset strategiat, joita komissio onkin osittain työstämässä. |
| --- | --- |

1.5

Todellisen strategian onnistumiseksi on välttämätöntä määritellä aluksi selkeät ja saavutettavat tavoitteet, joihin sitten pyritään konkreettisten ja samoin selkeästi määriteltävien välineiden avulla (mikä muodostaakin varsinaisen strategian). Komission asiakirjasta ei kuitenkaan löydy selkeitä tavoitteita eikä myöskään konkreettisia välineitä. Tämä johtuu varmaan myös siitä, että lukuisille luonnonvaroille ei voidakaan laatia yhtä, kaiken kattavaa strategiaa, vaan tarvitaan omat, alakohtaiset strategiat, joita komissio onkin osittain työstämässä.

| 1.6 | Näin ollen ETSK ei pidä komission tiedonantoa todellisena strategiana vaan lähinnä erittäin tervetulleena ja oikeana perusfilosofiana, jonka toteutus ei kuitenkaan onnistune perustettavaksi ehdotettujen tietokantojen ja asiantuntijaelinten avulla. |
| --- | --- |

1.6

Näin ollen ETSK ei pidä komission tiedonantoa todellisena strategiana vaan lähinnä erittäin tervetulleena ja oikeana perusfilosofiana, jonka toteutus ei kuitenkaan onnistune perustettavaksi ehdotettujen tietokantojen ja asiantuntijaelinten avulla.

2.   Lausunnon keskeiset kohdat ja taustatietoja

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 1. lokakuuta 2003 tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Kohti luonnonvarojen kestävän käytön teemakohtaista strategiaa” (1). Kyseisessä tiedonannossaan komissio käsitteli mainitun strategian perusteita ja käynnisti sen myötä asianomaisten ja aiheesta kiinnostuneiden yhteiskunnallisten tahojen ensimmäisen kuulemiskierroksen. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komissio julkaisi 1. lokakuuta 2003 tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Kohti luonnonvarojen kestävän käytön teemakohtaista strategiaa” (1). Kyseisessä tiedonannossaan komissio käsitteli mainitun strategian perusteita ja käynnisti sen myötä asianomaisten ja aiheesta kiinnostuneiden yhteiskunnallisten tahojen ensimmäisen kuulemiskierroksen.

| 2.2 | ETSK kannatti 28. huhtikuuta 2004 luonnonvarojen kestävästä käytöstä antamassaan lausunnossa (2) lähtökohtaisesti komission ehdotusta asianomaisen strategian laatimiseksi. |
| --- | --- |

2.2

ETSK kannatti 28. huhtikuuta 2004 luonnonvarojen kestävästä käytöstä antamassaan lausunnossa (2) lähtökohtaisesti komission ehdotusta asianomaisen strategian laatimiseksi.

| 2.3 | Euroopan komissio esittikin 21. joulukuuta 2005 neuvostolle, Euroopan parlamentille, ETSK:lle ja AK:lle tiedonannon ”Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia”. Kyseinen komission asiakirja (3) on käsillä olevan lausunnon aiheena. |
| --- | --- |

2.3

Euroopan komissio esittikin 21. joulukuuta 2005 neuvostolle, Euroopan parlamentille, ETSK:lle ja AK:lle tiedonannon ”Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia”. Kyseinen komission asiakirja (3) on käsillä olevan lausunnon aiheena.

| 2.4 | ETSK pitää tietysti myös tällä kertaa tervetulleena ”strategian” esittämistä, ja näkee siinä yhteyksiä kestävän kehityksen strategiaan. ETSK pitää välttämättömänä eurooppalaista strategiaa erilaisten uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämiseksi, jotta syntyvät haasteet voidaan kohdata ja voittaa pysyvästi. Tiedonannon suunta on kiistämättä oikea, mutta esitetyt aloitteet ja toimet ovat ETSK:n mielestä riittämättömiä. |
| --- | --- |

2.4

ETSK pitää tietysti myös tällä kertaa tervetulleena ”strategian” esittämistä, ja näkee siinä yhteyksiä kestävän kehityksen strategiaan. ETSK pitää välttämättömänä eurooppalaista strategiaa erilaisten uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämiseksi, jotta syntyvät haasteet voidaan kohdata ja voittaa pysyvästi. Tiedonannon suunta on kiistämättä oikea, mutta esitetyt aloitteet ja toimet ovat ETSK:n mielestä riittämättömiä.

3.   Komission tiedonantoa koskevat kommentit

| 3.1 | Molemmissa edellä mainituissa komission tiedonannoissa ratkaistavia ongelmia koskeva analyysi on ymmärrettävästi sama. Komissio toteaa, että






  — | taloutemme toimivuus riippuu uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen olemassaolosta ja saatavuudesta |
| --- | --- | --- |

3.1

Molemmissa edellä mainituissa komission tiedonannoissa ratkaistavia ongelmia koskeva analyysi on ymmärrettävästi sama. Komissio toteaa, että

—

taloutemme toimivuus riippuu uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen olemassaolosta ja saatavuudesta

| — | luonnonvaroilla on merkitystä elämänlaatumme kannalta |
| --- | --- |

—

luonnonvaroilla on merkitystä elämänlaatumme kannalta

| — | luonnonvarojen käyttömalleja ei voida säilyttää nykyisellään, vaikka ”materiaalien käytön tehokkuus Euroopassa onkin huomattavasti parantunut”. |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen käyttömalleja ei voida säilyttää nykyisellään, vaikka ”materiaalien käytön tehokkuus Euroopassa onkin huomattavasti parantunut”.

| — | talouskasvun ja luonnonvarojen käytön tai kulutuksen välisen suhteen purkamista onkin välttämättä tehostettava |
| --- | --- |

—

talouskasvun ja luonnonvarojen käytön tai kulutuksen välisen suhteen purkamista onkin välttämättä tehostettava

| — | luonnonvarojen tehoton hyödyntäminen ja uusiutuvien luonnonvarojen liiallinen käyttö jarruttavat kasvua pitkäjännitteisesti. |
| --- | --- |

—

luonnonvarojen tehoton hyödyntäminen ja uusiutuvien luonnonvarojen liiallinen käyttö jarruttavat kasvua pitkäjännitteisesti.

| 3.2 | Nyt esitetyssä asiakirjassa korostetaan kuitenkin huomattavasti vahvemmin, että kyse ei ole pelkästään talouskasvun ja luonnonvarojen käytön välisen yhteyden purkamisesta vaan myös luonnonvarojen (vähennetyn tai vähennettävän) käytön ympäristövaikutusten lieventämisestä. Kyseessä on siis eräänlainen kaksoisstrategia, jota komissio esitteli jo vuosia sitten — ennen kestävän kehityksen strategiaa koskevaa päätöstä — ”Factor 10 -ekotehokkuuskäsitteenä”. |
| --- | --- |

3.2

Nyt esitetyssä asiakirjassa korostetaan kuitenkin huomattavasti vahvemmin, että kyse ei ole pelkästään talouskasvun ja luonnonvarojen käytön välisen yhteyden purkamisesta vaan myös luonnonvarojen (vähennetyn tai vähennettävän) käytön ympäristövaikutusten lieventämisestä. Kyseessä on siis eräänlainen kaksoisstrategia, jota komissio esitteli jo vuosia sitten — ennen kestävän kehityksen strategiaa koskevaa päätöstä — ”Factor 10 -ekotehokkuuskäsitteenä”.

| 3.3 | Esimerkkinä mainittakoon, että entistä korkeamman hyötysuhteen ansiosta nykyaikaiset hiilivoimalat kuluttavat aiempaa vähemmän luonnonvaroja tuotettaessa kilowattitunti sähköä. Jotta ympäristövaikutuksia voitaisiin kuitenkin vähentää entisestään, nykyisin pyritään vähentämään jokaisen hiilitonnin ilmastovaikutuksia edelleen, esimerkiksi kehittämällä ns. ilmastoneutraaleja voimaloita, joissa syntyvä hiilidioksidi sidotaan ja varastoidaan maanalaisesti. |
| --- | --- |

3.3

Esimerkkinä mainittakoon, että entistä korkeamman hyötysuhteen ansiosta nykyaikaiset hiilivoimalat kuluttavat aiempaa vähemmän luonnonvaroja tuotettaessa kilowattitunti sähköä. Jotta ympäristövaikutuksia voitaisiin kuitenkin vähentää entisestään, nykyisin pyritään vähentämään jokaisen hiilitonnin ilmastovaikutuksia edelleen, esimerkiksi kehittämällä ns. ilmastoneutraaleja voimaloita, joissa syntyvä hiilidioksidi sidotaan ja varastoidaan maanalaisesti.

| 3.4 | ETSK pitää erittäin tervetulleena, että nyt esitettyyn strategiaan kuuluu tehokkuuden asettaminen periaatteeksi kaikkien luonnonvarojen käytössä. |
| --- | --- |

3.4

ETSK pitää erittäin tervetulleena, että nyt esitettyyn strategiaan kuuluu tehokkuuden asettaminen periaatteeksi kaikkien luonnonvarojen käytössä.

ETSK:n kriittiset huomautukset

| 3.5 | Vaikka ETSK kannattaakin varauksettomasti komission lähestymistapaa, komitea esittää kuitenkin ”strategiasta” muutamia hyvinkin kriittisiä huomautuksia: |
| --- | --- |

3.5

Vaikka ETSK kannattaakin varauksettomasti komission lähestymistapaa, komitea esittää kuitenkin ”strategiasta” muutamia hyvinkin kriittisiä huomautuksia:

| 3.6 | Komissio toteaa tiedonannossaan, että uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen välillä on tehtävä ero, ja että merkittäviä ongelmia esiintyy lähinnä uusiutuvien luonnonvarojen (kuten kalavarojen, makean veden varojen) kohdalla. |
| --- | --- |

3.6

Komissio toteaa tiedonannossaan, että uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen välillä on tehtävä ero, ja että merkittäviä ongelmia esiintyy lähinnä uusiutuvien luonnonvarojen (kuten kalavarojen, makean veden varojen) kohdalla.

| 3.7 | Komissio viittaa siihen, että luonnonvarojen käyttö on ollut keskeinen teema eurooppalaista ympäristöpolitiikkaa koskevissa keskusteluissa jo 30 vuoden ajan ja että ”1970-luvulla ensimmäinen öljykriisi aiheutti huolta luonnonvarojen niukkuudesta ja kasvun rajoista”. Komission mukaan luonnonvarojen niukkuus ei kuitenkaan ”ole osoittautunut ympäristön kannalta niin ongelmalliseksi kuin tuolloin ennustettiin. Fossiilisten polttoaineiden varannot eivät ole ehtyneet ja markkinat ovat säännelleet niukkuutta hinnoittelumekanismien avulla”. |
| --- | --- |

3.7

Komissio viittaa siihen, että luonnonvarojen käyttö on ollut keskeinen teema eurooppalaista ympäristöpolitiikkaa koskevissa keskusteluissa jo 30 vuoden ajan ja että ”1970-luvulla ensimmäinen öljykriisi aiheutti huolta luonnonvarojen niukkuudesta ja kasvun rajoista”. Komission mukaan luonnonvarojen niukkuus ei kuitenkaan ”ole osoittautunut ympäristön kannalta niin ongelmalliseksi kuin tuolloin ennustettiin. Fossiilisten polttoaineiden varannot eivät ole ehtyneet ja markkinat ovat säännelleet niukkuutta hinnoittelumekanismien avulla”.

| 3.8 | Onkin totta, että ympäristön kannalta ongelmana ei ole se, onko uusiutumaton luonnonvara käynyt vähiin, edelleen saatavissa tai ehtynyt. Ekologinen ongelma perustuu — kuten komissiokin toteaa — luonnonvarojen käytön tai ylikäytön vaikutuksiin (esimerkiksi ilmastoon). Ympäristön kannalta öljyn tai hiilen muodossa varastoituneen aurinkoenergian loppuminen ei siis ole ongelmallista. ETSK huomauttaa kuitenkin, että uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen muodostaa valtavan ongelman taloudelle ja näin ollen myös sosiaalisen ongelman, jolla on huomattavat vaikutukset ihmisten elintasoon. Kyse ei siis ole pelkästään luonnonvarojen käytön ympäristövaikutuksista, vaan tässä on muistettava myös nykyisten ja tulevien sukupolvien mahdollisuudet luonnonvarojen käyttöön. Yksi seuraavien vuosikymmenten keskeisistä haasteista kestävästä kehityksestä käytävää keskustelua ajatellen onkin varmistaa luonnonvarojen saatavuus myös tuleville sukupolville. Kysymys luonnonvarojen niukkuudesta ei ETSK:n mielestä ole pelkästään ympäristökysymys, vaan se koskee myös kestävää kehitystä, joka käsittää tunnetusti ekologisia, yhteiskunnallisia ja taloudellisia kriteereitä. |
| --- | --- |

3.8

Onkin totta, että ympäristön kannalta ongelmana ei ole se, onko uusiutumaton luonnonvara käynyt vähiin, edelleen saatavissa tai ehtynyt. Ekologinen ongelma perustuu — kuten komissiokin toteaa — luonnonvarojen käytön tai ylikäytön vaikutuksiin (esimerkiksi ilmastoon). Ympäristön kannalta öljyn tai hiilen muodossa varastoituneen aurinkoenergian loppuminen ei siis ole ongelmallista. ETSK huomauttaa kuitenkin, että uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen muodostaa valtavan ongelman taloudelle ja näin ollen myös sosiaalisen ongelman, jolla on huomattavat vaikutukset ihmisten elintasoon. Kyse ei siis ole pelkästään luonnonvarojen käytön ympäristövaikutuksista, vaan tässä on muistettava myös nykyisten ja tulevien sukupolvien mahdollisuudet luonnonvarojen käyttöön. Yksi seuraavien vuosikymmenten keskeisistä haasteista kestävästä kehityksestä käytävää keskustelua ajatellen onkin varmistaa luonnonvarojen saatavuus myös tuleville sukupolville. Kysymys luonnonvarojen niukkuudesta ei ETSK:n mielestä ole pelkästään ympäristökysymys, vaan se koskee myös kestävää kehitystä, joka käsittää tunnetusti ekologisia, yhteiskunnallisia ja taloudellisia kriteereitä.

| 3.9 | Komission viittaus ”markkinoihin”, jotka reagoivat vähenevään tarjontaan hintojen korotuksilla, pitää täysin paikkansa. Viime kuukausien osittain dramaattiset öljyn hinnankorotukset, jotka ovat vaikuttaneet raskaasti eurooppalaiseenkin talouteen, eivät tietenkään perustu pelkästään pitkällä aikavälillä odotettavissa olevaan uusiutumattomien luonnonvarojen ehtymiseen, vaan johtuvat osittain monopoliasemassa olevien tarjoajien markkinavallasta sekä poliittisesta epävakaudesta maissa, joilla näitä luonnonvaroja lähinnä on. |
| --- | --- |

3.9

Komission viittaus ”markkinoihin”, jotka reagoivat vähenevään tarjontaan hintojen korotuksilla, pitää täysin paikkansa. Viime kuukausien osittain dramaattiset öljyn hinnankorotukset, jotka ovat vaikuttaneet raskaasti eurooppalaiseenkin talouteen, eivät tietenkään perustu pelkästään pitkällä aikavälillä odotettavissa olevaan uusiutumattomien luonnonvarojen ehtymiseen, vaan johtuvat osittain monopoliasemassa olevien tarjoajien markkinavallasta sekä poliittisesta epävakaudesta maissa, joilla näitä luonnonvaroja lähinnä on.

| 3.10 | ETSK toistaa tässä yhteydessä huomionsa, jotka se esitti jo kaksi vuotta sitten aiemmasta tiedonannosta antamassaan lausunnossa: Yhteiskunnalle annetaan vääränlainen poliittinen signaali, kun nyt esitetään pelkästään 25 vuodeksi ”strategia”, jossa ei oteta — ainakaan riittävästi — huomioon pitkällä aikavälillä selkeästi ennustettavissa olevaa tiettyjen keskeisten uusiutumattomien luonnonvarojen (esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden) niukkuutta ja ehtymistä. ETSK pitää uusiutumattomien luonnonvarojen saatavuutta keskeisenä kriteerinä, kun otetaan vastuuta vaadituista kestävyyskriteereistä. |
| --- | --- |

3.10

ETSK toistaa tässä yhteydessä huomionsa, jotka se esitti jo kaksi vuotta sitten aiemmasta tiedonannosta antamassaan lausunnossa: Yhteiskunnalle annetaan vääränlainen poliittinen signaali, kun nyt esitetään pelkästään 25 vuodeksi ”strategia”, jossa ei oteta — ainakaan riittävästi — huomioon pitkällä aikavälillä selkeästi ennustettavissa olevaa tiettyjen keskeisten uusiutumattomien luonnonvarojen (esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden) niukkuutta ja ehtymistä. ETSK pitää uusiutumattomien luonnonvarojen saatavuutta keskeisenä kriteerinä, kun otetaan vastuuta vaadituista kestävyyskriteereistä.

| 3.11 | ETSK muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että lukuisat talouden alat ovat riippuvaisia paitsi fossiilisten energialähteiden saatavuudesta yleensä myös niiden ”edullisuudesta”. Näihin perusteisiin tukeutuvilla kansantalouksilla on tulevaisuudessa suurimmat sopeutumisvaikeudet. Näin ollen ETSK yhtyy komission kantaan, jonka mukaan luonnonvarojen tehoton käyttö jarruttaa kasvua pitkäjännitteisesti. |
| --- | --- |

3.11

ETSK muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että lukuisat talouden alat ovat riippuvaisia paitsi fossiilisten energialähteiden saatavuudesta yleensä myös niiden ”edullisuudesta”. Näihin perusteisiin tukeutuvilla kansantalouksilla on tulevaisuudessa suurimmat sopeutumisvaikeudet. Näin ollen ETSK yhtyy komission kantaan, jonka mukaan luonnonvarojen tehoton käyttö jarruttaa kasvua pitkäjännitteisesti.

| 3.12 | Luonnonvarojen hinnannousua voidaan aluksi vielä tasoittaa jonkin verran tehokkuustoimien avulla. Monilla aloilla, kuten liikenne- ja energiasektorilla, rajoittunut saatavuus tai hyvin korkeat hinnat voivat mahdollisesti johtaa merkittäviin rakennemuutoksiin. Koska tähän voi liittyä erittäin suuria investointeja, tarvittaviin suunnanmuutoksiin tulisi virhesijoitusten välttämiseksi ryhtyä mahdollisimman aikaisin. |
| --- | --- |

3.12

Luonnonvarojen hinnannousua voidaan aluksi vielä tasoittaa jonkin verran tehokkuustoimien avulla. Monilla aloilla, kuten liikenne- ja energiasektorilla, rajoittunut saatavuus tai hyvin korkeat hinnat voivat mahdollisesti johtaa merkittäviin rakennemuutoksiin. Koska tähän voi liittyä erittäin suuria investointeja, tarvittaviin suunnanmuutoksiin tulisi virhesijoitusten välttämiseksi ryhtyä mahdollisimman aikaisin.

| 3.13 | Esimerkki vastaavanlaisesta pitkän aikavälin strategisesta ajattelusta on Ruotsin hallituksen ilmoitus luopua sekä ydinenergiasta että pyrkiä irrottautumaan öljyn käytöstä. Tällainen suunnitelma on tietysti toteutettavissa vain pitkällä aikavälillä, mutta sen toteuttaminen on aloitettava hyvissä ajoin, jotta myöhempiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia kriisejä voidaan välttää. |
| --- | --- |

3.13

Esimerkki vastaavanlaisesta pitkän aikavälin strategisesta ajattelusta on Ruotsin hallituksen ilmoitus luopua sekä ydinenergiasta että pyrkiä irrottautumaan öljyn käytöstä. Tällainen suunnitelma on tietysti toteutettavissa vain pitkällä aikavälillä, mutta sen toteuttaminen on aloitettava hyvissä ajoin, jotta myöhempiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia kriisejä voidaan välttää.

| 3.14 | ETSK katsookin, että EU:n strategiaan tulisi sisällyttää tämänkaltaisia pohdintoja, mitä valitettavasti ei ole tehty. Komitea arvelee sen mahdollisesti johtuvan siitä, että komission strategian 25 vuoden aikajänne on sittenkin (aivan) liian lyhyt. ETSK ei voi hyväksyä komission käsitystä, jonka mukaan mainittuna aikana ei liene odotettavissa vakavaa pulaa uusiutumattomista luonnonvaroista. Näin ollen uusiutumattomia luonnonvaroja koskeva kysymys siirretään käytännössä syrjään. Komission on esitettävä uusiutumattomia luonnonvaroja koskeva selkeä näkemys, joka yltää strategian nykyistä aikarajaa pidemmälle. Siksi olisi tarpeen pidentää strategian kestoa alusta lähtien esimerkiksi viiteenkymmeneen tai sataan vuoteen, mikä on luonnonvarojen käytön kannalta vieläkin suhteellisen lyhyt aika. Näin pitkää aikaväliä sovellettaessa on tietenkin määriteltävä pitkän aikavälin tavoitteille myös välitavoitteet. ETSK viittaa siihen, että komissio ilmoitti tällaisesta menettelytavasta vuonna 2005 julkaisemassaan tiedonannossa (4). |
| --- | --- |

3.14

ETSK katsookin, että EU:n strategiaan tulisi sisällyttää tämänkaltaisia pohdintoja, mitä valitettavasti ei ole tehty. Komitea arvelee sen mahdollisesti johtuvan siitä, että komission strategian 25 vuoden aikajänne on sittenkin (aivan) liian lyhyt. ETSK ei voi hyväksyä komission käsitystä, jonka mukaan mainittuna aikana ei liene odotettavissa vakavaa pulaa uusiutumattomista luonnonvaroista. Näin ollen uusiutumattomia luonnonvaroja koskeva kysymys siirretään käytännössä syrjään. Komission on esitettävä uusiutumattomia luonnonvaroja koskeva selkeä näkemys, joka yltää strategian nykyistä aikarajaa pidemmälle. Siksi olisi tarpeen pidentää strategian kestoa alusta lähtien esimerkiksi viiteenkymmeneen tai sataan vuoteen, mikä on luonnonvarojen käytön kannalta vieläkin suhteellisen lyhyt aika. Näin pitkää aikaväliä sovellettaessa on tietenkin määriteltävä pitkän aikavälin tavoitteille myös välitavoitteet. ETSK viittaa siihen, että komissio ilmoitti tällaisesta menettelytavasta vuonna 2005 julkaisemassaan tiedonannossa (4).

| 3.15 | Komission mukaan strategian yleisenä tavoitteena on ”vähentää kielteisiä ympäristövaikutuksia, joita syntyy luonnonvarojen käytöstä kasvavassa taloudessa”. Euroopasta tuskin löytyy ketään, joka vastustaisi näin yleistä, vaikkakin samalla epämääräistä tavoiteasettelua. |
| --- | --- |

3.15

Komission mukaan strategian yleisenä tavoitteena on ”vähentää kielteisiä ympäristövaikutuksia, joita syntyy luonnonvarojen käytöstä kasvavassa taloudessa”. Euroopasta tuskin löytyy ketään, joka vastustaisi näin yleistä, vaikkakin samalla epämääräistä tavoiteasettelua.

| 3.16 | Komissio jättää tietoisesti asettamatta kvantitatiivisia tavoitteita tässä strategian ”alustavassa vaiheessa”. Komitean mielestä tämä ei kerta kaikkiaan ole hyväksyttävää. Ensinnäkin kyseessä ei ole ”alustava vaihe”, sillä ongelmat ovat olleet tiedossa jo vuosien ja osittain vuosikymmenten ajan. Lisäksi ETSK on jo toistuvasti todennut, että strategian todellinen menestyminen edellyttää selkeiden tavoitteiden asettamista. Strategia on suunnitelma asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Mikäli tavoitteet puuttuvat, niitä ei ole muotoilu sitovasti tai ne ovat liian epämääräisiä, politiikalta puuttuu suunta ja tieto siitä, mitä poliittisia ohjausvälineitä tulisi missäkin kohtaa käyttää. |
| --- | --- |

3.16

Komissio jättää tietoisesti asettamatta kvantitatiivisia tavoitteita tässä strategian ”alustavassa vaiheessa”. Komitean mielestä tämä ei kerta kaikkiaan ole hyväksyttävää. Ensinnäkin kyseessä ei ole ”alustava vaihe”, sillä ongelmat ovat olleet tiedossa jo vuosien ja osittain vuosikymmenten ajan. Lisäksi ETSK on jo toistuvasti todennut, että strategian todellinen menestyminen edellyttää selkeiden tavoitteiden asettamista. Strategia on suunnitelma asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Mikäli tavoitteet puuttuvat, niitä ei ole muotoilu sitovasti tai ne ovat liian epämääräisiä, politiikalta puuttuu suunta ja tieto siitä, mitä poliittisia ohjausvälineitä tulisi missäkin kohtaa käyttää.

| 3.17 | ETSK:n mielestä nyt esitetty ”Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia” ei ole todellinen strategia, vaan enneminkin sinänsä täysin oikea perusfilosofia, jolle on vielä laadittava erityiset, luonnonvarakohtaiset toimeenpanostrategiat. |
| --- | --- |

3.17

ETSK:n mielestä nyt esitetty ”Luonnonvarojen kestävää käyttöä koskeva teemakohtainen strategia” ei ole todellinen strategia, vaan enneminkin sinänsä täysin oikea perusfilosofia, jolle on vielä laadittava erityiset, luonnonvarakohtaiset toimeenpanostrategiat.

| 3.18 | ETSK on valmis myöntämään, että yhdessä ainoassa strategiassa on tuskin mahdollista käsitellä kaikkia luonnonresursseja kattavasti ja täydellisesti. Aihe on aivan liian monitahoinen. Siksi on välttämätöntä sisällyttää tämä oikea perusfilosofia eriytettyihin strategioihin ja yleiseen politiikkaan. Juuri tämän vuoksi komissio esitti käytännössä yhtä aikaa tämän ”strategian” kanssa jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian (5) (välillisesti kyse on myös luonnonvarasta) sekä ilmoitti maaperän suojelemista koskevan teemakohtaisen strategian laatimisesta. Tavoitteelliset strategiset päätökset on liitettävä kiinteästi asianomaisiin alakohtaisiin politiikkoihin. |
| --- | --- |

3.18

ETSK on valmis myöntämään, että yhdessä ainoassa strategiassa on tuskin mahdollista käsitellä kaikkia luonnonresursseja kattavasti ja täydellisesti. Aihe on aivan liian monitahoinen. Siksi on välttämätöntä sisällyttää tämä oikea perusfilosofia eriytettyihin strategioihin ja yleiseen politiikkaan. Juuri tämän vuoksi komissio esitti käytännössä yhtä aikaa tämän ”strategian” kanssa jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevan teemakohtaisen strategian (5) (välillisesti kyse on myös luonnonvarasta) sekä ilmoitti maaperän suojelemista koskevan teemakohtaisen strategian laatimisesta. Tavoitteelliset strategiset päätökset on liitettävä kiinteästi asianomaisiin alakohtaisiin politiikkoihin.

| 3.19 | Näin kaikki osapuolet voivat tunnistaa selkeämmin, missä mikäkin strategia pätee. Konkreettisten esimerkkien avulla voitaisiin luoda yhteyksiä muihin strategioihin ja politiikan aloihin EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa ja näin määritellä selkeämmin vastuualueet, mikä parantaisi strategisten tavoitteiden toteuttamista. |
| --- | --- |

3.19

Näin kaikki osapuolet voivat tunnistaa selkeämmin, missä mikäkin strategia pätee. Konkreettisten esimerkkien avulla voitaisiin luoda yhteyksiä muihin strategioihin ja politiikan aloihin EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa ja näin määritellä selkeämmin vastuualueet, mikä parantaisi strategisten tavoitteiden toteuttamista.

3.20   Neljä aloitetta tavoitteiden saavuttamiseksi

Komissio luettelee tiedonannossaan yhteensä neljä uutta aloitetta, joilla pyritään luomaan seuraavat 25 vuotta kattavan strategian perusteet:

| — | ”tietopohjan luominen”, johon sisältyy poliittisille ”päätöksentekijöille tarkoitetun tietokeskuksen” perustaminen |
| --- | --- |

—

”tietopohjan luominen”, johon sisältyy poliittisille ”päätöksentekijöille tarkoitetun tietokeskuksen” perustaminen

| — | ”edistymisen mittaaminen”, joka merkitsee erilaisten indikaattorien kehittämistä vuoteen 2008 mennessä |
| --- | --- |

—

”edistymisen mittaaminen”, joka merkitsee erilaisten indikaattorien kehittämistä vuoteen 2008 mennessä

| — | ”sisäinen ulottuvuus”, johon liittyen komissio ehdottaa, että yksittäiset jäsenvaltiot kehittävät kansallisia toimenpiteitä ja ohjelmia luonnonvarojen kestävää käyttöä varten. Lisäksi perustetaan korkeista virkamiehistä koostuva korkean tason foorumi, joka on vastuussa luonnonvaroja koskevan politiikan kehittämisestä jäsenvaltioissa. Kyseiseen foorumiin on lisäksi tarkoitus kuulua komission edustajia ja ”tarvittaessa” (mitä se sitten tarkoittaneekin) mm. kuluttajajärjestöjen, ympäristöjärjestöjen, tiedemaailman ja teollisuuden edustajia. |
| --- | --- |

—

”sisäinen ulottuvuus”, johon liittyen komissio ehdottaa, että yksittäiset jäsenvaltiot kehittävät kansallisia toimenpiteitä ja ohjelmia luonnonvarojen kestävää käyttöä varten. Lisäksi perustetaan korkeista virkamiehistä koostuva korkean tason foorumi, joka on vastuussa luonnonvaroja koskevan politiikan kehittämisestä jäsenvaltioissa. Kyseiseen foorumiin on lisäksi tarkoitus kuulua komission edustajia ja ”tarvittaessa” (mitä se sitten tarkoittaneekin) mm. kuluttajajärjestöjen, ympäristöjärjestöjen, tiedemaailman ja teollisuuden edustajia.

| — | ”maailmanlaajuinen ulottuvuus”, jonka yhteydessä aiotaan perustaa ”kansainvälinen paneeli”. |
| --- | --- |

—

”maailmanlaajuinen ulottuvuus”, jonka yhteydessä aiotaan perustaa ”kansainvälinen paneeli”.

| 3.21 | ETSK ei epäile asianomaisten tietokantojen ja uusien elinten tarkoituksenmukaisuutta ja hyötyä. Mitä enemmän meillä on tietoa ja mitä enemmän — erityisesti poliittista vastuuta kantavia — ihmisiä aihetta käsittelee, sitä parempi. |
| --- | --- |

3.21

ETSK ei epäile asianomaisten tietokantojen ja uusien elinten tarkoituksenmukaisuutta ja hyötyä. Mitä enemmän meillä on tietoa ja mitä enemmän — erityisesti poliittista vastuuta kantavia — ihmisiä aihetta käsittelee, sitä parempi.

| 3.22 | Tästä huolimatta ETSK:n on kysyttävä komissiolta, uskooko se laatineensa tällä tavoin todella politiikkaan vaikuttavan ”strategian”. Kuvailtuja ongelmia ei missään tapauksessa pystytä ratkaisemaan nyt esitetyillä toimenpiteillä. |
| --- | --- |

3.22

Tästä huolimatta ETSK:n on kysyttävä komissiolta, uskooko se laatineensa tällä tavoin todella politiikkaan vaikuttavan ”strategian”. Kuvailtuja ongelmia ei missään tapauksessa pystytä ratkaisemaan nyt esitetyillä toimenpiteillä.

| 3.23 | Komission suunnitelmat herättävät sen vaikutelman, että ensin pitäisi laajentaa tietopohjaa, jotta näin voitaisiin luoda perusteet poliittisille toimille. ETSK ei tunnista tätä niinkään johdonmukaisen toiminnan strategiaksi, vaan pitää sitä ennemminkin strategiana, jolla poliittisia päätöksiä lykätään. Komission tulisi kaikin keinoin välttää tällaisen vaikutelman syntyä. |
| --- | --- |

3.23

Komission suunnitelmat herättävät sen vaikutelman, että ensin pitäisi laajentaa tietopohjaa, jotta näin voitaisiin luoda perusteet poliittisille toimille. ETSK ei tunnista tätä niinkään johdonmukaisen toiminnan strategiaksi, vaan pitää sitä ennemminkin strategiana, jolla poliittisia päätöksiä lykätään. Komission tulisi kaikin keinoin välttää tällaisen vaikutelman syntyä.

| 3.24 | Vuosien ajan on esimerkiksi ollut tiedossa, että kalavaroja on selkeästi ylikäytetty. Komissio reagoi tähän uhkaavaan tilanteeseen vuosittain varmaankin täysin oikeutetulla vaatimuksilla pyyntikiintiöiden pienentämisestä, jotta esimerkiksi turskan ylikalastus saataisiin loppumaan (6). Menestystä tällä ei ole ollut. Tätä ongelmaa ei pystytä ratkaisemaan uudella tietokannalla tai uusilla elimillä! |
| --- | --- |

3.24

Vuosien ajan on esimerkiksi ollut tiedossa, että kalavaroja on selkeästi ylikäytetty. Komissio reagoi tähän uhkaavaan tilanteeseen vuosittain varmaankin täysin oikeutetulla vaatimuksilla pyyntikiintiöiden pienentämisestä, jotta esimerkiksi turskan ylikalastus saataisiin loppumaan (6). Menestystä tällä ei ole ollut. Tätä ongelmaa ei pystytä ratkaisemaan uudella tietokannalla tai uusilla elimillä!

| 3.25 | ETSK odottaa siksi, että tiettyjen luonnonvarojen kohdalla ei pelkästään tyydytä keskusteluiden jatkamiseen vaan ryhdytään viimein tarpeellisiin toimiin — esimerkiksi kalavarojen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.25

ETSK odottaa siksi, että tiettyjen luonnonvarojen kohdalla ei pelkästään tyydytä keskusteluiden jatkamiseen vaan ryhdytään viimein tarpeellisiin toimiin — esimerkiksi kalavarojen säilyttämiseksi.

| 3.26 | ETSK haluaa tällä toteamuksella vielä kerran tehdä selväksi, että se ei pidä komission strategian puitteissa ehdottamia ns. ”välineitä” missään nimessä riittävinä. |
| --- | --- |

3.26

ETSK haluaa tällä toteamuksella vielä kerran tehdä selväksi, että se ei pidä komission strategian puitteissa ehdottamia ns. ”välineitä” missään nimessä riittävinä.

| 3.27 | Jo komission valmistelevasta asiakirjasta antamassaan lausunnossa sekä myös muissa, esimerkiksi kestävän kehityksen kysymyksiä ja energia- tai liikennepolitiikkaa käsittelevissä lausunnoissaan ETSK on kehottanut komissiota






  — | ensiksi määrittelemään selkeät ja siis kvantifioidut tavoitteet, joihin politiikalla pyritään |
| --- | --- | --- |

3.27

Jo komission valmistelevasta asiakirjasta antamassaan lausunnossa sekä myös muissa, esimerkiksi kestävän kehityksen kysymyksiä ja energia- tai liikennepolitiikkaa käsittelevissä lausunnoissaan ETSK on kehottanut komissiota

—

ensiksi määrittelemään selkeät ja siis kvantifioidut tavoitteet, joihin politiikalla pyritään

| — | toiseksi määrittelemään selkeästi — myös ja erityisesti verotukselliset — välineet, joilla tavoitteet pyritään saavuttamaan. Komitea on esimerkiksi pyytänyt jo toistuvasti komissiota esittämään, miten sen mielestä saavutetaan usein keskustelun aiheena ollut ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin. |
| --- | --- |

—

toiseksi määrittelemään selkeästi — myös ja erityisesti verotukselliset — välineet, joilla tavoitteet pyritään saavuttamaan. Komitea on esimerkiksi pyytänyt jo toistuvasti komissiota esittämään, miten sen mielestä saavutetaan usein keskustelun aiheena ollut ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin.

| 3.28 | Tähän mennessä komissio ei ole antanut tästä pienintäkään vihjettä. Komissio on etääntynyt konkreettisista tavoitteista, kuten esimerkiksi ”Factor 10 -ekotehokkuuskäsitteestä” (7), sekä myös välineiden kuvauksesta ja käsittelystä. |
| --- | --- |

3.28

Tähän mennessä komissio ei ole antanut tästä pienintäkään vihjettä. Komissio on etääntynyt konkreettisista tavoitteista, kuten esimerkiksi ”Factor 10 -ekotehokkuuskäsitteestä” (7), sekä myös välineiden kuvauksesta ja käsittelystä.

| 3.29 | ETSK pitää näin ollen tarpeellisena, että aina kun komissio mainitsee käsitteen ”strategia”, se ilmaisee selkeästi, millä poliittisesti ohjaavilla välineillä ja tarpeellisilla toimenpiteillä se aikoo saavuttaa selkeästi määritellyt tavoitteet. |
| --- | --- |

3.29

ETSK pitää näin ollen tarpeellisena, että aina kun komissio mainitsee käsitteen ”strategia”, se ilmaisee selkeästi, millä poliittisesti ohjaavilla välineillä ja tarpeellisilla toimenpiteillä se aikoo saavuttaa selkeästi määritellyt tavoitteet.

| 3.30 | ETSK viittaa tässä yhteydessä toukokuussa 2006 aiheesta ”Kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Toimintaohjelma” antamaansa lausuntoon (8), jossa komitea ottaa kantaa samaan ongelmaan. |
| --- | --- |

3.30

ETSK viittaa tässä yhteydessä toukokuussa 2006 aiheesta ”Kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Toimintaohjelma” antamaansa lausuntoon (8), jossa komitea ottaa kantaa samaan ongelmaan.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003) 572 lopullinen, 1.10.2003.

1

(2)  EUVL C 117, 30.4.2004.

2

(3)  KOM(2005) 670 lopullinen, 21.12.2005.

3

(4)  KOM(2005) 37 lopullinen, vrt. viittaukset ETSK:n lausunnossa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelu — Vuoden 2005 tilannekatsaus ja suuntaviivat tulevalle” (CESE 361/2006).

4

(5)  KOM(2005) 666 lopullinen.

5

(6)  Tämä ei kuitenkaan vielä ole johtanut siihen, että uhanalainen turska olisi hävinnyt EU-toimielinten ruokaloiden ruokalistoilta.

6

(7)  Vrt. KOM(1999) 543 lopullinen, 24.11.1999, s. 16, kohta 4.4 ”Luonnonvarojen tehokas käyttö ja hallinta” sekä talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto — Euroopan ympäristöpolitiikan tuleva suunta — Yleisarvio Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevasta poliittisesta toimintaohjelmasta ’Kohti kestävää kehitystä’”, EYVL C 204, 18.7.2000, s. 59-67.

7

(8)  KOM(2005) 658 lopullinen, NAT/304 — lausuntoluonnos aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta — Toimintaohjelma” (CESE 361/2006).

8

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/71

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi hirmukilpikirvan torjunnasta”

KOM(2006) 123 lopullinen — 2006/0040 CNS

(2006/C 309/15)

Neuvosto päätti 2. toukokuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 ja 94 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Martin Siecker.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 166 puolesta, 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus kodifioida hirmukilpikirvan torjunnasta 8. päivänä joulukuuta 1969 annettu neuvoston direktiivi 69/466/ETY. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu tässä ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset. |
| --- | --- |

1.1

Käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus kodifioida hirmukilpikirvan torjunnasta 8. päivänä joulukuuta 1969 annettu neuvoston direktiivi 69/466/ETY. Uudella direktiivillä korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu tässä ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset.

2.   Yleistä

| 2.1 | Komitean mielestä on erittäin hyödyllistä koontaa kaikki asiaa koskevat säädökset yhteen direktiiviin. Komitea pitää komission tavoin Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta tärkeänä, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta se olisi yksiselitteisempää ja käyttökelpoisempaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saavat näin uusia mahdollisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia. |
| --- | --- |

2.1

Komitean mielestä on erittäin hyödyllistä koontaa kaikki asiaa koskevat säädökset yhteen direktiiviin. Komitea pitää komission tavoin Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta tärkeänä, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta se olisi yksiselitteisempää ja käyttökelpoisempaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saavat näin uusia mahdollisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia.

| 2.2 | On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea on erittäin tyytyväinen kyseiseen tavoitteeseen ja — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — kannattaa komission ehdotusta. |
| --- | --- |

2.2

On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea on erittäin tyytyväinen kyseiseen tavoitteeseen ja — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — kannattaa komission ehdotusta.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan teollisuuden raaka-ainehuoltoon liittyviä riskejä ja ongelmia”

(2006/C 309/16)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon Euroopan teollisuuden raaka-ainehuoltoon liittyviä riskejä ja ongelmia.

Lausunnon valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 22. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Bernd Voss ja apulaisesittelijä Enrico Gibellieri.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 157 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä

1.   Tiivistelmä ja suositukset

| 1.1 | Nämä suositukset on tarkoitettu suuntaviivoiksi tehtäessä poliittisia päätöksiä kestävän resurssi-, tutkimus-, kehitys- ja ulkopolitiikan toteuttamisesta sekä EU:ssa että kansallisella tasolla. Jotta EU:sta saadaan Lissabonin tavoitteiden mukaisesti kehitettyä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talousalue kuluvan vuosikymmenen loppuun mennessä, tarvitaan innovatiivista, sosiaalisten ja ekologisten vaatimusten mukaista teollisuuspolitiikkaa, joka edellyttää halukkuutta rakennemuutosten toteuttamiseen. Välttämättömät teollisuuden muutokset on toteutettava ennakoivasti ja yhdentävää kestävän kehityksen strategiaa soveltaen. Tämä tarkoittaa paitsi sitä, että materiaalien käyttöä lisäarvoprosessissa on tehostettava ja kaikkia resursseja on käytettävä entistä säästeliäämmin, myös sitä, että ehtyvät luonnonvarat korvataan vähitellen uusiutuvilla luonnonvaroilla. Tällä tavoin teollisuudelle avautuu uusia teknisiin innovaatioihin perustuvia mahdollisuuksia, jotka johtavat laadukkaiden ja varmojen työpaikkojen syntymiseen sekä teollisuudessa että teollisuuteen liittyvillä palvelualoilla. |
| --- | --- |

1.1

Nämä suositukset on tarkoitettu suuntaviivoiksi tehtäessä poliittisia päätöksiä kestävän resurssi-, tutkimus-, kehitys- ja ulkopolitiikan toteuttamisesta sekä EU:ssa että kansallisella tasolla. Jotta EU:sta saadaan Lissabonin tavoitteiden mukaisesti kehitettyä maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin talousalue kuluvan vuosikymmenen loppuun mennessä, tarvitaan innovatiivista, sosiaalisten ja ekologisten vaatimusten mukaista teollisuuspolitiikkaa, joka edellyttää halukkuutta rakennemuutosten toteuttamiseen. Välttämättömät teollisuuden muutokset on toteutettava ennakoivasti ja yhdentävää kestävän kehityksen strategiaa soveltaen. Tämä tarkoittaa paitsi sitä, että materiaalien käyttöä lisäarvoprosessissa on tehostettava ja kaikkia resursseja on käytettävä entistä säästeliäämmin, myös sitä, että ehtyvät luonnonvarat korvataan vähitellen uusiutuvilla luonnonvaroilla. Tällä tavoin teollisuudelle avautuu uusia teknisiin innovaatioihin perustuvia mahdollisuuksia, jotka johtavat laadukkaiden ja varmojen työpaikkojen syntymiseen sekä teollisuudessa että teollisuuteen liittyvillä palvelualoilla.

| 1.2 | Raaka-ainehuollon turvaaminen on markkinataloudessa ennen kaikkea taloudellisten toimijoiden vastuulla. Poliittisten toimijoiden tehtävänä on kuitenkin osaltaan luoda edellytykset hyvän toimitusvarmuuden takaamiselle ja edistää kestävän raaka-ainehuollon toteutumista teollisuus-, tutkimus-, työmarkkina- ja ympäristöpolitiikan avulla. Tukemalla entistä voimakkaammin uuden tekniikan kehittämistä voidaan nimittäin vaikuttaa myönteisesti kilpailukykyyn ja työpaikkatilanteeseen ja edistää lisäksi siirtymistä kestävään talouteen. |
| --- | --- |

1.2

Raaka-ainehuollon turvaaminen on markkinataloudessa ennen kaikkea taloudellisten toimijoiden vastuulla. Poliittisten toimijoiden tehtävänä on kuitenkin osaltaan luoda edellytykset hyvän toimitusvarmuuden takaamiselle ja edistää kestävän raaka-ainehuollon toteutumista teollisuus-, tutkimus-, työmarkkina- ja ympäristöpolitiikan avulla. Tukemalla entistä voimakkaammin uuden tekniikan kehittämistä voidaan nimittäin vaikuttaa myönteisesti kilpailukykyyn ja työpaikkatilanteeseen ja edistää lisäksi siirtymistä kestävään talouteen.

| 1.3 | Kestävän raaka-ainepolitiikan perustan muodostavat elinkaarianalyysit, jotka edistävät mineraali- ja metalliraaka-aineiden tehokasta hankintaa ja entistä ympäristöystävällisempää jalostusta, kierrätysprosessien kehittämistä sekä vähähiilisten, uusiutuvien ja ilmastovaikutuksiltaan neutraalien energialähteiden ympäristöäsäästävän käytön lisäämistä — silloin, kun se on teknisesti mahdollista — niukkojen ja kasvihuoneilmiötä kiihdyttävien raaka-aineiden syrjäyttämiseksi vähitellen tai tehokkaan ja hiilipäästöiltään alhaisen tekniikan soveltamista näitä raaka-aineita hyödynnettäessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea EU:n ja jäsenvaltioiden määrätietoista politiikkaa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että sekä tehokkuuden parantamiseen että uusiutumattomien raaka-aineiden korvaamiseen tähtäävien strategioiden avulla on mahdollista vähentää raaka-ainehuollon riippuvuutta tuonnista. |
| --- | --- |

1.3

Kestävän raaka-ainepolitiikan perustan muodostavat elinkaarianalyysit, jotka edistävät mineraali- ja metalliraaka-aineiden tehokasta hankintaa ja entistä ympäristöystävällisempää jalostusta, kierrätysprosessien kehittämistä sekä vähähiilisten, uusiutuvien ja ilmastovaikutuksiltaan neutraalien energialähteiden ympäristöäsäästävän käytön lisäämistä — silloin, kun se on teknisesti mahdollista — niukkojen ja kasvihuoneilmiötä kiihdyttävien raaka-aineiden syrjäyttämiseksi vähitellen tai tehokkaan ja hiilipäästöiltään alhaisen tekniikan soveltamista näitä raaka-aineita hyödynnettäessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea EU:n ja jäsenvaltioiden määrätietoista politiikkaa. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo, että sekä tehokkuuden parantamiseen että uusiutumattomien raaka-aineiden korvaamiseen tähtäävien strategioiden avulla on mahdollista vähentää raaka-ainehuollon riippuvuutta tuonnista.

| 1.4 | Raaka-aineiden kulutuksen tuntuva kasvu kaikkialla maailmassa saattaa tulevaisuudessa aiheuttaa ongelmia ainakin yksittäisten raaka-aineiden saannissa. Maailmanmarkkinoilla tapahtuvat muutokset edellyttävät ennakoivaa politiikkaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden taloudellisilta toimijoilta. Vaikka raaka-ainehuollon turvaaminen on ensisijaisesti teollisuuden vastuulla, EU:n toimielimet voivat aktiivisen kauppa-, tutkimus- ja ulkopolitiikan ja jäsenvaltiot oman raaka-aine- ja energiapolitiikkansa avulla edistää sitä ja ehkäistä tuotannon siirtämistä unionin ulkopuolelle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaakin jäsenvaltioita osallistumaan eurooppalaisen raaka-aine- ja energiapolitiikan suuntaviivojen muotoiluun ja kantamaan vastuunsa kestävän raaka-ainepolitiikan edistämisestä Euroopassa. |
| --- | --- |

1.4

Raaka-aineiden kulutuksen tuntuva kasvu kaikkialla maailmassa saattaa tulevaisuudessa aiheuttaa ongelmia ainakin yksittäisten raaka-aineiden saannissa. Maailmanmarkkinoilla tapahtuvat muutokset edellyttävät ennakoivaa politiikkaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden taloudellisilta toimijoilta. Vaikka raaka-ainehuollon turvaaminen on ensisijaisesti teollisuuden vastuulla, EU:n toimielimet voivat aktiivisen kauppa-, tutkimus- ja ulkopolitiikan ja jäsenvaltiot oman raaka-aine- ja energiapolitiikkansa avulla edistää sitä ja ehkäistä tuotannon siirtämistä unionin ulkopuolelle. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea kehottaakin jäsenvaltioita osallistumaan eurooppalaisen raaka-aine- ja energiapolitiikan suuntaviivojen muotoiluun ja kantamaan vastuunsa kestävän raaka-ainepolitiikan edistämisestä Euroopassa.

| 1.5 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä EU:n on tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien eturyhmien kanssa huolehdittava siitä, ettei Euroopan teollisuuden raaka-ainehuolto vaarannu ja että raaka-aineita on saatavilla maailmanmarkkinoilla kohtuulliseen hintaan. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan unionin tulisi puuttua epäterveisiin kilpailukäytänteisiin ja protektionistisiin pyrkimyksiin sekä monenvälisissä organisaatioissa, esimerkiksi WTO:ssa, OECD:ssa ja ILOssa, että kahdenvälisesti. Keskeinen keino tavoitteiden saavuttamiseksi on käydä tiivistä vuoropuhelua niiden politiikan ja teollisuuden toimijoiden kanssa, jotka voivat vaikuttaa raaka-ainemarkkinoihin |
| --- | --- |

1.5

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean mielestä EU:n on tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaikkien eturyhmien kanssa huolehdittava siitä, ettei Euroopan teollisuuden raaka-ainehuolto vaarannu ja että raaka-aineita on saatavilla maailmanmarkkinoilla kohtuulliseen hintaan. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan unionin tulisi puuttua epäterveisiin kilpailukäytänteisiin ja protektionistisiin pyrkimyksiin sekä monenvälisissä organisaatioissa, esimerkiksi WTO:ssa, OECD:ssa ja ILOssa, että kahdenvälisesti. Keskeinen keino tavoitteiden saavuttamiseksi on käydä tiivistä vuoropuhelua niiden politiikan ja teollisuuden toimijoiden kanssa, jotka voivat vaikuttaa raaka-ainemarkkinoihin

| 1.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan teollisuudella on nyt ja tulevaisuudessa kaikki edellytykset tarttua määrätietoisesti rakennemuutoksista johtuviin maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin. Euroopan unioni säilyy kilpailukykyisenä teollisuus- ja elinkeinoalueena myös vastaisuudessa ja kehittyy samalla kestäväksi talousalueeksi, jos sovelletaan kokonaisvaltaista ja innovatiivista politiikkaa, jossa kiinnitetään yhtä lailla huomiota sekä taloudelliseen hyvinvointiin että sosiaalisiin ja ympäristövaikutuksiin. |
| --- | --- |

1.6

ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan teollisuudella on nyt ja tulevaisuudessa kaikki edellytykset tarttua määrätietoisesti rakennemuutoksista johtuviin maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin. Euroopan unioni säilyy kilpailukykyisenä teollisuus- ja elinkeinoalueena myös vastaisuudessa ja kehittyy samalla kestäväksi talousalueeksi, jos sovelletaan kokonaisvaltaista ja innovatiivista politiikkaa, jossa kiinnitetään yhtä lailla huomiota sekä taloudelliseen hyvinvointiin että sosiaalisiin ja ympäristövaikutuksiin.

| 1.7 | Lisäksi on syytä korostaa, että koska Eurooppa on erittäin pitkälle teollistunut, raaka-ainehuollolla on tärkeä merkitys Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa. Euroopan melko voimakkaaseen riippuvuuteen fossiilisten raaka-aineiden sekä metalli- ja mineraaliraaka-aineiden tuonnista sisältyy riskejä, jotka eivät liity ainoastaan raaka-aineiden toimitusvarmuuteen vaan myös niiden maailmanlaajuisen kulutuksen mukaiseen hintakehitykseen. Taloudelliset ja poliittiset toimijat voivat varautua tulevaan kehitykseen toteuttamalla aktiivisesti toimia raaka-aineiden käytön tehostamiseksi, raaka-aineita ja kierrätystä koskevien teknisten innovaatioiden edistämiseksi sekä uusiutumattomien raaka-aineiden korvaamiseksi uusiutuvilla raaka-aineilla. Niin ikään voidaan raaka-ainetarjonnan monipuolistamiseksi edistää Euroopan omien raaka-ainelähteiden hyödyntämistä. Hiilen osalta kyse on myös siitä, pystytäänkö ”puhtaan hiilen” ilmastovaikutuksiltaan neutraalit käyttömahdollisuudet toteuttamaan käytännössä. Toimet, joilla varmistetaan, että raaka-aineita on saatavilla riittävästi kilpailukykyiseen hintaan, eivät siis yksistään riitä. Ulkoisen ulottuvuuden yhteydessä voidaan todeta, että kaikkialla maailmassa on oltava poliittisena tavoitteena rajoittaa tuntuvasti fossiilisten energialähteiden käytön lisäämistä. Euroopan unionin rooli tässä prosessissa on määriteltävä lähikuukausien aikana. |
| --- | --- |

1.7

Lisäksi on syytä korostaa, että koska Eurooppa on erittäin pitkälle teollistunut, raaka-ainehuollolla on tärkeä merkitys Lissabonin tavoitteiden saavuttamisessa. Euroopan melko voimakkaaseen riippuvuuteen fossiilisten raaka-aineiden sekä metalli- ja mineraaliraaka-aineiden tuonnista sisältyy riskejä, jotka eivät liity ainoastaan raaka-aineiden toimitusvarmuuteen vaan myös niiden maailmanlaajuisen kulutuksen mukaiseen hintakehitykseen. Taloudelliset ja poliittiset toimijat voivat varautua tulevaan kehitykseen toteuttamalla aktiivisesti toimia raaka-aineiden käytön tehostamiseksi, raaka-aineita ja kierrätystä koskevien teknisten innovaatioiden edistämiseksi sekä uusiutumattomien raaka-aineiden korvaamiseksi uusiutuvilla raaka-aineilla. Niin ikään voidaan raaka-ainetarjonnan monipuolistamiseksi edistää Euroopan omien raaka-ainelähteiden hyödyntämistä. Hiilen osalta kyse on myös siitä, pystytäänkö ”puhtaan hiilen” ilmastovaikutuksiltaan neutraalit käyttömahdollisuudet toteuttamaan käytännössä. Toimet, joilla varmistetaan, että raaka-aineita on saatavilla riittävästi kilpailukykyiseen hintaan, eivät siis yksistään riitä. Ulkoisen ulottuvuuden yhteydessä voidaan todeta, että kaikkialla maailmassa on oltava poliittisena tavoitteena rajoittaa tuntuvasti fossiilisten energialähteiden käytön lisäämistä. Euroopan unionin rooli tässä prosessissa on määriteltävä lähikuukausien aikana.

2.   Ongelmien kartoitus

| 2.1 | Raaka-aineet ovat monihaaraisen lisäarvoketjun lähtökohta. Ne ovat globalisaation voimistuessa kansantalouksien toimivuuden sekä kehitys- ja kasvumahdollisuuksien edellytys. Tämä pätee energialähteisiin sekä moniin eloperäisiin, metalli- ja mineraaliraaka-aineisiin, jotka ovat teollisuuden välttämätön perustuotannontekijä. Eurooppa on monien raaka-aineiden osalta riippuvainen tuonnista. Riippuvuuteen on tähän saakka kiinnitetty liian vähän huomiota, mutta raaka-ainehintojen nousun vuoksi se on alettu tiedostaa entistä paremmin. Havainnollisia esimerkkejä ovat fossiilisten energialähteiden, koksin ja teräksen hintojen räjähdysmäinen nousu. |
| --- | --- |

2.1

Raaka-aineet ovat monihaaraisen lisäarvoketjun lähtökohta. Ne ovat globalisaation voimistuessa kansantalouksien toimivuuden sekä kehitys- ja kasvumahdollisuuksien edellytys. Tämä pätee energialähteisiin sekä moniin eloperäisiin, metalli- ja mineraaliraaka-aineisiin, jotka ovat teollisuuden välttämätön perustuotannontekijä. Eurooppa on monien raaka-aineiden osalta riippuvainen tuonnista. Riippuvuuteen on tähän saakka kiinnitetty liian vähän huomiota, mutta raaka-ainehintojen nousun vuoksi se on alettu tiedostaa entistä paremmin. Havainnollisia esimerkkejä ovat fossiilisten energialähteiden, koksin ja teräksen hintojen räjähdysmäinen nousu.

| 2.2 | Yksittäisten raaka-aineiden merkitystä ei usein ymmärretä kunnolla. Tämä saattaa johtua siitä, että tuotannon kokonaispanokseen verrattuna raaka-aineiden merkitys on vähäinen, vaikka raaka-aineet eivät muista tuotannontekijöistä poiketen yleensä ole korvattavissa lyhyellä aikavälillä. Puutteellinen raaka-ainehuolto tai jopa toimituskatkokset johtavatkin usein tuotannon supistamiseen. Raaka-ainemarkkinoiden hintavaihtelut vaikuttavat lähes sellaisenaan tuotantoketjun seuraavien vaiheiden kustannuksiin ja siten koko talouteen. Myöskään sosiaalisia näkökohtia ei pidä jättää huomiotta. |
| --- | --- |

2.2

Yksittäisten raaka-aineiden merkitystä ei usein ymmärretä kunnolla. Tämä saattaa johtua siitä, että tuotannon kokonaispanokseen verrattuna raaka-aineiden merkitys on vähäinen, vaikka raaka-aineet eivät muista tuotannontekijöistä poiketen yleensä ole korvattavissa lyhyellä aikavälillä. Puutteellinen raaka-ainehuolto tai jopa toimituskatkokset johtavatkin usein tuotannon supistamiseen. Raaka-ainemarkkinoiden hintavaihtelut vaikuttavat lähes sellaisenaan tuotantoketjun seuraavien vaiheiden kustannuksiin ja siten koko talouteen. Myöskään sosiaalisia näkökohtia ei pidä jättää huomiotta.

| 2.3 | Nopea talouskasvu muualla maailmassa (Kiinassa, Intiassa jne.) on lisännyt jyrkästi energialähteiden ja teollisuuden raaka-aineiden kulutusta kuluneena vuosikymmenenä. |
| --- | --- |

2.3

Nopea talouskasvu muualla maailmassa (Kiinassa, Intiassa jne.) on lisännyt jyrkästi energialähteiden ja teollisuuden raaka-aineiden kulutusta kuluneena vuosikymmenenä.

| 2.4 | Tärkeitä näkökohtia ovat myös raaka-aineiden alueellinen jakautuminen ja se, että raaka-ainevarat eivät välttämättä sijaitse siellä, missä raaka-aineita käytetään. Erityisesti Euroopan on jo nykyään tuotava runsaasti raaka-aineita ja fossiilisia energialähteitä muualta, ja se on tulevaisuudessa yhä riippuvaisempi tuonnista. |
| --- | --- |

2.4

Tärkeitä näkökohtia ovat myös raaka-aineiden alueellinen jakautuminen ja se, että raaka-ainevarat eivät välttämättä sijaitse siellä, missä raaka-aineita käytetään. Erityisesti Euroopan on jo nykyään tuotava runsaasti raaka-aineita ja fossiilisia energialähteitä muualta, ja se on tulevaisuudessa yhä riippuvaisempi tuonnista.

| 2.5 | Energiahuolto on Euroopan talouden kantava voima. Euroopan energiahuoltoon kohdistuu kuitenkin erittäin suuria riskejä, koska monet energialähteet ovat ehtyviä, hinnat ovat nousseet jyrkästi, sotilaallisilla ja poliittisilla selkkauksilla on omat vaikutuksensa toimitusvarmuuteen ja jäsenvaltiokohtaiset energiapolitiikat ovat kansainvälisissä yhteyksissä usein tehottomia. |
| --- | --- |

2.5

Energiahuolto on Euroopan talouden kantava voima. Euroopan energiahuoltoon kohdistuu kuitenkin erittäin suuria riskejä, koska monet energialähteet ovat ehtyviä, hinnat ovat nousseet jyrkästi, sotilaallisilla ja poliittisilla selkkauksilla on omat vaikutuksensa toimitusvarmuuteen ja jäsenvaltiokohtaiset energiapolitiikat ovat kansainvälisissä yhteyksissä usein tehottomia.

3.   Maailmanlaajuinen tilanne

| 3.1 | Seuraavassa käsitellään esimerkinomaisesti lähinnä energialähteiden tilannetta, koska niiden huolestuttavat kehityssuuntaukset ovat tällä hetkellä erittäin ajankohtaisia (mm. öljyn hinnanvaihtelut, Venäjältä tuotavan maakaasun toimituskatkokset), niistä on saatavissa erittäin hyvin tietoa ja asianmukaisista poliittisista toimenpiteistä käydään jo keskustelua. Esitetyt huomiot pätevät kuitenkin moniin muihinkin raaka-aineisiin. |
| --- | --- |

3.1

Seuraavassa käsitellään esimerkinomaisesti lähinnä energialähteiden tilannetta, koska niiden huolestuttavat kehityssuuntaukset ovat tällä hetkellä erittäin ajankohtaisia (mm. öljyn hinnanvaihtelut, Venäjältä tuotavan maakaasun toimituskatkokset), niistä on saatavissa erittäin hyvin tietoa ja asianmukaisista poliittisista toimenpiteistä käydään jo keskustelua. Esitetyt huomiot pätevät kuitenkin moniin muihinkin raaka-aineisiin.

| 3.2 | Maailman raakaöljyntuotanto oli 3 847 megatonnia vuonna 2004. Vuoden 2004 loppuun mennessä maailmassa oli teollisen öljyntuotannon alettua tuotettu yhteensä noin 139 gigatonnia raakaöljyä, josta puolet viimeksi kuluneiden 22 vuoden aikana. Tämä merkitsee sitä, että yli 46 prosenttia tähän mennessä todennetuista tavanomaisista öljyvaroista on jo hyödynnetty. |
| --- | --- |

3.2

Maailman raakaöljyntuotanto oli 3 847 megatonnia vuonna 2004. Vuoden 2004 loppuun mennessä maailmassa oli teollisen öljyntuotannon alettua tuotettu yhteensä noin 139 gigatonnia raakaöljyä, josta puolet viimeksi kuluneiden 22 vuoden aikana. Tämä merkitsee sitä, että yli 46 prosenttia tähän mennessä todennetuista tavanomaisista öljyvaroista on jo hyödynnetty.

| 3.3 | Tässä yhteydessä on tuotava esiin erityisesti Kiinan rooli, koska Kiina on viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana muuttunut raakaöljyn nettoviejästä nettotuojaksi ja turvautuu nopean talouskasvunsa vuoksi tulevaisuudessa yhä enemmän eri puolilta maailmaa saataviin öljyvaroihin. |
| --- | --- |

3.3

Tässä yhteydessä on tuotava esiin erityisesti Kiinan rooli, koska Kiina on viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana muuttunut raakaöljyn nettoviejästä nettotuojaksi ja turvautuu nopean talouskasvunsa vuoksi tulevaisuudessa yhä enemmän eri puolilta maailmaa saataviin öljyvaroihin.

| 3.4 | Lisäksi esimerkiksi Irakin sota, Amerikkaa koetelleet pyörremyrskyt, tuotanto- ja kuljetuskapasiteettiongelmia aiheuttanut investointien puute, lakoista johtuneet tilapäiset toimituskatkokset sekä spekulaatiot ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että raakaöljyn ja sen jälkeen myös maakaasun hinta on noussut selvästi. Tästä huolimatta reaalihinnat, joissa on siis otettu huomioon inflaation vaikutus, ovat tällä hetkellä edelleen alhaisemmat kuin 1980-luvun alussa. |
| --- | --- |

3.4

Lisäksi esimerkiksi Irakin sota, Amerikkaa koetelleet pyörremyrskyt, tuotanto- ja kuljetuskapasiteettiongelmia aiheuttanut investointien puute, lakoista johtuneet tilapäiset toimituskatkokset sekä spekulaatiot ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että raakaöljyn ja sen jälkeen myös maakaasun hinta on noussut selvästi. Tästä huolimatta reaalihinnat, joissa on siis otettu huomioon inflaation vaikutus, ovat tällä hetkellä edelleen alhaisemmat kuin 1980-luvun alussa.

| 3.5 | Hintavaihteluiden lisäksi on tietysti tarkasteltava myös fossiilisten raaka-aineiden saatavuutta. Vuoden 2004 lopussa tavanomaisen raakaöljyn kokonaisvarannot olivat noin 381 gigatonnia. Alueellisesti maailman öljyvarat jakaantuvat siten, että Lähi-idän maiden osuus on noin 62 prosenttia, Amerikan 13 prosenttia ja Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) vajaat 10 prosenttia. On kuitenkin otettava huomioon, että arvioiduista kokonaisvarannoista on Pohjois-Amerikassa hyödynnetty jo lähes kaksi kolmasosaa, IVY-maissa sen sijaan reilu kolmannes ja Lähi-idässä vain vajaa neljännes. |
| --- | --- |

3.5

Hintavaihteluiden lisäksi on tietysti tarkasteltava myös fossiilisten raaka-aineiden saatavuutta. Vuoden 2004 lopussa tavanomaisen raakaöljyn kokonaisvarannot olivat noin 381 gigatonnia. Alueellisesti maailman öljyvarat jakaantuvat siten, että Lähi-idän maiden osuus on noin 62 prosenttia, Amerikan 13 prosenttia ja Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) vajaat 10 prosenttia. On kuitenkin otettava huomioon, että arvioiduista kokonaisvarannoista on Pohjois-Amerikassa hyödynnetty jo lähes kaksi kolmasosaa, IVY-maissa sen sijaan reilu kolmannes ja Lähi-idässä vain vajaa neljännes.

| 3.6 | Maakaasutilanne vaikuttaa hyvin samankaltaiselta. Maailman tavanomaiset maakaasuvarannot ovat yhteensä noin 461 biljoonaa kuutiometriä, ja ne vastaavat energiasisällöltään suunnilleen raakaöljyn kokonaisvarantoja. Yli puolet maakaasuvaroista on keskittynyt kolmeen maahan: Venäjälle, Iraniin ja Qatariin. Maakaasuresursseja odotetaan lisäksi olevan noin 207 biljoonaa kuutiometriä. Todennetuista maakaasuvaroista on tähän mennessä hyödynnetty vajaat 18 prosenttia. Maakaasun kulutus oli vuonna 2004 noin 2,8 biljoonaa kuutiometriä, mikä on enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Suurimpia kuluttajia olivat Yhdysvallat, Venäjä, Saksa, Iso-Britannia, Kanada, Iran ja Italia. |
| --- | --- |

3.6

Maakaasutilanne vaikuttaa hyvin samankaltaiselta. Maailman tavanomaiset maakaasuvarannot ovat yhteensä noin 461 biljoonaa kuutiometriä, ja ne vastaavat energiasisällöltään suunnilleen raakaöljyn kokonaisvarantoja. Yli puolet maakaasuvaroista on keskittynyt kolmeen maahan: Venäjälle, Iraniin ja Qatariin. Maakaasuresursseja odotetaan lisäksi olevan noin 207 biljoonaa kuutiometriä. Todennetuista maakaasuvaroista on tähän mennessä hyödynnetty vajaat 18 prosenttia. Maakaasun kulutus oli vuonna 2004 noin 2,8 biljoonaa kuutiometriä, mikä on enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Suurimpia kuluttajia olivat Yhdysvallat, Venäjä, Saksa, Iso-Britannia, Kanada, Iran ja Italia.

| 3.7 | Hiilivaroja on vielä jäljellä kaikkein eniten. Jos laskentaperustaksi otetaan hiilen maailmanlaajuinen kulutus vuonna 2004, kivihiilivarat riittävät vuoden 2005 alusta laskettuna vielä 172 vuodeksi ja ruskohiilivarat 218 vuodeksi. Vuonna 2004 hiilen osuus maailman primaarienergiankulutuksesta oli 27 prosenttia siten, että kivihiilen osuus oli 24 ja ruskohiilen 3 prosenttia. Ainoastaan raakaöljyn osuus oli vielä suurempi. Sähköntuotannossa hiilen osuus oli vuonna 2004 noin 37 prosenttia, ja se oli maailmanlaajuisesti tärkein sähköntuotannon energiaraaka-aine. |
| --- | --- |

3.7

Hiilivaroja on vielä jäljellä kaikkein eniten. Jos laskentaperustaksi otetaan hiilen maailmanlaajuinen kulutus vuonna 2004, kivihiilivarat riittävät vuoden 2005 alusta laskettuna vielä 172 vuodeksi ja ruskohiilivarat 218 vuodeksi. Vuonna 2004 hiilen osuus maailman primaarienergiankulutuksesta oli 27 prosenttia siten, että kivihiilen osuus oli 24 ja ruskohiilen 3 prosenttia. Ainoastaan raakaöljyn osuus oli vielä suurempi. Sähköntuotannossa hiilen osuus oli vuonna 2004 noin 37 prosenttia, ja se oli maailmanlaajuisesti tärkein sähköntuotannon energiaraaka-aine.

| 3.8 | Kivihiiliesiintymät jakaantuvat maakaasu- ja raakaöljyesiintymiä tasaisemmin. Venäjällä tosin on huomattava osuus myös maailman kivihiilivaroista, mutta merkittäviä kivihiiliesiintymiä on niin ikään Pohjois-Amerikassa, Aasiassa, Australiassa ja Etelä-Afrikassa, joiden raakaöljy- ja maakaasuvarat taas ovat selvästi vähäisemmät. Merkittävä osa maailman hiilivaroista on kuitenkin keskittynyt vain neljän maan alueelle: Yhdysvaltoihin, Venäjälle, Kiinaan ja Intiaan. Niiden osuus varoista on lähes kolme neljäsosaa. Toisaalta myös EU:ssa on huomattavia hiiliesiintymiä, toisin kuin öljy- ja kaasuesiintymiä. Tässä yhteydessä on kuitenkin todettava, että laadulliset erot ovat suuria. Koksihiiltä tuotetaan vain muutamilla alueilla. Sen maailmanlaajuinen kysyntä on melko tasaista, ja noin 35 prosenttia kokonaistuotannosta kaupataan kansainvälisillä markkinoilla. Kokonaisuudessaan maailmanlaajuiseen kauppaan päätyy tällä hetkellä kuitenkin vain 16 prosenttia maailman hiilituotannosta. Myös vientitarjonta on keskittynyt erittäin selvästi muutamiin maihin ja yhä enenevässä määrin tiettyjen yritysten käsiin. Erityisesti koksihiilen vienti on voimakkaasti keskittynyttä, sillä yli 60 prosenttia vientitarjonnasta on peräisin Australiasta. Vastaavasti 50 prosenttia koksin kokonaisviennistä on peräisin yksistään Kiinasta. |
| --- | --- |

3.8

Kivihiiliesiintymät jakaantuvat maakaasu- ja raakaöljyesiintymiä tasaisemmin. Venäjällä tosin on huomattava osuus myös maailman kivihiilivaroista, mutta merkittäviä kivihiiliesiintymiä on niin ikään Pohjois-Amerikassa, Aasiassa, Australiassa ja Etelä-Afrikassa, joiden raakaöljy- ja maakaasuvarat taas ovat selvästi vähäisemmät. Merkittävä osa maailman hiilivaroista on kuitenkin keskittynyt vain neljän maan alueelle: Yhdysvaltoihin, Venäjälle, Kiinaan ja Intiaan. Niiden osuus varoista on lähes kolme neljäsosaa. Toisaalta myös EU:ssa on huomattavia hiiliesiintymiä, toisin kuin öljy- ja kaasuesiintymiä. Tässä yhteydessä on kuitenkin todettava, että laadulliset erot ovat suuria. Koksihiiltä tuotetaan vain muutamilla alueilla. Sen maailmanlaajuinen kysyntä on melko tasaista, ja noin 35 prosenttia kokonaistuotannosta kaupataan kansainvälisillä markkinoilla. Kokonaisuudessaan maailmanlaajuiseen kauppaan päätyy tällä hetkellä kuitenkin vain 16 prosenttia maailman hiilituotannosta. Myös vientitarjonta on keskittynyt erittäin selvästi muutamiin maihin ja yhä enenevässä määrin tiettyjen yritysten käsiin. Erityisesti koksihiilen vienti on voimakkaasti keskittynyttä, sillä yli 60 prosenttia vientitarjonnasta on peräisin Australiasta. Vastaavasti 50 prosenttia koksin kokonaisviennistä on peräisin yksistään Kiinasta.

| 3.9 | Hiilen hintakehitys on kuluneina vuosikymmeninä ollut raakaöljyn ja maakaasun hintakehityksen kaltaista mutta energiasisällöittäin verrattuna selvästi maltillisempaa. Tarkasteltaessa hiiltä nimenomaan raaka-aineena ei pidä unohtaa, että hiili ei ole pelkästään energialähde ja välttämätön pelkistysaine raakaraudan valmistuksessa, vaan sitä voidaan hyödyntää erittäin monipuolisesti myös polttoaineissa, erilaisissa kemiallisissa sovelluksissa tai rakennusaineteollisuudessa. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että hiiltä hyödynnettäessä käytetään ympäristönsuojelusyistä mahdollisimman nykyaikaisia, puhtaita ja tehokkaita tekniikoita, myös hiilidioksidin erottamiseen ja varastointiin tarkoitettuja tekniikoita, koska hiilen kasvihuonekaasuvaikutukset ovat erittäin suuret. |
| --- | --- |

3.9

Hiilen hintakehitys on kuluneina vuosikymmeninä ollut raakaöljyn ja maakaasun hintakehityksen kaltaista mutta energiasisällöittäin verrattuna selvästi maltillisempaa. Tarkasteltaessa hiiltä nimenomaan raaka-aineena ei pidä unohtaa, että hiili ei ole pelkästään energialähde ja välttämätön pelkistysaine raakaraudan valmistuksessa, vaan sitä voidaan hyödyntää erittäin monipuolisesti myös polttoaineissa, erilaisissa kemiallisissa sovelluksissa tai rakennusaineteollisuudessa. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että hiiltä hyödynnettäessä käytetään ympäristönsuojelusyistä mahdollisimman nykyaikaisia, puhtaita ja tehokkaita tekniikoita, myös hiilidioksidin erottamiseen ja varastointiin tarkoitettuja tekniikoita, koska hiilen kasvihuonekaasuvaikutukset ovat erittäin suuret.

| 3.10 | Toimitusvarmuuden erittäin suuren merkityksen havainnollistamiseksi on vielä syytä kiinnittää huomiota Kansainvälinen energiajärjestön (IEA) marraskuussa 2005 esittämään selvitykseen World Energy Outlook, jonka mukaan maailman energiankulutus lisääntyy edelleen voimakkaasti. Jos kulutus nimittäin jatkuu samanlaisena, maailmanlaajuinen energiankysyntä kasvaa vuoteen 2030 mennessä yli 50 prosenttia ja on näin ollen 16,3 miljardia öljyekvivalenttitonnia. Vuodenvaihteen 2006 tapahtumat, kun Venäjä keskeytti kaasutoimituksensa Ukrainaan ja myös kaasutoimitukset Keski- ja Länsi-Eurooppaan vähenivät, saattoivat antaa esimakua tulevista toimitusnäkymistä, jos Euroopan riippuvuus energiantuonnista lisääntyy edelleen. Tämän vuoksi komission energiahuollosta ja energiatehokkuudesta antamien vihreiden kirjojen täytäntöönpanoa sekä laaja-alaista ja rakentavaa keskustelua uudesta, Euroopan energiastrategiaa koskevasta vihreästä kirjasta onkin pidettävä ensisijaisena tavoitteena. |
| --- | --- |

3.10

Toimitusvarmuuden erittäin suuren merkityksen havainnollistamiseksi on vielä syytä kiinnittää huomiota Kansainvälinen energiajärjestön (IEA) marraskuussa 2005 esittämään selvitykseen World Energy Outlook, jonka mukaan maailman energiankulutus lisääntyy edelleen voimakkaasti. Jos kulutus nimittäin jatkuu samanlaisena, maailmanlaajuinen energiankysyntä kasvaa vuoteen 2030 mennessä yli 50 prosenttia ja on näin ollen 16,3 miljardia öljyekvivalenttitonnia. Vuodenvaihteen 2006 tapahtumat, kun Venäjä keskeytti kaasutoimituksensa Ukrainaan ja myös kaasutoimitukset Keski- ja Länsi-Eurooppaan vähenivät, saattoivat antaa esimakua tulevista toimitusnäkymistä, jos Euroopan riippuvuus energiantuonnista lisääntyy edelleen. Tämän vuoksi komission energiahuollosta ja energiatehokkuudesta antamien vihreiden kirjojen täytäntöönpanoa sekä laaja-alaista ja rakentavaa keskustelua uudesta, Euroopan energiastrategiaa koskevasta vihreästä kirjasta onkin pidettävä ensisijaisena tavoitteena.

| 3.11 | Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että IEA:n esittämä arvio on ristiriidassa ilmastonsuojelutavoitteen kanssa. Ilmaston suojelu edellyttää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, mutta IEA:n ennusteen toteutuminen merkitsisi sitä, että hiilidioksidipäästöt päinvastoin lisääntyisivät jopa 52 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Näin ollen kaikkialla maailmassa on oltava poliittisena tavoitteena rajoittaa tuntuvasti fossiilisten energialähteiden käytön lisäämisestä johtuvia hiilipäästöjä. Euroopan unionin rooli tässä prosessissa on määriteltävä lähikuukausien aikana. |
| --- | --- |

3.11

Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että IEA:n esittämä arvio on ristiriidassa ilmastonsuojelutavoitteen kanssa. Ilmaston suojelu edellyttää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, mutta IEA:n ennusteen toteutuminen merkitsisi sitä, että hiilidioksidipäästöt päinvastoin lisääntyisivät jopa 52 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Näin ollen kaikkialla maailmassa on oltava poliittisena tavoitteena rajoittaa tuntuvasti fossiilisten energialähteiden käytön lisäämisestä johtuvia hiilipäästöjä. Euroopan unionin rooli tässä prosessissa on määriteltävä lähikuukausien aikana.

| 3.12 | Mitä erilaisimmat tahot esittävät kasvihuonekaasuongelman mahdolliseksi ratkaisuksi ydinenergiaa. Tähän vaihtoehtoon liittyvien riskitekijöiden lisäksi on pohdittava myös toimitusvarmuutta. Maailman uraanivarat keskittyvät vain muutamiin maihin. Tällä hetkellä tärkeimmät uraanintuotantoalueet sijaitsevat Australiassa, Pohjois-Amerikassa, muutamissa Afrikan valtioissa ja IVY-maissa. Lisäksi uraaniesiintymiä oletetaan olevan myös Kiinassa ja Mongoliassa. Ydinenergian rauhanomaisen hyödyntämisen lisääminen erityisesti Kiinassa voisi 30 vuodessa johtaa uraanipulaan. |
| --- | --- |

3.12

Mitä erilaisimmat tahot esittävät kasvihuonekaasuongelman mahdolliseksi ratkaisuksi ydinenergiaa. Tähän vaihtoehtoon liittyvien riskitekijöiden lisäksi on pohdittava myös toimitusvarmuutta. Maailman uraanivarat keskittyvät vain muutamiin maihin. Tällä hetkellä tärkeimmät uraanintuotantoalueet sijaitsevat Australiassa, Pohjois-Amerikassa, muutamissa Afrikan valtioissa ja IVY-maissa. Lisäksi uraaniesiintymiä oletetaan olevan myös Kiinassa ja Mongoliassa. Ydinenergian rauhanomaisen hyödyntämisen lisääminen erityisesti Kiinassa voisi 30 vuodessa johtaa uraanipulaan.

| 3.13 | Noin 12 prosenttia raakaöljystä käytetään petrokemian tuotteiden valmistukseen. Tärkeä petrokemiallisten tuotteiden ryhmä ovat muovit. Vuonna 2004 maailmassa tuotettiin yhteensä 224 miljoonaa tonnia muovia, ja Länsi-Euroopan osuus kokonaistuotannosta oli 23,6 prosenttia. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan muovin kulutus kasvaa kaikkialla maailmassa edelleen: vuoteen 2010 asti kulutuksen odotetaan kasvavan vuosittain 4,5 prosenttia henkeä kohti. Tärkeimmät kasvumarkkinat ovat Itä-Eurooppa ja Kaakkois-Aasia. |
| --- | --- |

3.13

Noin 12 prosenttia raakaöljystä käytetään petrokemian tuotteiden valmistukseen. Tärkeä petrokemiallisten tuotteiden ryhmä ovat muovit. Vuonna 2004 maailmassa tuotettiin yhteensä 224 miljoonaa tonnia muovia, ja Länsi-Euroopan osuus kokonaistuotannosta oli 23,6 prosenttia. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan muovin kulutus kasvaa kaikkialla maailmassa edelleen: vuoteen 2010 asti kulutuksen odotetaan kasvavan vuosittain 4,5 prosenttia henkeä kohti. Tärkeimmät kasvumarkkinat ovat Itä-Eurooppa ja Kaakkois-Aasia.

| 3.14 | Fossiilisten energialähteiden lisäksi Euroopan talouden kannalta tärkeitä raaka-aineita ovat myös malmit, erityisesti rautamalmi. Vuonna 2004 maailmassa tuotettiin yhteensä yli miljardi tonnia terästä. Muihin materiaaleihin verrattuna terästä tuotetaankin selvästi enemmän. Malmeja kulutettiin vuonna 2004 seuraavasti: rautamalmia 1,25 miljardia tonnia, bauksiittia 146 miljoonaa tonnia, kromimalmia 15,5 miljoonaa tonnia, sinkkimalmia 9 miljoonaa tonnia ja mangaanimalmia 8,2 miljoonaa tonnia. Rautamalmia kulutettiin siis noin kymmenen tai sata kertaa seuraavaksi yleisimpiä malmeja enemmän. |
| --- | --- |

3.14

Fossiilisten energialähteiden lisäksi Euroopan talouden kannalta tärkeitä raaka-aineita ovat myös malmit, erityisesti rautamalmi. Vuonna 2004 maailmassa tuotettiin yhteensä yli miljardi tonnia terästä. Muihin materiaaleihin verrattuna terästä tuotetaankin selvästi enemmän. Malmeja kulutettiin vuonna 2004 seuraavasti: rautamalmia 1,25 miljardia tonnia, bauksiittia 146 miljoonaa tonnia, kromimalmia 15,5 miljoonaa tonnia, sinkkimalmia 9 miljoonaa tonnia ja mangaanimalmia 8,2 miljoonaa tonnia. Rautamalmia kulutettiin siis noin kymmenen tai sata kertaa seuraavaksi yleisimpiä malmeja enemmän.

| 3.15 | Yhdysvaltain geologinen tutkimuslaitos (USGS) arvioi vuonna 2005, että taloudellisesti hyödynnettävissä olevat maailman rautamalmivarat vastaavat noin 80:tä miljardia tonnia rautaa. Tämä on yli sata kertaa nykyistä tarvetta enemmän. Jos otetaan huomioon myös sellaiset rautamalmivarat, joiden ei nykyään katsota olevan taloudellisesti hyödynnettävissä, kokonaisvarat nousevat noin 180 miljardiin tonniin rautaa. Vaikka varat ovat näin suuret, rautamalmin hinnan oletetaan pysyvän korkeana myös vastaisuudessa. Yksi syy tähän lienee se, että markkinoita hallitsee kolme suurta yritystä (CVRD, BHP ja Rio Tinto), joiden osuus maailman rautamalmintuotannosta on runsaat 75 prosenttia. Lisäksi merikuljetuksissa on todennäköisesti omat ongelmansa, mikä nostaa kuljetuskustannuksia, ja näin ollen Euroopan terästeollisuus joutuu maksamaan malmista korkeamman ostohinnan. |
| --- | --- |

3.15

Yhdysvaltain geologinen tutkimuslaitos (USGS) arvioi vuonna 2005, että taloudellisesti hyödynnettävissä olevat maailman rautamalmivarat vastaavat noin 80:tä miljardia tonnia rautaa. Tämä on yli sata kertaa nykyistä tarvetta enemmän. Jos otetaan huomioon myös sellaiset rautamalmivarat, joiden ei nykyään katsota olevan taloudellisesti hyödynnettävissä, kokonaisvarat nousevat noin 180 miljardiin tonniin rautaa. Vaikka varat ovat näin suuret, rautamalmin hinnan oletetaan pysyvän korkeana myös vastaisuudessa. Yksi syy tähän lienee se, että markkinoita hallitsee kolme suurta yritystä (CVRD, BHP ja Rio Tinto), joiden osuus maailman rautamalmintuotannosta on runsaat 75 prosenttia. Lisäksi merikuljetuksissa on todennäköisesti omat ongelmansa, mikä nostaa kuljetuskustannuksia, ja näin ollen Euroopan terästeollisuus joutuu maksamaan malmista korkeamman ostohinnan.

| 3.16 | Pyrittäessä turvaamaan Euroopan rauta- ja terästuotantoa on otettava huomioon myös koksin ja koksihiilen saatavuus. Koksihiilen vienti Yhdysvalloista vähenee, mikä merkitsee Kanadan ja Australian markkina-aseman vahvistumista. Jotta maailmanlaajuisen kysynnän tyydyttäminen voidaan turvata, näiden maiden kapasiteettia on kuitenkin jatkuvasti lisättävä. Kiinasta tulee koksaamojen lisäämisen ansiosta yhä tärkeämpi koksintoimittaja, vaikka muissakin maissa rakennetaan uutta koksauskapasiteettia kotimarkkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.16

Pyrittäessä turvaamaan Euroopan rauta- ja terästuotantoa on otettava huomioon myös koksin ja koksihiilen saatavuus. Koksihiilen vienti Yhdysvalloista vähenee, mikä merkitsee Kanadan ja Australian markkina-aseman vahvistumista. Jotta maailmanlaajuisen kysynnän tyydyttäminen voidaan turvata, näiden maiden kapasiteettia on kuitenkin jatkuvasti lisättävä. Kiinasta tulee koksaamojen lisäämisen ansiosta yhä tärkeämpi koksintoimittaja, vaikka muissakin maissa rakennetaan uutta koksauskapasiteettia kotimarkkinoiden tarpeisiin.

| 3.17 | Myös romumetalli on tärkeä terästuotannon raaka-aine. Romumetallin maailmanlaajuinen kauppa onkin kasvanut viime vuosina huomattavasti. Terästuotteiden kestävyyden vuoksi romun tarve ei kuitenkaan vastaa tarjontaa, ja siksi jo nyt varsin kireät romumarkkinat kiristyvät vielä selvästi entisestään. Vaikka tilanne on viime kuukausina rauhoittunut, romumetallin hintojen (jotka kolminkertaistuivat vuosina 2002–2004) odotetaan pitkällä aikavälillä jälleen nousevan. |
| --- | --- |

3.17

Myös romumetalli on tärkeä terästuotannon raaka-aine. Romumetallin maailmanlaajuinen kauppa onkin kasvanut viime vuosina huomattavasti. Terästuotteiden kestävyyden vuoksi romun tarve ei kuitenkaan vastaa tarjontaa, ja siksi jo nyt varsin kireät romumarkkinat kiristyvät vielä selvästi entisestään. Vaikka tilanne on viime kuukausina rauhoittunut, romumetallin hintojen (jotka kolminkertaistuivat vuosina 2002–2004) odotetaan pitkällä aikavälillä jälleen nousevan.

| 3.18 | Muut metalliraaka-aineet, kuten mangaani, kromi, nikkeli, kupari, titaani ja vanadiini, ovat tärkeitä seosaineita, jotka vaikuttavat voimakkaasti perusaineen ominaisuuksiin. Niitä ja palladiumia, joka on tärkeä huipputeknologia-alan raaka-aine, on tuotava Eurooppaan muualta. |
| --- | --- |

3.18

Muut metalliraaka-aineet, kuten mangaani, kromi, nikkeli, kupari, titaani ja vanadiini, ovat tärkeitä seosaineita, jotka vaikuttavat voimakkaasti perusaineen ominaisuuksiin. Niitä ja palladiumia, joka on tärkeä huipputeknologia-alan raaka-aine, on tuotava Eurooppaan muualta.

| 3.19 | Edellä käsiteltyjä ja myös monia muita raaka-aineita on tällä hetkellä saatavissa riittävästi, joten ajankohtaiset hintojen nousut eivät ole merkki resurssien ehtymisestä keskipitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kysynnän ja tarjonnan muutokset olisivat mahdottomia ja hintavaihtelut sattumanvaraisia. Raaka-ainetarjonta ei lyhyellä aikavälillä ole kovin joustavaa, koska maaperäntutkimushankkeet ovat pääomavaltaisia ja niiden toteuttaminen kestää kauan. Kun kysyntä on suurta, on siis täysin mahdollista, että raaka-aineista on pulaa ja hinnat nousevat. Sama pätee myös kuljetuskapasiteettiin, joka niin ikään rajoittaa (tuonti)raaka-aineiden saatavuutta. Riittävät maailmanlaajuiset raaka-ainevarat ja -resurssit kyllä vähentävät saatavuusongelmien riskiä, mutta ne eivät suojaa tuntuvilta hintojen nousuilta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Pyrittäessä arvioimaan kattavasti toimituksiin ja hintoihin liittyviä riskejä kansainvälisillä raaka-ainemarkkinoilla on otettava huomioon myös poliittiset toimet sekä markkinoita hallitsevien yritysten monopoli- tai oligopolitoiminta. |
| --- | --- |

3.19

Edellä käsiteltyjä ja myös monia muita raaka-aineita on tällä hetkellä saatavissa riittävästi, joten ajankohtaiset hintojen nousut eivät ole merkki resurssien ehtymisestä keskipitkällä aikavälillä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kysynnän ja tarjonnan muutokset olisivat mahdottomia ja hintavaihtelut sattumanvaraisia. Raaka-ainetarjonta ei lyhyellä aikavälillä ole kovin joustavaa, koska maaperäntutkimushankkeet ovat pääomavaltaisia ja niiden toteuttaminen kestää kauan. Kun kysyntä on suurta, on siis täysin mahdollista, että raaka-aineista on pulaa ja hinnat nousevat. Sama pätee myös kuljetuskapasiteettiin, joka niin ikään rajoittaa (tuonti)raaka-aineiden saatavuutta. Riittävät maailmanlaajuiset raaka-ainevarat ja -resurssit kyllä vähentävät saatavuusongelmien riskiä, mutta ne eivät suojaa tuntuvilta hintojen nousuilta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Pyrittäessä arvioimaan kattavasti toimituksiin ja hintoihin liittyviä riskejä kansainvälisillä raaka-ainemarkkinoilla on otettava huomioon myös poliittiset toimet sekä markkinoita hallitsevien yritysten monopoli- tai oligopolitoiminta.

| 3.20 | Tämä on erityisen tärkeää siksi, että paitsi keskeisten energialähteiden myös metalliraaka-aineiden tuotanto on suureksi osaksi keskittynyt tietyille alueille ja tiettyjen yritysten käsiin ja ainakin metalliraaka-aineiden keskittyminen on 1990-luvun alusta lähtien ollut selvästi entistä voimakkaampaa. Esimerkiksi Chilen osuus kuparimalmin tuotannosta on lähes kolminkertaistunut vuoteen 1990 verrattuna ja bauksiitista lähes 40 prosenttia tuotetaan Australiassa. Myös Brasilian merkitys bauksiitintoimittajana on kasvanut huomattavasti, ja se on nykyään maailman toiseksi suurin bauksiitintuottaja, mikä korostaa Etelä-Amerikan keskeistä asemaa metallimalmien tuotannossa. Tämä pätee myös rautamalmeihin, joista noin 30 prosenttia tuotetaan Brasiliassa. Ruotsi on EU:n jäsenvaltioista ainoa, jossa on mainitsemisenarvoista rautamalmituotantoa, mutta sen osuus maailman kokonaistuotannosta on vain noin 1,6 prosenttia. |
| --- | --- |

3.20

Tämä on erityisen tärkeää siksi, että paitsi keskeisten energialähteiden myös metalliraaka-aineiden tuotanto on suureksi osaksi keskittynyt tietyille alueille ja tiettyjen yritysten käsiin ja ainakin metalliraaka-aineiden keskittyminen on 1990-luvun alusta lähtien ollut selvästi entistä voimakkaampaa. Esimerkiksi Chilen osuus kuparimalmin tuotannosta on lähes kolminkertaistunut vuoteen 1990 verrattuna ja bauksiitista lähes 40 prosenttia tuotetaan Australiassa. Myös Brasilian merkitys bauksiitintoimittajana on kasvanut huomattavasti, ja se on nykyään maailman toiseksi suurin bauksiitintuottaja, mikä korostaa Etelä-Amerikan keskeistä asemaa metallimalmien tuotannossa. Tämä pätee myös rautamalmeihin, joista noin 30 prosenttia tuotetaan Brasiliassa. Ruotsi on EU:n jäsenvaltioista ainoa, jossa on mainitsemisenarvoista rautamalmituotantoa, mutta sen osuus maailman kokonaistuotannosta on vain noin 1,6 prosenttia.

4.   Euroopan teollisuus

| 4.1 | Teollisuudella on työllisyys- ja lisäarvovaikutustensa ansiosta edelleen tärkeä merkitys EU:n taloudelle. Se on lisäarvoketjun tärkein lenkki aineellisia hyödykkeitä valmistettaessa. Ilman teollisesti valmistettuja hyödykkeitä monissa palveluissakaan ei olisi mitään mieltä. Näin ollen teollisuustuotanto säilyttää vastaisuudessakin asemansa hyvinvoinnin lähteenä, ja siksi teollisuuden raaka-ainehuollon turvaaminen on välttämätöntä. Fossiilisten raaka-aineiden ja monien metalliraaka-aineiden esiintymät ja kulutus jakaantuvat epätasaisesti. Tämän vuoksi toimittajamaiden oligopolirakenteet saattavat vääristää myös Euroopan raaka-ainemarkkinoita. Jotta Euroopan riippuvuutta tuonnista voidaan tulevaisuudessa vähentää, on energiahuoltostrategiaa käsittelevän vihreän kirjan mukaisesti toteutettava asianmukaisia toimia kaikkien raaka-aineiden osalta. |
| --- | --- |

4.1

Teollisuudella on työllisyys- ja lisäarvovaikutustensa ansiosta edelleen tärkeä merkitys EU:n taloudelle. Se on lisäarvoketjun tärkein lenkki aineellisia hyödykkeitä valmistettaessa. Ilman teollisesti valmistettuja hyödykkeitä monissa palveluissakaan ei olisi mitään mieltä. Näin ollen teollisuustuotanto säilyttää vastaisuudessakin asemansa hyvinvoinnin lähteenä, ja siksi teollisuuden raaka-ainehuollon turvaaminen on välttämätöntä. Fossiilisten raaka-aineiden ja monien metalliraaka-aineiden esiintymät ja kulutus jakaantuvat epätasaisesti. Tämän vuoksi toimittajamaiden oligopolirakenteet saattavat vääristää myös Euroopan raaka-ainemarkkinoita. Jotta Euroopan riippuvuutta tuonnista voidaan tulevaisuudessa vähentää, on energiahuoltostrategiaa käsittelevän vihreän kirjan mukaisesti toteutettava asianmukaisia toimia kaikkien raaka-aineiden osalta.

| 4.2 | Tilastojen mukaan Euroopan teollisuusyritysten raaka-aine- ja energiatehokkuudessa on selviä eroja. Siksi voidaan todeta, että eri puolilla Eurooppaa on säästömahdollisuuksia, joita tulisi hyödyntää ensisijaisesti kokonaisriippuvuuden vähentämiseksi ja kehittämistoiminnan lisäämiseksi. |
| --- | --- |

4.2

Tilastojen mukaan Euroopan teollisuusyritysten raaka-aine- ja energiatehokkuudessa on selviä eroja. Siksi voidaan todeta, että eri puolilla Eurooppaa on säästömahdollisuuksia, joita tulisi hyödyntää ensisijaisesti kokonaisriippuvuuden vähentämiseksi ja kehittämistoiminnan lisäämiseksi.

| 4.3 | Yksi ala näkee tulevaisuutensa kuitenkin myönteisenä, vaikka onkin riippuvainen raaka-aineiden tuonnista. Euroopan terästeollisuus on kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla, koska se on jo selvinnyt rakennemuutoksista ja ottanut niistä asianmukaisesti oppia. Vakauttamisprosessin ansiosta alalle on saatu luotua sellaiset rakenteet, että yritysten on mahdollista tehdä kohtuullista voittoa myös taloudellisesti vaikeina aikoina. Muualla, esimerkiksi Kiinassa ja Intiassa, välttämättömät rakennemuutokset ovat vielä edessä. |
| --- | --- |

4.3

Yksi ala näkee tulevaisuutensa kuitenkin myönteisenä, vaikka onkin riippuvainen raaka-aineiden tuonnista. Euroopan terästeollisuus on kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla, koska se on jo selvinnyt rakennemuutoksista ja ottanut niistä asianmukaisesti oppia. Vakauttamisprosessin ansiosta alalle on saatu luotua sellaiset rakenteet, että yritysten on mahdollista tehdä kohtuullista voittoa myös taloudellisesti vaikeina aikoina. Muualla, esimerkiksi Kiinassa ja Intiassa, välttämättömät rakennemuutokset ovat vielä edessä.

| 4.4 | Nimenomaan EU:ssa terästeollisuuden lisäarvoketjut ovat toimivia ja tehokkaita ja teräksellä on niissä on keskeinen asema. Lisäksi unioni tarjoaa infrastruktuuriin ja logistiikkaan liittyviä etuja. Euroopan teräsmarkkinoilla tuottajat ja asiakkaat kohtaavat suhteellisen pienellä alueella, jolta on hyvät liikenneyhteydet kansainväliseen rauta-, vesi- ja maantieverkostoon, mikä tuo yrityksille omat kilpailuetunsa. |
| --- | --- |

4.4

Nimenomaan EU:ssa terästeollisuuden lisäarvoketjut ovat toimivia ja tehokkaita ja teräksellä on niissä on keskeinen asema. Lisäksi unioni tarjoaa infrastruktuuriin ja logistiikkaan liittyviä etuja. Euroopan teräsmarkkinoilla tuottajat ja asiakkaat kohtaavat suhteellisen pienellä alueella, jolta on hyvät liikenneyhteydet kansainväliseen rauta-, vesi- ja maantieverkostoon, mikä tuo yrityksille omat kilpailuetunsa.

| 4.5 | Euroopan teräsyritykset ovat myös toteuttaneet laaja-alaisia toimia ja tehneet suuria investointeja ympäristönsuojelun ja energiatehokkuuden edistämiseksi. Niiden kierrätysaste on yhdysvaltalaisyritysten jälkeen maailman toiseksi korkein, ne hyödyntävät tuotannossaan runsaasti romumetallia ja säästävät siten raaka-aineita. Lisäksi masuuneissa käytetään Euroopassa selvästi vähemmän pelkistysaineita kuin monissa Euroopan ulkopuolisissa maissa. |
| --- | --- |

4.5

Euroopan teräsyritykset ovat myös toteuttaneet laaja-alaisia toimia ja tehneet suuria investointeja ympäristönsuojelun ja energiatehokkuuden edistämiseksi. Niiden kierrätysaste on yhdysvaltalaisyritysten jälkeen maailman toiseksi korkein, ne hyödyntävät tuotannossaan runsaasti romumetallia ja säästävät siten raaka-aineita. Lisäksi masuuneissa käytetään Euroopassa selvästi vähemmän pelkistysaineita kuin monissa Euroopan ulkopuolisissa maissa.

| 4.6 | Euroopan terästeollisuuden myönteisestä ilmapiiristä huolimatta on kuitenkin otettava huomioon, että riippuvuus raaka-aineiden tuonnista, korkeat energiahinnat ja ympäristönsuojelutoimien tehostaminen saattavat johtaa siihen, että erityisesti nestevaihetta ei keskipitkällä aikavälillä enää voida toteuttaa Euroopassa, vaan sen toteutus siirretään sinne, missä raaka-ainehuolto on varmaa ja energiahinnat edulliset. Koska tämä mahdollisuus ei koske vain rautaa vaan myös alumiinia ja muita metalleja, Euroopasta saattaa hävitä melkoisesti työpaikkoja. Menetyksiä voidaan kompensoida ainoastaan tutkimalla ja kehittämällä raaka-aine- ja energiatehokkuutta sekä kehittämällä innovatiivisia tuotteita ja teollisia palveluita. Nestevaiheen siirtäminen maihin, joissa ympäristövaatimukset ja energiahinnat ovat alhaiset, ei nimittäin edistä maailman kestävää kehitystä, vaan ainoastaan heikentää Euroopan asemaa. |
| --- | --- |

4.6

Euroopan terästeollisuuden myönteisestä ilmapiiristä huolimatta on kuitenkin otettava huomioon, että riippuvuus raaka-aineiden tuonnista, korkeat energiahinnat ja ympäristönsuojelutoimien tehostaminen saattavat johtaa siihen, että erityisesti nestevaihetta ei keskipitkällä aikavälillä enää voida toteuttaa Euroopassa, vaan sen toteutus siirretään sinne, missä raaka-ainehuolto on varmaa ja energiahinnat edulliset. Koska tämä mahdollisuus ei koske vain rautaa vaan myös alumiinia ja muita metalleja, Euroopasta saattaa hävitä melkoisesti työpaikkoja. Menetyksiä voidaan kompensoida ainoastaan tutkimalla ja kehittämällä raaka-aine- ja energiatehokkuutta sekä kehittämällä innovatiivisia tuotteita ja teollisia palveluita. Nestevaiheen siirtäminen maihin, joissa ympäristövaatimukset ja energiahinnat ovat alhaiset, ei nimittäin edistä maailman kestävää kehitystä, vaan ainoastaan heikentää Euroopan asemaa.

5.   Vaihtoehtoisia raaka-ainenäkymiä ja teknologisia suuntauksia

| 5.1 | Jos maailmantalouden kasvu perustuu jatkossakin ennen kaikkea fossiilisten raaka-aineiden hyödyntämiseen, on todennäköistä, että ilmastonsuojeluongelmat pahenevat kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisen vuoksi ennemmin kuin raaka-ainelähteet ehtyvät. Esimerkiksi IEA:n selvityksessä World Energy Outlook 2006 maailman hiilidioksidipäästöjen odotetaan vuoteen 2030 mennessä lisääntyvän yli 52 prosenttia vuoteen 2004 verrattuna. Toisaalta on arvioitu, että maailman teollisuusmaiden on vuoteen 2050 mennessä vähennettävä hiilidioksidipäästöjään 80 prosenttia, jotta ilmastonmuutokset saadaan pysymään ihmisten ja ympäristön kannalta siedettävinä. Tarvitaan siis tekniikkaa, jonka avulla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan pienentää huomattavasti. |
| --- | --- |

5.1

Jos maailmantalouden kasvu perustuu jatkossakin ennen kaikkea fossiilisten raaka-aineiden hyödyntämiseen, on todennäköistä, että ilmastonsuojeluongelmat pahenevat kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisen vuoksi ennemmin kuin raaka-ainelähteet ehtyvät. Esimerkiksi IEA:n selvityksessä World Energy Outlook 2006 maailman hiilidioksidipäästöjen odotetaan vuoteen 2030 mennessä lisääntyvän yli 52 prosenttia vuoteen 2004 verrattuna. Toisaalta on arvioitu, että maailman teollisuusmaiden on vuoteen 2050 mennessä vähennettävä hiilidioksidipäästöjään 80 prosenttia, jotta ilmastonmuutokset saadaan pysymään ihmisten ja ympäristön kannalta siedettävinä. Tarvitaan siis tekniikkaa, jonka avulla kasvihuonekaasupäästöjä voidaan pienentää huomattavasti.

| 5.2 | Ensimmäisenä vaihtoehtona kasvihuonekaasujen vähentämiseksi pidetään usein uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä. EU on tässä suhteessa edelläkävijä, sillä uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä valkoisessa kirjassa (1) tavoitteeksi on asetettu, että vuoteen 2010 mennessä 12 prosenttia primaarienergiasta tuotetaan uusiutuvista energialähteistä. Tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin muutakin kuin uusia biomassa-, tuuli- ja aurinkovoimaloita. Ennen kaikkea energiankulutuksen kasvua on pienennettävä selvästi nykyisestään, ja säästömahdollisuuksia on hyödynnettävä lisäarvoketjun, käytön ja jätehuollon kaikissa vaiheissa. Teknisen kehityksen määrätietoinen tukeminen tarjoaa mahdollisuuden pienentää kasvihuonekaasupäästöjä tulevaisuudessa, ja lisäksi se parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. |
| --- | --- |

5.2

Ensimmäisenä vaihtoehtona kasvihuonekaasujen vähentämiseksi pidetään usein uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä. EU on tässä suhteessa edelläkävijä, sillä uusiutuvia energialähteitä käsittelevässä valkoisessa kirjassa (1) tavoitteeksi on asetettu, että vuoteen 2010 mennessä 12 prosenttia primaarienergiasta tuotetaan uusiutuvista energialähteistä. Tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin muutakin kuin uusia biomassa-, tuuli- ja aurinkovoimaloita. Ennen kaikkea energiankulutuksen kasvua on pienennettävä selvästi nykyisestään, ja säästömahdollisuuksia on hyödynnettävä lisäarvoketjun, käytön ja jätehuollon kaikissa vaiheissa. Teknisen kehityksen määrätietoinen tukeminen tarjoaa mahdollisuuden pienentää kasvihuonekaasupäästöjä tulevaisuudessa, ja lisäksi se parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä.

| 5.3 | Euroopan ympäristökeskus päätyi vuonna 2005 siihen tulokseen, että vuonna 2030 energiakäyttöön voitaisiin osoittaa 230–300 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia (eli 9,6 tai 12,6 x 1019 joulea) biomassaa vuosittain ilman, että se vaikuttaisi kielteisesti ympäristöön tai EU:n korkeaan omavaraisuusasteeseen maataloustuotannon osalta. Määrä vastaisi noin 20:tä prosenttia 25 jäsenvaltion EU:n tämänhetkisestä primaarienergian käytöstä, ja se jakaantuisi siten, että jätteistä saataisiin vuosittain 100 miljoonaa, metsätaloustuotteista 40–60 miljoonaa ja maataloustuotteista 90–140 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia energiaa. Eloperäisiä raaka-aineita voitaisiin käyttää paitsi energiantuotannossa myös lukuisten sellaisten tuotteiden valmistuksessa, joiden tarjonta on tällä hetkellä hintasyistä vain marginaalista. Älykkäitä raaka-aineiden ja jalostusmenetelmien yhdistelmiä sekä uusia kierrätysstrategioita soveltamalla esimerkiksi biomuoveista voitaisiin saada kilpailukykyisiä jo lähiaikoina. |
| --- | --- |

5.3

Euroopan ympäristökeskus päätyi vuonna 2005 siihen tulokseen, että vuonna 2030 energiakäyttöön voitaisiin osoittaa 230–300 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia (eli 9,6 tai 12,6 x 1019 joulea) biomassaa vuosittain ilman, että se vaikuttaisi kielteisesti ympäristöön tai EU:n korkeaan omavaraisuusasteeseen maataloustuotannon osalta. Määrä vastaisi noin 20:tä prosenttia 25 jäsenvaltion EU:n tämänhetkisestä primaarienergian käytöstä, ja se jakaantuisi siten, että jätteistä saataisiin vuosittain 100 miljoonaa, metsätaloustuotteista 40–60 miljoonaa ja maataloustuotteista 90–140 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia energiaa. Eloperäisiä raaka-aineita voitaisiin käyttää paitsi energiantuotannossa myös lukuisten sellaisten tuotteiden valmistuksessa, joiden tarjonta on tällä hetkellä hintasyistä vain marginaalista. Älykkäitä raaka-aineiden ja jalostusmenetelmien yhdistelmiä sekä uusia kierrätysstrategioita soveltamalla esimerkiksi biomuoveista voitaisiin saada kilpailukykyisiä jo lähiaikoina.

| 5.4 | Uusiutuvien raaka-aineiden käytön lisääminen on välttämätöntä kaikkialla maailmassa. Tähän mennessä uusiutuvat energia- ja raaka-ainelähteet ovat jääneet liian vähälle huomiolle tuettaessa tutkimusta ja teknologian kehittämistä. Nykyisten hinta-kustannussuhteiden vuoksi markkinoiden ja tekniikan entistä laaja-alaisempi kehitys on turvattava erilaisin kaupallistamistoimin. |
| --- | --- |

5.4

Uusiutuvien raaka-aineiden käytön lisääminen on välttämätöntä kaikkialla maailmassa. Tähän mennessä uusiutuvat energia- ja raaka-ainelähteet ovat jääneet liian vähälle huomiolle tuettaessa tutkimusta ja teknologian kehittämistä. Nykyisten hinta-kustannussuhteiden vuoksi markkinoiden ja tekniikan entistä laaja-alaisempi kehitys on turvattava erilaisin kaupallistamistoimin.

| 5.5 | Maatalouden biomassapotentiaalia tarkasteltaessa on otettava huomioon, että käytettävissä oleva viljelyala henkeä kohti vähenee dramaattisesti. Viljanviljelyyn on maailmanlaajuisesti käytettävissä suunnilleen saman verran maata kuin vuonna 1970, mutta ihmisiä oli tuolloin vajaat kolme miljardia nykyistä vähemmän. Näin ollen maailmassa oli vuonna 1970 noin 0,18 hehtaaria viljelyalaa asukasta kohti, nykyään vastaava luku on enää vajaat 0,11 hehtaaria. Suuntaus on vahvistumassa, sillä eroosion, maaperän suolaantumisen ja kuivumisen vuoksi maailmasta häviää vuosittain noin 7 miljoonaa hehtaaria maatalousmaata ja yli neljännes kaikesta käyttömaasta on vaarassa hävitä. |
| --- | --- |

5.5

Maatalouden biomassapotentiaalia tarkasteltaessa on otettava huomioon, että käytettävissä oleva viljelyala henkeä kohti vähenee dramaattisesti. Viljanviljelyyn on maailmanlaajuisesti käytettävissä suunnilleen saman verran maata kuin vuonna 1970, mutta ihmisiä oli tuolloin vajaat kolme miljardia nykyistä vähemmän. Näin ollen maailmassa oli vuonna 1970 noin 0,18 hehtaaria viljelyalaa asukasta kohti, nykyään vastaava luku on enää vajaat 0,11 hehtaaria. Suuntaus on vahvistumassa, sillä eroosion, maaperän suolaantumisen ja kuivumisen vuoksi maailmasta häviää vuosittain noin 7 miljoonaa hehtaaria maatalousmaata ja yli neljännes kaikesta käyttömaasta on vaarassa hävitä.

| 5.6 | YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAOn arvioiden mukaan kehitysmaiden on seuraavien 20 vuoden aikana kaksinkertaistettava viljantuontinsa. Siksi vilja käy tulevaisuudessa vähiin ja sen hinta kallistuu. Näin ollen tuotantoeläinten rehun ja uusiutuvien raaka-aineiden tarve teollisuusmaissa on entistä voimakkaammin ristiriidassa kehitysmaiden elintarviketarpeiden kanssa. Rehuntarvetta voitaisiin pienentää vähentämällä suurta lihankulutusta, mikä johtaisi siihen, että ravintoa olisi kaloreissa mitattuna hyödynnettävissä enemmän, koska rehukäytössä energiasisällöstä menee hukkaan noin 90 prosenttia. Erityisesti on edistettävä lignoselluloosaa sisältävien kasvien, kasvinosien ja sivutuotteiden entistä tehokkaampaa käyttöä (tavanomaisista esimerkeistä mainittakoon puu, olki ja heinät). Koska näiden kysymysten ratkaisemiseksi tarvitaan vielä runsaasti kehitys- ja tutkimustyötä, myös EU:n tutkimuspuiteohjelman lähestymistapaa on ehdottomasti muutettava uusiutuvan energia- ja raaka-aineperustan ja tehokkuuden tutkimusta suosivaksi. |
| --- | --- |

5.6

YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön FAOn arvioiden mukaan kehitysmaiden on seuraavien 20 vuoden aikana kaksinkertaistettava viljantuontinsa. Siksi vilja käy tulevaisuudessa vähiin ja sen hinta kallistuu. Näin ollen tuotantoeläinten rehun ja uusiutuvien raaka-aineiden tarve teollisuusmaissa on entistä voimakkaammin ristiriidassa kehitysmaiden elintarviketarpeiden kanssa. Rehuntarvetta voitaisiin pienentää vähentämällä suurta lihankulutusta, mikä johtaisi siihen, että ravintoa olisi kaloreissa mitattuna hyödynnettävissä enemmän, koska rehukäytössä energiasisällöstä menee hukkaan noin 90 prosenttia. Erityisesti on edistettävä lignoselluloosaa sisältävien kasvien, kasvinosien ja sivutuotteiden entistä tehokkaampaa käyttöä (tavanomaisista esimerkeistä mainittakoon puu, olki ja heinät). Koska näiden kysymysten ratkaisemiseksi tarvitaan vielä runsaasti kehitys- ja tutkimustyötä, myös EU:n tutkimuspuiteohjelman lähestymistapaa on ehdottomasti muutettava uusiutuvan energia- ja raaka-aineperustan ja tehokkuuden tutkimusta suosivaksi.

| 5.7 | Tätä taustaa vasten on selvää, että siirtyminen uusiutuvien energialähteiden ja teollisuusraaka-aineiden käyttöön voi ratkaista ongelman vain osittain. Olennaista onkin sellaisen tekniikan käyttöönotto, joka kuluttaa nykyisenkaltaisten palveluiden tuottamiseen huomattavasti nykyistä vähemmän energiaa ja raaka-aineita. Esimerkiksi terästeollisuudessa energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä on onnistuttu vähentämään noin 50 prosenttia viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana. Uusien säästömahdollisuuksien luomiseksi Euroopan terästeollisuuden ja tutkimuslaitosten perustama yhteenliittymä ULCOS (Ultra Low CO
  2
  Steel Making) pyrkii vähentämään päästöjä selvästi ja tekemään läpimurron teräksentuotantoprosessin energiatehokkuuden parantamisessa. Eräs 1980-luvulla kehitetty pelkistysmenetelmä mahdollistaa jo nykyäänkin heikompilaatuisen hiilen käytön ja jopa 30 prosentin hiilidioksidipäästövähennykset masuunimenetelmään verrattuna. |
| --- | --- |

5.7

Tätä taustaa vasten on selvää, että siirtyminen uusiutuvien energialähteiden ja teollisuusraaka-aineiden käyttöön voi ratkaista ongelman vain osittain. Olennaista onkin sellaisen tekniikan käyttöönotto, joka kuluttaa nykyisenkaltaisten palveluiden tuottamiseen huomattavasti nykyistä vähemmän energiaa ja raaka-aineita. Esimerkiksi terästeollisuudessa energiankulutusta ja hiilidioksidipäästöjä on onnistuttu vähentämään noin 50 prosenttia viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana. Uusien säästömahdollisuuksien luomiseksi Euroopan terästeollisuuden ja tutkimuslaitosten perustama yhteenliittymä ULCOS (Ultra Low CO
  2
  Steel Making) pyrkii vähentämään päästöjä selvästi ja tekemään läpimurron teräksentuotantoprosessin energiatehokkuuden parantamisessa. Eräs 1980-luvulla kehitetty pelkistysmenetelmä mahdollistaa jo nykyäänkin heikompilaatuisen hiilen käytön ja jopa 30 prosentin hiilidioksidipäästövähennykset masuunimenetelmään verrattuna.

| 5.8 | Tehokkuuden lisääminen on lupaava keino kustannusten vähentämiseksi, resurssien säästämiseksi ja työpaikkojen turvaamiseksi. Materiaalikustannukset ovat nimittäin jalostusteollisuuden kustannustekijöistä suurin, ja niiden osuus kokonaiskustannuksista on keskimäärin 40 prosenttia. Käyttämällä raaka-aineita tehokkaasti voidaan paitsi supistaa kustannuksia myös pienentää resurssienkulutusta ja siten vähentää ympäristökuormitusta talouden suorituskykyä heikentämättä. Yrityksiä voidaan kannustaa näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseen toteuttamalla tehokkuuden parantamiseen motivoivia jäsenvaltiokohtaisia aloitteita ja ohjelmia, esimerkiksi tutkimushankkeita ja kilpailuja. Erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä on lisättävä tietoisuutta mahdollisuuksista käyttää materiaaleja tehokkaasti ja säästeliäästi. Tätä varten on edistettävä asianmukaisten hallinnointimenetelmien, esimerkiksi EMAS- ja ISO 14001 -järjestelmien soveltamista. |
| --- | --- |

5.8

Tehokkuuden lisääminen on lupaava keino kustannusten vähentämiseksi, resurssien säästämiseksi ja työpaikkojen turvaamiseksi. Materiaalikustannukset ovat nimittäin jalostusteollisuuden kustannustekijöistä suurin, ja niiden osuus kokonaiskustannuksista on keskimäärin 40 prosenttia. Käyttämällä raaka-aineita tehokkaasti voidaan paitsi supistaa kustannuksia myös pienentää resurssienkulutusta ja siten vähentää ympäristökuormitusta talouden suorituskykyä heikentämättä. Yrityksiä voidaan kannustaa näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseen toteuttamalla tehokkuuden parantamiseen motivoivia jäsenvaltiokohtaisia aloitteita ja ohjelmia, esimerkiksi tutkimushankkeita ja kilpailuja. Erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä on lisättävä tietoisuutta mahdollisuuksista käyttää materiaaleja tehokkaasti ja säästeliäästi. Tätä varten on edistettävä asianmukaisten hallinnointimenetelmien, esimerkiksi EMAS- ja ISO 14001 -järjestelmien soveltamista.

| 5.9 | Euroopan unionin omien raaka-ainevarojen, erityisesti hiilivarojen käytölle on asetettava korkeat tekniset vaatimukset. Kapasiteetin lisäämistä voidaan mm. ilmastonsuojelusyistä tukea ainoastaan siinä tapauksessa, että ”puhtaan hiilen” käyttömahdollisuudet toteutetaan samalla käytännössä. |
| --- | --- |

5.9

Euroopan unionin omien raaka-ainevarojen, erityisesti hiilivarojen käytölle on asetettava korkeat tekniset vaatimukset. Kapasiteetin lisäämistä voidaan mm. ilmastonsuojelusyistä tukea ainoastaan siinä tapauksessa, että ”puhtaan hiilen” käyttömahdollisuudet toteutetaan samalla käytännössä.

| 5.10 | Kierrätyksen lisääminen sekä tekniset innovaatiot uusien, tuotanto-, jalostus- ja käyttöominaisuuksiltaan entistä parempien materiaalien kehittämiseksi ovat niin ikään yksi keino vähentää riippuvuutta raaka-aineiden tuonnista. Raaka-aineiden käytön tuntuva tehostaminen ja innovatiivinen tuotekehitys tuleekin yhdistää toisiinsa. Tällaiset mahdollisuudet muuttavat erilaisten raaka-aineiden kysyntää markkinoilla, ja tällä tavoin teollisuudelle voi erilaisten tutkimusaloitteiden pohjalta avautua uutta kasvupotentiaalia, joka tarjoaa sekä teollisuus- että työllisyys- ja ympäristöpoliittisia etuja tavanomaisiin menetelmiin verrattuna. |
| --- | --- |

5.10

Kierrätyksen lisääminen sekä tekniset innovaatiot uusien, tuotanto-, jalostus- ja käyttöominaisuuksiltaan entistä parempien materiaalien kehittämiseksi ovat niin ikään yksi keino vähentää riippuvuutta raaka-aineiden tuonnista. Raaka-aineiden käytön tuntuva tehostaminen ja innovatiivinen tuotekehitys tuleekin yhdistää toisiinsa. Tällaiset mahdollisuudet muuttavat erilaisten raaka-aineiden kysyntää markkinoilla, ja tällä tavoin teollisuudelle voi erilaisten tutkimusaloitteiden pohjalta avautua uutta kasvupotentiaalia, joka tarjoaa sekä teollisuus- että työllisyys- ja ympäristöpoliittisia etuja tavanomaisiin menetelmiin verrattuna.

| 5.11 | Teollisuuden välittömien säästöjen lisäksi tulee kuitenkin ottaa huomioon myös kotitalouksien ja liikenteen suuret säästömahdollisuudet. Matalaenergia- ja passiivitaloissa on mahdollista säästää runsaasti primaarienergiaa sekä lämmityksessä että ilmastoinnissa. Tehokkaaseen tuotantotekniikkaan (esimerkiksi kondenssikattilat tai lämpöpumput) yhdistettynä säästöt voivat olla jopa 90 prosenttia nykyiseen keskiarvoon verrattuna. Myös yksityisautoilussa on realistiset mahdollisuudet saavuttaa nelinkertaiset säästöt moottoriteknologiaa ja autoilukäyttäytymistä parantamalla. |
| --- | --- |

5.11

Teollisuuden välittömien säästöjen lisäksi tulee kuitenkin ottaa huomioon myös kotitalouksien ja liikenteen suuret säästömahdollisuudet. Matalaenergia- ja passiivitaloissa on mahdollista säästää runsaasti primaarienergiaa sekä lämmityksessä että ilmastoinnissa. Tehokkaaseen tuotantotekniikkaan (esimerkiksi kondenssikattilat tai lämpöpumput) yhdistettynä säästöt voivat olla jopa 90 prosenttia nykyiseen keskiarvoon verrattuna. Myös yksityisautoilussa on realistiset mahdollisuudet saavuttaa nelinkertaiset säästöt moottoriteknologiaa ja autoilukäyttäytymistä parantamalla.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komission tiedonanto aiheesta ”Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet — Yhteisön strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskeva valkoinen kirja”.

1

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/78

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisesta sosiaaliturvan tilastointijärjestelmästä (ESSPROS)”

KOM(2006) 11 lopullinen — 2006/0004 COD

(2006/C 309/17)

Neuvosto päätti 10. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Sylvia Sciberras.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 162 puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Suositukset

| 1.1 | ETSK huomauttaa, että Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi jäsenvaltioiden tulisi uusien puitteiden avulla nostaa sosiaalisen suojelun uudistaminen ja parantaminen entistä keskeisemmäksi poliittiseksi tavoitteekseen. Sosiaalisen ulottuvuuden huomioiminen on oleellista, kun halutaan vastata globalisaation ja väestön ikääntymisen aiheuttamiin haasteisiin. Lissabonin strategian eri tavoitteita, eli kestävää talouskasvua, uusien ja parempien työpaikkojen luomista sekä sosiaalisen koheesion lujittamista, on pyrittävä edistämään ja tukemaan tasapuolisesti (1). |
| --- | --- |

1.1

ETSK huomauttaa, että Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi jäsenvaltioiden tulisi uusien puitteiden avulla nostaa sosiaalisen suojelun uudistaminen ja parantaminen entistä keskeisemmäksi poliittiseksi tavoitteekseen. Sosiaalisen ulottuvuuden huomioiminen on oleellista, kun halutaan vastata globalisaation ja väestön ikääntymisen aiheuttamiin haasteisiin. Lissabonin strategian eri tavoitteita, eli kestävää talouskasvua, uusien ja parempien työpaikkojen luomista sekä sosiaalisen koheesion lujittamista, on pyrittävä edistämään ja tukemaan tasapuolisesti (1).

| 1.2 | ETSK katsoo, että eurooppalaisen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS) on tärkeä pyrittäessä hyödyntämään avointa koordinointimenetelmää sosiaalisen osallisuuden ja eläkkeiden alalla. |
| --- | --- |

1.2

ETSK katsoo, että eurooppalaisen sosiaaliturvan tilastointijärjestelmä (ESSPROS) on tärkeä pyrittäessä hyödyntämään avointa koordinointimenetelmää sosiaalisen osallisuuden ja eläkkeiden alalla.

| 1.3 | Alalla on voitava soveltaa luotettaviin ja vertailukelpoisiin indikaattoreihin pohjautuvaa analyyttistä lähestymistapaa. Tällainen lähestymistapa on oleellinen luotettavan käsityksen muodostamiseksi edistymisestä tavoitteiden toteuttamisessa tai sen puutteesta. ETSK katsoo, että tilastotietojen selkeyttämisen lisäksi on myös kehitettävä laadullisia indikaattoreita. |
| --- | --- |

1.3

Alalla on voitava soveltaa luotettaviin ja vertailukelpoisiin indikaattoreihin pohjautuvaa analyyttistä lähestymistapaa. Tällainen lähestymistapa on oleellinen luotettavan käsityksen muodostamiseksi edistymisestä tavoitteiden toteuttamisessa tai sen puutteesta. ETSK katsoo, että tilastotietojen selkeyttämisen lisäksi on myös kehitettävä laadullisia indikaattoreita.

| 1.4 | Tarvittavien tilastotietojen keräämisen rahoittaminen saattaa osoittautua joillekin jäsenvaltioille vaikeaksi. Sen vuoksi onkin kiinnitettävä huomiota kaikkien jäsenvaltioiden kykyyn kerätä tietoja. Lisäksi kustannukset, jotka tällaisesta ilman rahoitusta suoritettavasta tehtävästä aiheutuvat kullekin jäsenvaltiolle, olisi arvioitava etukäteen, vaikka ne olisivat vähäiset. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio kaavailee jäsenvaltiolle rahoitusapua nykyisen järjestelmän kehittämiseksi. |
| --- | --- |

1.4

Tarvittavien tilastotietojen keräämisen rahoittaminen saattaa osoittautua joillekin jäsenvaltioille vaikeaksi. Sen vuoksi onkin kiinnitettävä huomiota kaikkien jäsenvaltioiden kykyyn kerätä tietoja. Lisäksi kustannukset, jotka tällaisesta ilman rahoitusta suoritettavasta tehtävästä aiheutuvat kullekin jäsenvaltiolle, olisi arvioitava etukäteen, vaikka ne olisivat vähäiset. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio kaavailee jäsenvaltiolle rahoitusapua nykyisen järjestelmän kehittämiseksi.

| 1.5 | Indikaattoreita valittaessa on tärkeää kiinnittää huomiota myös inhimillisiin tarpeisiin perustuviin kriteereihin, joita ei voida mitata rahassa, kuten saavutettavuuteen, laatuun ja osallistumiseen (2). |
| --- | --- |

1.5

Indikaattoreita valittaessa on tärkeää kiinnittää huomiota myös inhimillisiin tarpeisiin perustuviin kriteereihin, joita ei voida mitata rahassa, kuten saavutettavuuteen, laatuun ja osallistumiseen (2).

| 1.6 | Täsmällisten tilastotietojen kerääminen on jäsenvaltioille tärkeää myös siksi, että ne voivat mukauttaa nykyiset sosiaaliturvajärjestelmänsä yhteiskunnallisiin tarpeisiinsa ja että ne voivat huolehtia nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien ulkopuolelle jäävien väestöryhmien tarpeista. |
| --- | --- |

1.6

Täsmällisten tilastotietojen kerääminen on jäsenvaltioille tärkeää myös siksi, että ne voivat mukauttaa nykyiset sosiaaliturvajärjestelmänsä yhteiskunnallisiin tarpeisiinsa ja että ne voivat huolehtia nykyisten sosiaaliturvajärjestelmien ulkopuolelle jäävien väestöryhmien tarpeista.

| 1.7 | Tilastotietojen kerääminen auttaa myös luomaan vaikeassa asemassa oleville ja syrjäytyneille väestöryhmille kohdistettuja ohjelmia, joiden tavoitteena on erityisesti lasten köyhyyden poistaminen, sekä lisäämään tietoisuutta tällaisista ohjelmista. |
| --- | --- |

1.7

Tilastotietojen kerääminen auttaa myös luomaan vaikeassa asemassa oleville ja syrjäytyneille väestöryhmille kohdistettuja ohjelmia, joiden tavoitteena on erityisesti lasten köyhyyden poistaminen, sekä lisäämään tietoisuutta tällaisista ohjelmista.

| 1.8 | Sosiaalista suojelua koskeva poliittinen yhteistyö on viime vuosina edennyt kaikissa jäsenvaltioissa suurin harppauksin. Ehdotuksen tavoite eli eurooppalaista sosiaaliturvaa koskevan tilastotiedon yhdenmukaistaminen voidaan saavuttaa vain yhteisön tason toimenpiteillä eikä pelkästään jäsenvaltioiden omilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

1.8

Sosiaalista suojelua koskeva poliittinen yhteistyö on viime vuosina edennyt kaikissa jäsenvaltioissa suurin harppauksin. Ehdotuksen tavoite eli eurooppalaista sosiaaliturvaa koskevan tilastotiedon yhdenmukaistaminen voidaan saavuttaa vain yhteisön tason toimenpiteillä eikä pelkästään jäsenvaltioiden omilla toimenpiteillä.

| 1.9 | Lissabonin strategian tuloksia voidaan punnita indikaattorien avulla sekä taloudellisen suorituskyvyn ja työpaikkoja ja talouskasvua koskevan ohjelman arvioinnilla. Kyseiset indikaattorit on yhdistettävä sosiaalista suojelua koskeviin indikaattoreihin, sillä siten voidaan parhaiten arvioida koko Lissabonin strategian tuloksia. |
| --- | --- |

1.9

Lissabonin strategian tuloksia voidaan punnita indikaattorien avulla sekä taloudellisen suorituskyvyn ja työpaikkoja ja talouskasvua koskevan ohjelman arvioinnilla. Kyseiset indikaattorit on yhdistettävä sosiaalista suojelua koskeviin indikaattoreihin, sillä siten voidaan parhaiten arvioida koko Lissabonin strategian tuloksia.

2.   Johdanto

| 2.1 | Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi strategian sosiaalista suojelua koskevaa ulottuvuutta on analysoitava ja sen eri tavoitteista ja elementeistä on tehtävä näkyviä ja vertailukelpoisia. Komission määrittämät uudet puitteet sosiaalista suojelua koskevan politiikan avointa koordinointia varten tarjoavat EU:lle ja jäsenvaltioille välineen kyseisen prosessin toteuttamiseksi. Kuten komitea toteaa sosiaalisen suojelun alalla sovellettavasta avoimen koordinoinnin strategiasta antamassaan lausunnossa (3), kyseistä välinettä varten on luotava asianmukaiset indikaattorit. |
| --- | --- |

2.1

Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi strategian sosiaalista suojelua koskevaa ulottuvuutta on analysoitava ja sen eri tavoitteista ja elementeistä on tehtävä näkyviä ja vertailukelpoisia. Komission määrittämät uudet puitteet sosiaalista suojelua koskevan politiikan avointa koordinointia varten tarjoavat EU:lle ja jäsenvaltioille välineen kyseisen prosessin toteuttamiseksi. Kuten komitea toteaa sosiaalisen suojelun alalla sovellettavasta avoimen koordinoinnin strategiasta antamassaan lausunnossa (3), kyseistä välinettä varten on luotava asianmukaiset indikaattorit.

| 2.2 | EU:n jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät ovat kehittyneet kunkin maan historian ja erityisolosuhteiden mukaisesti sillä seurauksella, että eri jäsenvaltioiden järjestelmät poikkeavat toisistaan. |
| --- | --- |

2.2

EU:n jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät ovat kehittyneet kunkin maan historian ja erityisolosuhteiden mukaisesti sillä seurauksella, että eri jäsenvaltioiden järjestelmät poikkeavat toisistaan.

| 2.3 | Sosiaalisella suojelulla tarkoitetaan kaikkia julkisten ja yksityisten elinten toimenpiteitä, joilla pyritään keventämään yhteisölle — kotitalouksille sekä yksityishenkilöille — tietyistä erikseen määritellyistä riskeistä tai tarpeista syntyvää taakkaa (4). |
| --- | --- |

2.3

Sosiaalisella suojelulla tarkoitetaan kaikkia julkisten ja yksityisten elinten toimenpiteitä, joilla pyritään keventämään yhteisölle — kotitalouksille sekä yksityishenkilöille — tietyistä erikseen määritellyistä riskeistä tai tarpeista syntyvää taakkaa (4).

| 2.4 | Sosiaalinen suojelu on kehittynyt merkittävästi 1990-luvun alusta lähtien, jolloin neuvosto antoi kaksi hämmennystä herättänyttä suositusta: ensimmäisen suosituksen (92/442) tavoitteena oli sosiaalisen suojelun politiikkojen tavoitteiden yhdenmukaistaminen ja toisen suosituksen (92/441) tavoitteena yhteisten kriteerien määrittäminen sen varmistamiseksi, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden järjestelmien käytössä on riittävästi resursseja (5). |
| --- | --- |

2.4

Sosiaalinen suojelu on kehittynyt merkittävästi 1990-luvun alusta lähtien, jolloin neuvosto antoi kaksi hämmennystä herättänyttä suositusta: ensimmäisen suosituksen (92/442) tavoitteena oli sosiaalisen suojelun politiikkojen tavoitteiden yhdenmukaistaminen ja toisen suosituksen (92/441) tavoitteena yhteisten kriteerien määrittäminen sen varmistamiseksi, että kaikkien EU:n jäsenvaltioiden järjestelmien käytössä on riittävästi resursseja (5).

| 2.5 | Sittemmin annetut sosiaalista suojelua käsittelevät tiedonannot ovat ”edesauttaneet yhteisen käsityksen syntymistä eurooppalaisesta sosiaaliturvasta” (de la Porte 1999 a) (6), ja niiden myötä sosiaalisen suojelun merkitys Euroopan unionin asialistalla on lisääntynyt. |
| --- | --- |

2.5

Sittemmin annetut sosiaalista suojelua käsittelevät tiedonannot ovat ”edesauttaneet yhteisen käsityksen syntymistä eurooppalaisesta sosiaaliturvasta” (de la Porte 1999 a) (6), ja niiden myötä sosiaalisen suojelun merkitys Euroopan unionin asialistalla on lisääntynyt.

| 2.6 | Sen vuoksi on syntynyt tarve tehdä tehokkaita vertailuanalyysejä, jotka pohjautuvat (jo nyt tehtävään) yhteistyöhön sekä koordinaatioon, joka käsittää ennen kaikkea näkemysten vaihtoa ja parhaisiin käytäntöihin perustuvia suosituksia. |
| --- | --- |

2.6

Sen vuoksi on syntynyt tarve tehdä tehokkaita vertailuanalyysejä, jotka pohjautuvat (jo nyt tehtävään) yhteistyöhön sekä koordinaatioon, joka käsittää ennen kaikkea näkemysten vaihtoa ja parhaisiin käytäntöihin perustuvia suosituksia.

| 2.7 | Arkaluonteisimmaksi kysymykseksi on jäänyt yhteisesti sovittujen indikaattoreiden määrittäminen. Nykyisiä vertailevia tilastointijärjestelmiä on tarkistettava. Lisäksi on analysoitava sosiaalisen syrjäytymisen erityispiirteitä, syitä ja kehityssuuntia, ja asiaa koskevan tiedon laatua on parannettava. |
| --- | --- |

2.7

Arkaluonteisimmaksi kysymykseksi on jäänyt yhteisesti sovittujen indikaattoreiden määrittäminen. Nykyisiä vertailevia tilastointijärjestelmiä on tarkistettava. Lisäksi on analysoitava sosiaalisen syrjäytymisen erityispiirteitä, syitä ja kehityssuuntia, ja asiaa koskevan tiedon laatua on parannettava.

| 2.8 | Lissabonin strategian tuloksia voidaan punnita indikaattorien avulla sekä taloudellisen suorituskyvyn ja työpaikkoja ja talouskasvua koskevan ohjelman arvioinnilla. Kyseiset indikaattorit on yhdistettävä sosiaalista suojelua koskeviin indikaattoreihin, sillä siten voidaan parhaiten arvioida koko Lissabonin strategian tuloksia. |
| --- | --- |

2.8

Lissabonin strategian tuloksia voidaan punnita indikaattorien avulla sekä taloudellisen suorituskyvyn ja työpaikkoja ja talouskasvua koskevan ohjelman arvioinnilla. Kyseiset indikaattorit on yhdistettävä sosiaalista suojelua koskeviin indikaattoreihin, sillä siten voidaan parhaiten arvioida koko Lissabonin strategian tuloksia.

3.   Komission asiakirjan pääsisältö

| 3.1 | Sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat EU:ssa erittäin kehittyneitä. Kyseisten järjestelmien organisointi ja rahoittaminen kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle. |
| --- | --- |

3.1

Sosiaalisen suojelun järjestelmät ovat EU:ssa erittäin kehittyneitä. Kyseisten järjestelmien organisointi ja rahoittaminen kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle.

| 3.2 | EU:n erityistehtävänä on varmistaa kansalaisten suojelu kaikissa jäsenvaltioissa sekä rajojen yli liikkuvien kansalaisten suojelu jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä koordinoivan EU-lainsäädännön perusteella. |
| --- | --- |

3.2

EU:n erityistehtävänä on varmistaa kansalaisten suojelu kaikissa jäsenvaltioissa sekä rajojen yli liikkuvien kansalaisten suojelu jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä koordinoivan EU-lainsäädännön perusteella.

| 3.3 | Sen vuoksi on oleellista luoda joukko yhteisiä indikaattoreita, mikä vaatii jäsenvaltioiden sitoutumista ESSPROSin kaltaisten keskeisten välineiden kehittämiseen. Kuten komission ehdotuksessa todetaan, ESSPROS-järjestelmän oikeudellisilla puitteilla ”– — parannetaan nykyisten tiedonkeruiden laatua ajankohtaisuuden, kattavuuden ja vertailtavuuden kannalta”. |
| --- | --- |

3.3

Sen vuoksi on oleellista luoda joukko yhteisiä indikaattoreita, mikä vaatii jäsenvaltioiden sitoutumista ESSPROSin kaltaisten keskeisten välineiden kehittämiseen. Kuten komission ehdotuksessa todetaan, ESSPROS-järjestelmän oikeudellisilla puitteilla ”– — parannetaan nykyisten tiedonkeruiden laatua ajankohtaisuuden, kattavuuden ja vertailtavuuden kannalta”.

| 3.4 | Lokakuussa 2003 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa (7) sovittiin, että sosiaalisesta suojelusta ja sosiaalisesta osallisuudesta laadittava yhteinen raportti on keskeinen väline pyrittäessä selkeyttämään avointa koordinointimenetelmää (8). |
| --- | --- |

3.4

Lokakuussa 2003 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa (7) sovittiin, että sosiaalisesta suojelusta ja sosiaalisesta osallisuudesta laadittava yhteinen raportti on keskeinen väline pyrittäessä selkeyttämään avointa koordinointimenetelmää (8).

| 3.5 | Komission tiedonannossa ”Uudet puitteet sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevan politiikan avointa koordinointia varten Euroopan unionissa” todettiin tarve määrittää uudet puitteet avoimen koordinointimenetelmän vahvistamiseksi ja sen tunnettuuden parantamiseksi (9). |
| --- | --- |

3.5

Komission tiedonannossa ”Uudet puitteet sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevan politiikan avointa koordinointia varten Euroopan unionissa” todettiin tarve määrittää uudet puitteet avoimen koordinointimenetelmän vahvistamiseksi ja sen tunnettuuden parantamiseksi (9).

| 3.6 | Komission ehdotuksessa ESSPROSia koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi korostetaan sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä Lissabonin strategian yhtenä pilarina. |
| --- | --- |

3.6

Komission ehdotuksessa ESSPROSia koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi korostetaan sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä Lissabonin strategian yhtenä pilarina.

| 3.7 | Asetuksen tavoitteena on määrittää puitteet sosiaalista suojelua koskevien tietojen keräämiselle jäsenvaltioissa. Tietojen keräämiseen sovelletaan nykyään erilaisia menetelmiä, ja eri jäsenvaltioiden käyttämät määritelmät poikkeavat toisistaan, mikä tekee tietojen vertailemisen mahdottomaksi. Tietojen huono vertailtavuus rajoittaa niiden käyttökelpoisuutta EU:n sosiaalisen suojelun järjestelmien analysoinnissa. |
| --- | --- |

3.7

Asetuksen tavoitteena on määrittää puitteet sosiaalista suojelua koskevien tietojen keräämiselle jäsenvaltioissa. Tietojen keräämiseen sovelletaan nykyään erilaisia menetelmiä, ja eri jäsenvaltioiden käyttämät määritelmät poikkeavat toisistaan, mikä tekee tietojen vertailemisen mahdottomaksi. Tietojen huono vertailtavuus rajoittaa niiden käyttökelpoisuutta EU:n sosiaalisen suojelun järjestelmien analysoinnissa.

| 3.8 | Komission ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin, jos tilastointi ja analysointi tehdään EU:n tasolla eri jäsenvaltioissa kerättyjen yhdenmukaistettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

3.8

Komission ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin, jos tilastointi ja analysointi tehdään EU:n tasolla eri jäsenvaltioissa kerättyjen yhdenmukaistettujen tietojen perusteella.

| 3.9 | ETSK yhtyy käsitykseen, että ESSPROS-järjestelmän oikeudelliset puitteet edistävät Lissabonin strategiassa asetettujen kilpailukykyä, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista ja auttavat siten parantamaan eri jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun järjestelmiä. |
| --- | --- |

3.9

ETSK yhtyy käsitykseen, että ESSPROS-järjestelmän oikeudelliset puitteet edistävät Lissabonin strategiassa asetettujen kilpailukykyä, työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista ja auttavat siten parantamaan eri jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun järjestelmiä.

| 3.10 | Avoin koordinointimenetelmä helpottaa sosiaaliseen suojeluun liittyvää työskentelyä. Menetelmän soveltaminen edellyttää sosiaalipolitiikkaa koskevia vertailukelpoisia ja luotettavia tilastoja (10). |
| --- | --- |

3.10

Avoin koordinointimenetelmä helpottaa sosiaaliseen suojeluun liittyvää työskentelyä. Menetelmän soveltaminen edellyttää sosiaalipolitiikkaa koskevia vertailukelpoisia ja luotettavia tilastoja (10).

| 3.11 | Komission ehdottaman asetuksen pääelementit ovat seuraavat:






  — | ESSPROS-ydinjärjestelmä, joka kattaa sosiaalisen suojelun menoihin ja tuloihin liittyvät rahavirrat. |
| --- | --- | --- |

3.11

Komission ehdottaman asetuksen pääelementit ovat seuraavat:

—

ESSPROS-ydinjärjestelmä, joka kattaa sosiaalisen suojelun menoihin ja tuloihin liittyvät rahavirrat.

| — | Ydinjärjestelmän lisäksi ESSPROSiin tulevat eläkkeensaajia ja sosiaalietujen nettosaajia koskevat moduulit. |
| --- | --- |

—

Ydinjärjestelmän lisäksi ESSPROSiin tulevat eläkkeensaajia ja sosiaalietujen nettosaajia koskevat moduulit.

4.   ESSPROS-järjestelmän metodologia

| 4.1 | ESSPROS-järjestelmän metodologia kehitettiin 1970-luvun lopussa, kun tarvittiin erityisväline, jonka avulla voidaan tilastollisesti seurata sosiaalisen suojelun tilannetta EU:n jäsenvaltioissa (11). |
| --- | --- |

4.1

ESSPROS-järjestelmän metodologia kehitettiin 1970-luvun lopussa, kun tarvittiin erityisväline, jonka avulla voidaan tilastollisesti seurata sosiaalisen suojelun tilannetta EU:n jäsenvaltioissa (11).

| 4.2 | Vuonna 1996 laaditulla ESSPROS-käsikirjalla luotiin erittäin yksityiskohtainen järjestelmä sosiaalietuuksien luokittelua varten. |
| --- | --- |

4.2

Vuonna 1996 laaditulla ESSPROS-käsikirjalla luotiin erittäin yksityiskohtainen järjestelmä sosiaalietuuksien luokittelua varten.

| 4.3 | ESSPROS-käsikirjassa määritetty tarkistettu metodologia lisää joustavuutta, joka jossain määrin puuttuu Eurostatin tavasta koontaa tilastoja. |
| --- | --- |

4.3

ESSPROS-käsikirjassa määritetty tarkistettu metodologia lisää joustavuutta, joka jossain määrin puuttuu Eurostatin tavasta koontaa tilastoja.

| 4.4 | Joustavuutta lisää muun muassa siirtyminen käyttämään ydinjärjestelmää ja moduuleita (12). |
| --- | --- |

4.4

Joustavuutta lisää muun muassa siirtyminen käyttämään ydinjärjestelmää ja moduuleita (12).

| 4.5 | Ydinjärjestelmä vastaa Eurostatin vuosittain julkaisemia, sosiaalisen suojelun tuloja ja menoja koskevia vakiotietoja. |
| --- | --- |

4.5

Ydinjärjestelmä vastaa Eurostatin vuosittain julkaisemia, sosiaalisen suojelun tuloja ja menoja koskevia vakiotietoja.

| 4.6 | Moduulit sisältävät täydentäviä tilastotietoja sosiaaliseen suojeluun liittyvistä erityisistä näkökohdista. Moduulien aihepiirit määritetään komission ja eri jäsenvaltioiden tarpeiden perusteella (13). |
| --- | --- |

4.6

Moduulit sisältävät täydentäviä tilastotietoja sosiaaliseen suojeluun liittyvistä erityisistä näkökohdista. Moduulien aihepiirit määritetään komission ja eri jäsenvaltioiden tarpeiden perusteella (13).

| 4.7 | Vaikka ESSPROS-järjestelmän tavoitteena on antaa kattava kuvaus sosiaalisen suojelun tilanteesta EU:n jäsenvaltioissa, ESSPROSin metodologia ei kata tilastotietoja sellaisista tärkeistä asioista kuin terveyspalvelut, asuminen, köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja maahanmuutto. Eurostat koontaa merkittäviä tilastoja näistä aiheista, minkä lisäksi jäsenvaltiot ja Euroopan unioni vaihtavat laajasti tietoja sosiaalisesta suojelusta sosiaaliturvan keskinäisen tietojärjestelmän (MISSOC) puitteissa (14). Luomalla ESSPROS-järjestelmälle oikeudelliset puitteet varmistettaisiin kuitenkin jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun tilanteen kuvaaminen entistä kattavammin ja aikaisempaa realistisemmalla tavalla. |
| --- | --- |

4.7

Vaikka ESSPROS-järjestelmän tavoitteena on antaa kattava kuvaus sosiaalisen suojelun tilanteesta EU:n jäsenvaltioissa, ESSPROSin metodologia ei kata tilastotietoja sellaisista tärkeistä asioista kuin terveyspalvelut, asuminen, köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen ja maahanmuutto. Eurostat koontaa merkittäviä tilastoja näistä aiheista, minkä lisäksi jäsenvaltiot ja Euroopan unioni vaihtavat laajasti tietoja sosiaalisesta suojelusta sosiaaliturvan keskinäisen tietojärjestelmän (MISSOC) puitteissa (14). Luomalla ESSPROS-järjestelmälle oikeudelliset puitteet varmistettaisiin kuitenkin jäsenvaltioiden sosiaalisen suojelun tilanteen kuvaaminen entistä kattavammin ja aikaisempaa realistisemmalla tavalla.

5.   Sosiaalisen suojelun kehityssuunnat

5.1   Asuminen

| 5.1.1 | Asumisen kohtuuhintaisuus on tarkastelua vaativa kysymys. Asumisen todellinen kohtuullinen hinta olisikin arvioitava kattavasti. |
| --- | --- |

5.1.1

Asumisen kohtuuhintaisuus on tarkastelua vaativa kysymys. Asumisen todellinen kohtuullinen hinta olisikin arvioitava kattavasti.

| 5.1.2 | Tällaiset kysymykset korostavat entisestään sosiaalisten ja taloudellisten tilastotietojen koontamisen merkitystä jäsenvaltioissa kansalaisten etujen turvaamiseksi. Kestävää kehitystä mittaavia indikaattoreita tulisi käyttää varoitustarkoituksessa. |
| --- | --- |

5.1.2

Tällaiset kysymykset korostavat entisestään sosiaalisten ja taloudellisten tilastotietojen koontamisen merkitystä jäsenvaltioissa kansalaisten etujen turvaamiseksi. Kestävää kehitystä mittaavia indikaattoreita tulisi käyttää varoitustarkoituksessa.

5.2   Eläkkeet

| 5.2.1 | Useissa EU:n jäsenvaltioissa on koottu yhteen eläkkeitä koskevia tilastotietoja. |
| --- | --- |

5.2.1

Useissa EU:n jäsenvaltioissa on koottu yhteen eläkkeitä koskevia tilastotietoja.

| 5.2.2 | Ongelmat maahanmuuttajien määrän arvioinnissa vaikeuttavat kuitenkin väestönmuutoksia koskevien arvioiden tekemistä. Asiaa tarkasteltaessa saattaa olla tärkeää ottaa huomioon maahanmuuttajien arvioitu määrä sekä maahanmuuton todennäköiset vaikutukset julkisista varoista rahoitettavien eläkerahastojen kestävyyteen. Sen vuoksi mitä tarkemmin maahanmuuttovirrat kyetään arvioimaan, sitä paremmin tilastotietoja voidaan käyttää asianmukaisen päätöksenteon tukena. |
| --- | --- |

5.2.2

Ongelmat maahanmuuttajien määrän arvioinnissa vaikeuttavat kuitenkin väestönmuutoksia koskevien arvioiden tekemistä. Asiaa tarkasteltaessa saattaa olla tärkeää ottaa huomioon maahanmuuttajien arvioitu määrä sekä maahanmuuton todennäköiset vaikutukset julkisista varoista rahoitettavien eläkerahastojen kestävyyteen. Sen vuoksi mitä tarkemmin maahanmuuttovirrat kyetään arvioimaan, sitä paremmin tilastotietoja voidaan käyttää asianmukaisen päätöksenteon tukena.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  ETSK:n 20. huhtikuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Yhteistyöllä parempiin tuloksiin: uudet puitteet sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevan politiikan avointa koordinointia varten Euroopan unionissa”. Esittelijä: Jan Olsson. EUVL C 185, 8.8.2006.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Social Benchmarking policy making, Caroline de la Porte.

4

Social Benchmarking policy making

(5)  Määritelmä ESSPROS-käsikirjasta, 1996.

5

(6)  Social Benchmarking policy making, Caroline de la Porte.

6

Social Benchmarking policy making

(7)  Brysselissä 16.—17. lokakuuta 2003 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen puheenjohtajan päätelmät.

7

(8)  KOM(2006) 11 lopullinen — 2006/0004 COD.

8

(9)  KOM(2005) 706 lopullinen.

9

(10)  KOM(2003) 261 lopullinen.

10

(11)  KOM(2003) 261 lopullinen.

11

(12)  ESSPROS-käsikirja 1996.

12

(13)  ESSPROS-käsikirja 1996.

13

(14)  MISSOC-käsikirja 2004.

14

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/81

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin ja Andien yhteisön suhteet”

(2006/C 309/18)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatia lausunnon Euroopan unionin ja Andien yhteisön suhteet.

Lausunnon valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Juan Moreno Preciado.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5. ja 6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 156 puolesta, 2 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kolmannessa tapaamisessa annetussa loppujulkilausumassa kannatetaan Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen eri tahojen välisiin sopimuksiin perustuvan todellisen kumppanuuden luomista sekä kehotetaan aloittamaan neuvottelut Andien yhteisön (Comunidad Andina, CAN) kanssa. (1) |
| --- | --- |

1.1

Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien kolmannessa tapaamisessa annetussa loppujulkilausumassa kannatetaan Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen eri tahojen välisiin sopimuksiin perustuvan todellisen kumppanuuden luomista sekä kehotetaan aloittamaan neuvottelut Andien yhteisön (Comunidad Andina, CAN) kanssa. (1)

| 1.2 | EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden valtion- ja hallitusten päämiesten kolmannessa huippukokouksessa (2) hyväksymässä ns. Guadalajaran julistuksessa todetaan, että yhteisenä strategisena tavoitteena on saada aikaan EU:n ja Andien yhteisön välinen kumppanuussopimus (joka olisi verrattavissa jo voimassa oleviin sopimuksiin Meksikon ja Chilen kanssa sekä Mercosurin kanssa neuvoteltavana olevaan sopimukseen). Se käsittäisi myös vapaakauppa-alueen. |
| --- | --- |

1.2

EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden valtion- ja hallitusten päämiesten kolmannessa huippukokouksessa (2) hyväksymässä ns. Guadalajaran julistuksessa todetaan, että yhteisenä strategisena tavoitteena on saada aikaan EU:n ja Andien yhteisön välinen kumppanuussopimus (joka olisi verrattavissa jo voimassa oleviin sopimuksiin Meksikon ja Chilen kanssa sekä Mercosurin kanssa neuvoteltavana olevaan sopimukseen). Se käsittäisi myös vapaakauppa-alueen.

| 1.3 | Samassa huippukokouksessa päätettiin arvioida yhdessä Andien yhteisön taloudellista yhdentymistä. Arviointityö aloitettiin tammikuussa 2005. |
| --- | --- |

1.3

Samassa huippukokouksessa päätettiin arvioida yhdessä Andien yhteisön taloudellista yhdentymistä. Arviointityö aloitettiin tammikuussa 2005.

| 1.4 | EU-maat eivät ole toistaiseksi hyödyntäneet Andien yhteisön taloudellisia ja kaupallisia mahdollisuuksia. Vaikka EU on alueen toiseksi tärkein kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen, kaupankäynti ei ole erityisen merkittävää. Andien yhteisön instituutioiden pyrkimykset syventää alueen yhdentymistä (huolimatta tässä asiakirjassa esiin tuoduista ongelmista ja rajoituksista) edistävät mahdollisen kumppanuussopimuksen syntymistä. Sopimus voi toimia merkittävänä kannustimena EU:n ja Andien yhteisön välisen kaupankäynnin lisääntymiselle, kuten muilla alueilla on jo havaittu tapahtuneen. |
| --- | --- |

1.4

EU-maat eivät ole toistaiseksi hyödyntäneet Andien yhteisön taloudellisia ja kaupallisia mahdollisuuksia. Vaikka EU on alueen toiseksi tärkein kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen, kaupankäynti ei ole erityisen merkittävää. Andien yhteisön instituutioiden pyrkimykset syventää alueen yhdentymistä (huolimatta tässä asiakirjassa esiin tuoduista ongelmista ja rajoituksista) edistävät mahdollisen kumppanuussopimuksen syntymistä. Sopimus voi toimia merkittävänä kannustimena EU:n ja Andien yhteisön välisen kaupankäynnin lisääntymiselle, kuten muilla alueilla on jo havaittu tapahtuneen.

| 1.5 | ETSK hoitaa yhteyksiään Andien maiden kansalaisyhteiskuntaan pitämällä yllä säännöllisiä suhteita kumpaankin koko alueen työmarkkinaosapuolia nykyisin edustavaan elimeen: Andien yhteisön neuvoa-antavaan työelämän neuvostoon sekä Andien yhteisön neuvoa-antavaan talousneuvostoon. |
| --- | --- |

1.5

ETSK hoitaa yhteyksiään Andien maiden kansalaisyhteiskuntaan pitämällä yllä säännöllisiä suhteita kumpaankin koko alueen työmarkkinaosapuolia nykyisin edustavaan elimeen: Andien yhteisön neuvoa-antavaan työelämän neuvostoon sekä Andien yhteisön neuvoa-antavaan talousneuvostoon.

| 1.6 | ETSK järjesti 6. ja 7. helmikuuta 2006 yhteistyössä Andien yhteisön pääsihteeristön kanssa Limassa kuulemistilaisuuden. Tilaisuuteen osallistui neuvoa-antava talousneuvosto ja neuvoa-antava työnelämän neuvosto sekä muita Andien kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, joiden arvokkaat panokset on sisällytetty käsillä olevaan asiakirjaan. Osallistujat suhtautuivat myönteisesti neuvottelujen aloittamiseen EU:n kanssa. Ne varoittivat kuitenkin, että EU-kumppanuudessa tulisi ottaa huomioon osapuolten välillä vallitseva epäsymmetria, välttää riippuvuutta aiheuttavia kehitysmalleja sekä edistää alueen sosiaalisen velan vähentämistä ja todellista sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

1.6

ETSK järjesti 6. ja 7. helmikuuta 2006 yhteistyössä Andien yhteisön pääsihteeristön kanssa Limassa kuulemistilaisuuden. Tilaisuuteen osallistui neuvoa-antava talousneuvosto ja neuvoa-antava työnelämän neuvosto sekä muita Andien kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, joiden arvokkaat panokset on sisällytetty käsillä olevaan asiakirjaan. Osallistujat suhtautuivat myönteisesti neuvottelujen aloittamiseen EU:n kanssa. Ne varoittivat kuitenkin, että EU-kumppanuudessa tulisi ottaa huomioon osapuolten välillä vallitseva epäsymmetria, välttää riippuvuutta aiheuttavia kehitysmalleja sekä edistää alueen sosiaalisen velan vähentämistä ja todellista sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

| 1.7 | Tällä lausunnolla viranomaistahoille välitetään järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemys suhteista Andien yhteisöön. Samantapaisia näkemyksiä esitettiin huhtikuussa 2006 Wienissä järjestetyssä EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kansalaisyhteiskunnan neljännessä tapaamisessa ja sen päätteeksi annetussa loppujulkilausumassa tehdyissä ehdotuksissa (joissa todettiin jälleen kerran, että Euroopan unionin on edistettävä integraatioprosessien vahvistamista Latinalaisessa Amerikassa) ja EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden valtion- ja hallitusten päämiesten toukokuussa 2006 pitämässä huippukokouksessa annetuissa loppusuosituksissa, jotka koskivat EU:n ja Andien yhteisön välistä mahdollista kumppanuussopimusta. Nämä suositukset sisältyvät seuraavaan loppujulkilausumaan:
  ”Guadalajaran julistuksessa asetetut yhteiset strategiset tavoitteet huomioon ottaen pidämme tervetulleena Euroopan unionin ja Andien yhteisön päätöstä kumppanuussopimusta koskevan neuvotteluprosessin käynnistämisestä vuoden 2006 aikana. Sopimukseen sisältyy poliittinen vuoropuhelu, yhteistyöohjelmia ja kauppasopimus.” |
| --- | --- |

1.7

Tällä lausunnolla viranomaistahoille välitetään järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemys suhteista Andien yhteisöön. Samantapaisia näkemyksiä esitettiin huhtikuussa 2006 Wienissä järjestetyssä EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kansalaisyhteiskunnan neljännessä tapaamisessa ja sen päätteeksi annetussa loppujulkilausumassa tehdyissä ehdotuksissa (joissa todettiin jälleen kerran, että Euroopan unionin on edistettävä integraatioprosessien vahvistamista Latinalaisessa Amerikassa) ja EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden valtion- ja hallitusten päämiesten toukokuussa 2006 pitämässä huippukokouksessa annetuissa loppusuosituksissa, jotka koskivat EU:n ja Andien yhteisön välistä mahdollista kumppanuussopimusta. Nämä suositukset sisältyvät seuraavaan loppujulkilausumaan:

”Guadalajaran julistuksessa asetetut yhteiset strategiset tavoitteet huomioon ottaen pidämme tervetulleena Euroopan unionin ja Andien yhteisön päätöstä kumppanuussopimusta koskevan neuvotteluprosessin käynnistämisestä vuoden 2006 aikana. Sopimukseen sisältyy poliittinen vuoropuhelu, yhteistyöohjelmia ja kauppasopimus.”

2.   Andeilla sijaitsevien kaikkien viiden maan tilanne

| 2.1 | Ei ole helppoa tiivistää muutamaan riviin viiden maan tilannetta. Vaikka maat sijaitsevat samalla, Etelä-Amerikan Kordillieerien muodostamalla maantieteellisellä alueella, ne ovat hyvin erilaisia muun muassa taloudelliselta kehitykseltään, väestötilanteeltaan ja poliittiselta taustaltaan. Tässä asiakirjassa rajoitutaankin esittämään eräitä kunkin maan nykytilanteeseen liittyviä kaikkein olennaisimpia seikkoja. |
| --- | --- |

2.1

Ei ole helppoa tiivistää muutamaan riviin viiden maan tilannetta. Vaikka maat sijaitsevat samalla, Etelä-Amerikan Kordillieerien muodostamalla maantieteellisellä alueella, ne ovat hyvin erilaisia muun muassa taloudelliselta kehitykseltään, väestötilanteeltaan ja poliittiselta taustaltaan. Tässä asiakirjassa rajoitutaankin esittämään eräitä kunkin maan nykytilanteeseen liittyviä kaikkein olennaisimpia seikkoja.

| 2.2 | Bolivia on köyhin Andien viidestä kumppanuusmaasta ja yksi koko Latinalaisen Amerikan vähiten kehittyneistä maista. Osittain tämä johtuu siitä, että Bolivialla ei ole suoraa yhteyttä merelle, mutta on myös muita asiaan vaikuttavia tekijöitä, kuten niukka väestö — jonka maastamuutto kiihtyy koko ajan –, puute kilpailukykyiseen maanviljelyyn soveltuvasta maasta, perinteinen riippuvuus harvoista luonnonvaroista, yli puolet väestöstä muodostavien alkuperäiskansojen syrjäytyneisyys sekä kasvavat jännitteet ylänköalueella sijaitsevan poliittisen vallan perinteisen keskuksen ja itätasangolle kehittyvien talouselämän valta-alueiden välillä. Maa on onnistunut löytämään ratkaisuja demokratiana, mutta pitkään jatkunut epävarmuus on haitannut maan talouskehitystä. Tammikuussa 2006 toimintansa aloittanut uusi hallitus on ryhtynyt toteuttamaan syvällekäyviä uudistuksia löytääkseen kehitykseen johtavan polun heikentämättä kuitenkaan investointien oikeusvarmuutta ja vaarantamatta voimassa oleviin kansainvälisiin sitoumuksiin ja kahdenvälisiin sopimuksiin liittyvien velvoitteiden täyttämistä. |
| --- | --- |

2.2

Bolivia on köyhin Andien viidestä kumppanuusmaasta ja yksi koko Latinalaisen Amerikan vähiten kehittyneistä maista. Osittain tämä johtuu siitä, että Bolivialla ei ole suoraa yhteyttä merelle, mutta on myös muita asiaan vaikuttavia tekijöitä, kuten niukka väestö — jonka maastamuutto kiihtyy koko ajan –, puute kilpailukykyiseen maanviljelyyn soveltuvasta maasta, perinteinen riippuvuus harvoista luonnonvaroista, yli puolet väestöstä muodostavien alkuperäiskansojen syrjäytyneisyys sekä kasvavat jännitteet ylänköalueella sijaitsevan poliittisen vallan perinteisen keskuksen ja itätasangolle kehittyvien talouselämän valta-alueiden välillä. Maa on onnistunut löytämään ratkaisuja demokratiana, mutta pitkään jatkunut epävarmuus on haitannut maan talouskehitystä. Tammikuussa 2006 toimintansa aloittanut uusi hallitus on ryhtynyt toteuttamaan syvällekäyviä uudistuksia löytääkseen kehitykseen johtavan polun heikentämättä kuitenkaan investointien oikeusvarmuutta ja vaarantamatta voimassa oleviin kansainvälisiin sitoumuksiin ja kahdenvälisiin sopimuksiin liittyvien velvoitteiden täyttämistä.

| 2.3 | Ecuadorin tilanne on monilta osin samanlainen kuin Bolivian: runsas alkuperäisväestö sekä huomattavia poliittisia ja kulttuurisia eroja rannikon tasankoalueen ja vuoristoalueen välillä. Vaikka Ecuadorissa ei viime vuosina olekaan ollut Bolivian kaltaista avointa yhteiskunnallista konfliktia, poliittinen epävakaisuus on ollut sitäkin suurempaa. Väestöstä 49 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella (3). Viime vuosikymmenellä koetut talouskriisit sekä talouden ”dollarisoituminen” ovat omalta osaltaan syynä maan korkeaan köyhyysasteeseen sekä siihen, että 10 prosenttia työikäisestä väestöstä on muuttanut maasta. Rahalähetykset, joiden arvo vuonna 2004 kohosi 1,74 miljardiin dollariin, ovat raakaöljyn jälkeen maan toiseksi tärkein valuuttatulojen lähde. |
| --- | --- |

2.3

Ecuadorin tilanne on monilta osin samanlainen kuin Bolivian: runsas alkuperäisväestö sekä huomattavia poliittisia ja kulttuurisia eroja rannikon tasankoalueen ja vuoristoalueen välillä. Vaikka Ecuadorissa ei viime vuosina olekaan ollut Bolivian kaltaista avointa yhteiskunnallista konfliktia, poliittinen epävakaisuus on ollut sitäkin suurempaa. Väestöstä 49 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella (3). Viime vuosikymmenellä koetut talouskriisit sekä talouden ”dollarisoituminen” ovat omalta osaltaan syynä maan korkeaan köyhyysasteeseen sekä siihen, että 10 prosenttia työikäisestä väestöstä on muuttanut maasta. Rahalähetykset, joiden arvo vuonna 2004 kohosi 1,74 miljardiin dollariin, ovat raakaöljyn jälkeen maan toiseksi tärkein valuuttatulojen lähde.

| 2.4 | Kehitys on Perussa kulkenut eri suuntaan siksi, että maa kärsi aluksi (1980-luvulla ja 1990-luvun alussa) terrorismista, ja sen jälkeen (presidentti Fujimorin kaudella) maalla oli hallitus, joka syyllistyi autoritaariseen hallintotapaan ja korruptioon. Vaikka Perun talouskasvu onkin varsin nopeaa, nykyinen hallitus, jonka kannatus kansan keskuudessa on hyvin vähäinen, ei ole kuitenkaan kyennyt etenemään määrätietoisesti poliittisten ja sosiaalisten uudistusten tiellä. Vaikka Andien yhteisön pääsihteeristö sijaitseekin Limassa, Peru on suhtautunut jossain määrin varauksellisesti alueryhmittymän yhdentymiseen. |
| --- | --- |

2.4

Kehitys on Perussa kulkenut eri suuntaan siksi, että maa kärsi aluksi (1980-luvulla ja 1990-luvun alussa) terrorismista, ja sen jälkeen (presidentti Fujimorin kaudella) maalla oli hallitus, joka syyllistyi autoritaariseen hallintotapaan ja korruptioon. Vaikka Perun talouskasvu onkin varsin nopeaa, nykyinen hallitus, jonka kannatus kansan keskuudessa on hyvin vähäinen, ei ole kuitenkaan kyennyt etenemään määrätietoisesti poliittisten ja sosiaalisten uudistusten tiellä. Vaikka Andien yhteisön pääsihteeristö sijaitseekin Limassa, Peru on suhtautunut jossain määrin varauksellisesti alueryhmittymän yhdentymiseen.

| 2.5 | Venezuelan (4) tilannetta seurataan koko alueella sekä muualla maailmassa, sillä maassa on ollut viime vuosina vakavia poliittisia ja sosiaalisia jännitteitä ja kilpailu presidentti Chávezin kannattajien ja vastustajien välillä on kärjistynyt. Venezuelan talous on yhä riippuvaisempi raakaöljyn viennistä. Koska öljyn kansainvälinen hintataso on korkea, hallituksella on mahdollisuus harjoittaa aktiivista kansainvälistä politiikkaa sekä hyvät edellytykset toteuttaa sisäisiä politiikkoja. |
| --- | --- |

2.5

Venezuelan (4) tilannetta seurataan koko alueella sekä muualla maailmassa, sillä maassa on ollut viime vuosina vakavia poliittisia ja sosiaalisia jännitteitä ja kilpailu presidentti Chávezin kannattajien ja vastustajien välillä on kärjistynyt. Venezuelan talous on yhä riippuvaisempi raakaöljyn viennistä. Koska öljyn kansainvälinen hintataso on korkea, hallituksella on mahdollisuus harjoittaa aktiivista kansainvälistä politiikkaa sekä hyvät edellytykset toteuttaa sisäisiä politiikkoja.

| 2.6 | Vaikka Kolumbiassa on erittäin paljon poliittista ja yhteiskunnallista väkivaltaa, jota huumekauppa pahentaa, maa on kyennyt säilyttämään demokraattiset instituutionsa koskemattomina, mikä on Latinalaisessa Amerikassa epätavallista. Tämän lisäksi myös maan talous on edistynyt huomattavasti. Vaikka väkivalta on Kolumbiassa jossain määrin vähentynyt, ammattiyhdistysaktivistien, toimittajien, liikemiesten ja ihmisoikeusjärjestöjen jäsenten murhat ja kaappaukset jatkuvat. |
| --- | --- |

2.6

Vaikka Kolumbiassa on erittäin paljon poliittista ja yhteiskunnallista väkivaltaa, jota huumekauppa pahentaa, maa on kyennyt säilyttämään demokraattiset instituutionsa koskemattomina, mikä on Latinalaisessa Amerikassa epätavallista. Tämän lisäksi myös maan talous on edistynyt huomattavasti. Vaikka väkivalta on Kolumbiassa jossain määrin vähentynyt, ammattiyhdistysaktivistien, toimittajien, liikemiesten ja ihmisoikeusjärjestöjen jäsenten murhat ja kaappaukset jatkuvat.

3.   Andien maiden yhdentyminen

3.1   Instituutioiden kehittyminen

| 3.1.1 | Andien yhteisö on Etelä-Amerikan vanhin yhdentymismuoto. Sen perustajavaltiot Bolivia, Kolumbia, Chile, Ecuador ja Peru allekirjoittivat vuonna 1969 Cartagenan sopimuksen ja loivat Andien liiton (Pacto Andino), kuten integraatiorakennetta tuolloin kutsuttiin. Kolme vuotta myöhemmin Venezuela liittyi liittoon, ja Chile vetäytyi siitä vuonna 1976. Nykyisissä viidessä jäsenmaassa (Bolivia, Kolumbia, Ecuador, Peru ja Venezuela) asukkaita on 120 miljoonaa, ja niiden yhteenlaskettu BKT on noin 265 miljardia dollaria. Sisämarkkinoiden arvo on 8,6 miljardia dollaria. |
| --- | --- |

3.1.1

Andien yhteisö on Etelä-Amerikan vanhin yhdentymismuoto. Sen perustajavaltiot Bolivia, Kolumbia, Chile, Ecuador ja Peru allekirjoittivat vuonna 1969 Cartagenan sopimuksen ja loivat Andien liiton (Pacto Andino), kuten integraatiorakennetta tuolloin kutsuttiin. Kolme vuotta myöhemmin Venezuela liittyi liittoon, ja Chile vetäytyi siitä vuonna 1976. Nykyisissä viidessä jäsenmaassa (Bolivia, Kolumbia, Ecuador, Peru ja Venezuela) asukkaita on 120 miljoonaa, ja niiden yhteenlaskettu BKT on noin 265 miljardia dollaria. Sisämarkkinoiden arvo on 8,6 miljardia dollaria.

| 3.1.2 | Kuluneiden 35 toimintavuotensa aikana yhdentymisryhmittymä on siirtynyt 1960- ja 1970-luvuilla hyvin yleisestä lähestymistavaltaan protektionistisesta järjestelmästä (tuonnin korvaamisesta) ”avointa alueellisuutta” suosivaan järjestelmään. Lisäksi ryhmässä on toteutettu useita institutionaalisia uudistuksia, joilla on pyritty syventämään yhdentymistä. Tämä huipentui Andien yhteisön perustamiseen vuonna 1997. Niinpä Andien yhteisöllä on erittäin kehittynyt institutionaalinen rakenne sekä varsin kattava yhteisön tason säännöstö. |
| --- | --- |

3.1.2

Kuluneiden 35 toimintavuotensa aikana yhdentymisryhmittymä on siirtynyt 1960- ja 1970-luvuilla hyvin yleisestä lähestymistavaltaan protektionistisesta järjestelmästä (tuonnin korvaamisesta) ”avointa alueellisuutta” suosivaan järjestelmään. Lisäksi ryhmässä on toteutettu useita institutionaalisia uudistuksia, joilla on pyritty syventämään yhdentymistä. Tämä huipentui Andien yhteisön perustamiseen vuonna 1997. Niinpä Andien yhteisöllä on erittäin kehittynyt institutionaalinen rakenne sekä varsin kattava yhteisön tason säännöstö.

| 3.1.3 | Trujillon pöytäkirjalla vuonna 1996 luotu Andien integraatiojärjestelmä (Sistema Andino de Integración) (5) on tarkoitettu erinäisten elinten työskentelyn koordinointiin Andien maiden yhdentymisen syventämiseksi ja vahvistamiseksi. Järjestelmä koostuu hallitustenvälisistä ja Andien yhteisön tason elimistä, joilla on toimeenpanoon, lainsäädäntöön, tuomiovaltaan, arviointiin ja valvontaan liittyviä tehtäviä. |
| --- | --- |

3.1.3

Trujillon pöytäkirjalla vuonna 1996 luotu Andien integraatiojärjestelmä (Sistema Andino de Integración) (5) on tarkoitettu erinäisten elinten työskentelyn koordinointiin Andien maiden yhdentymisen syventämiseksi ja vahvistamiseksi. Järjestelmä koostuu hallitustenvälisistä ja Andien yhteisön tason elimistä, joilla on toimeenpanoon, lainsäädäntöön, tuomiovaltaan, arviointiin ja valvontaan liittyviä tehtäviä.

| 3.1.4 | Järjestelmän kaksi tärkeintä päätöksentekoelintä, Andien maiden ulkoasiainministerien neuvosto ja Andien komissio, ovat luonteeltaan hallitustenvälisiä. Andien komission vastuualueeseen kuuluu taloudellinen, kaupallinen ja investointeihin liittyvä lainsäädäntö. Andien maiden ulkoasiainministerien neuvoston tehtävänä on käsitellä kaikkia Andien komission toimivaltaan kuulumattomia kysymyksiä, etenkin poliittisia, sosiaalisia sekä ympäristöön, maahanmuuttopolitiikkaan, ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä yhteisön eri elinten ulkosuhdetoiminnan koordinointiin liittyviä seikkoja. |
| --- | --- |

3.1.4

Järjestelmän kaksi tärkeintä päätöksentekoelintä, Andien maiden ulkoasiainministerien neuvosto ja Andien komissio, ovat luonteeltaan hallitustenvälisiä. Andien komission vastuualueeseen kuuluu taloudellinen, kaupallinen ja investointeihin liittyvä lainsäädäntö. Andien maiden ulkoasiainministerien neuvoston tehtävänä on käsitellä kaikkia Andien komission toimivaltaan kuulumattomia kysymyksiä, etenkin poliittisia, sosiaalisia sekä ympäristöön, maahanmuuttopolitiikkaan, ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä yhteisön eri elinten ulkosuhdetoiminnan koordinointiin liittyviä seikkoja.

| 3.1.5 | Andien integraatiojärjestelmän korkein poliittinen elin on Andien yhteisön puheenjohtajaneuvosto, joka koostuu jäsenvaltioiden valtionpäämiehistä. Se ilmaisee kantansa julistuksissa tai suuntaviivoissa, joilla ohjataan Andien integraatiojärjestelmän muita elimiä ja instituutioita. Andien yhteisön puheenjohtajaneuvoston puheenjohtaja vaihtuu joka vuoden puolivälissä aakkosjärjestyksessä. Vuorottelujärjestelmä on käytössä myös muissa hallitustenvälisissä elimissä. |
| --- | --- |

3.1.5

Andien integraatiojärjestelmän korkein poliittinen elin on Andien yhteisön puheenjohtajaneuvosto, joka koostuu jäsenvaltioiden valtionpäämiehistä. Se ilmaisee kantansa julistuksissa tai suuntaviivoissa, joilla ohjataan Andien integraatiojärjestelmän muita elimiä ja instituutioita. Andien yhteisön puheenjohtajaneuvoston puheenjohtaja vaihtuu joka vuoden puolivälissä aakkosjärjestyksessä. Vuorottelujärjestelmä on käytössä myös muissa hallitustenvälisissä elimissä.

| 3.1.6 | Andien integraatiojärjestelmään kuuluvista elimistä ja instituutioista mainittakoon erityisesti Andien yhteisön pääsihteeristö, jonka toimipaikka on Limassa Perussa (6) Pääsihteeristö tarjoaa teknistä apua hallitustenvälisille elimille. Sillä on lainsäädäntävaltaa tietyillä erityisaloilla (päätöslauselmien antaminen), aloiteoikeus sekä muita erityisvaltuuksia. |
| --- | --- |

3.1.6

Andien integraatiojärjestelmään kuuluvista elimistä ja instituutioista mainittakoon erityisesti Andien yhteisön pääsihteeristö, jonka toimipaikka on Limassa Perussa (6) Pääsihteeristö tarjoaa teknistä apua hallitustenvälisille elimille. Sillä on lainsäädäntävaltaa tietyillä erityisaloilla (päätöslauselmien antaminen), aloiteoikeus sekä muita erityisvaltuuksia.

| 3.1.7 | Yhteisön elimiä ovat lisäksi Andien yhteisön tuomioistuin sekä Andien parlamentti, ja tunnustettuja täydentäviä instituutioita, kuten Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto ja neuvoa-antava työelämän neuvosto, Andien kehitysjärjestö (Corporación Andina de Fomento, CAF), Latinalaisen Amerikan vararahasto (Fondo Latinoamericano de Reservas, FLAR), Simón Rodríguezin ja Hipólito Unanuen yleissopimukset sekä Andien Simón Bolívar -yliopisto. |
| --- | --- |

3.1.7

Yhteisön elimiä ovat lisäksi Andien yhteisön tuomioistuin sekä Andien parlamentti, ja tunnustettuja täydentäviä instituutioita, kuten Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto ja neuvoa-antava työelämän neuvosto, Andien kehitysjärjestö (Corporación Andina de Fomento, CAF), Latinalaisen Amerikan vararahasto (Fondo Latinoamericano de Reservas, FLAR), Simón Rodríguezin ja Hipólito Unanuen yleissopimukset sekä Andien Simón Bolívar -yliopisto.

3.2   Andien maiden yhdentymisen nykytilanne

| 3.2.1 | Arvioitaessa Andien maiden yhdentymistä on syytä ottaa huomioon kaksi seikkaa. Ensinnäkin vaikka Andien yhteisö on toiminut jo yli kolme vuosikymmentä, se on edelleen viiden kehitysmaan (joissa tulot asukasta kohti ovat keskimäärin 2 364 euroa, kun nykyisessä 25 jäsenvaltion EU:ssa ne ovat keskimäärin 20 420 euroa) muodostama rakenne, millä on merkityksensä alueen vakiintumista ja taloudellisia valmiuksia ajatellen. |
| --- | --- |

3.2.1

Arvioitaessa Andien maiden yhdentymistä on syytä ottaa huomioon kaksi seikkaa. Ensinnäkin vaikka Andien yhteisö on toiminut jo yli kolme vuosikymmentä, se on edelleen viiden kehitysmaan (joissa tulot asukasta kohti ovat keskimäärin 2 364 euroa, kun nykyisessä 25 jäsenvaltion EU:ssa ne ovat keskimäärin 20 420 euroa) muodostama rakenne, millä on merkityksensä alueen vakiintumista ja taloudellisia valmiuksia ajatellen.

| 3.2.2 | Toisaalta voidaan todeta, että vaikka yhdentymiseen perinteisesti liittyvät tyypilliset osatekijät — toisin sanoen kaikki, mikä liittyy yhteismarkkinoiden perustamiseen — ovat Andien yhteisössä kehittyneet heikosti, toiset aihealueet ovat varsin kehittyneitä. Kun kaupallisen yhdentymisen edistäminen on ongelmallista, on vahvistettu Andien yhteisön muita ulottuvuuksia, kuten kulttuurista, sosiaalista ja rahoituksellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

3.2.2

Toisaalta voidaan todeta, että vaikka yhdentymiseen perinteisesti liittyvät tyypilliset osatekijät — toisin sanoen kaikki, mikä liittyy yhteismarkkinoiden perustamiseen — ovat Andien yhteisössä kehittyneet heikosti, toiset aihealueet ovat varsin kehittyneitä. Kun kaupallisen yhdentymisen edistäminen on ongelmallista, on vahvistettu Andien yhteisön muita ulottuvuuksia, kuten kulttuurista, sosiaalista ja rahoituksellista ulottuvuutta.

| 3.2.3 | Jotta ymmärrettäisiin, kuinka Andien yhteisö toimii käytännössä, tavanomaiseksi lähtökohdaksi on otettava taloudellinen yhdentyminen. Tässä mielessä Andien yhteisön kehitys on ollut monivaiheinen. Vasta vuonna 1993 onnistuttiin muodostamaan vapaakauppa-alue, josta Peru erosi heti alkuvaiheessa. Suunnitelma kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan yhteisen ulkotullin käyttöön ottamiseksi ei ole vielä toteutunut, vaikka kaupan yhdenmukaistamisessa onkin edistytty. Tässä tilanteessa — ja jotta molemmat osapuolet saavat mahdollisimman suuren hyödyn — on oleellisen tärkeää, että EU:n ja Andien yhteisön tulevan kumppanuussopimuksen yhteydessä Andien yhteisön maat perustavat todellisen tulliliiton. |
| --- | --- |

3.2.3

Jotta ymmärrettäisiin, kuinka Andien yhteisö toimii käytännössä, tavanomaiseksi lähtökohdaksi on otettava taloudellinen yhdentyminen. Tässä mielessä Andien yhteisön kehitys on ollut monivaiheinen. Vasta vuonna 1993 onnistuttiin muodostamaan vapaakauppa-alue, josta Peru erosi heti alkuvaiheessa. Suunnitelma kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan yhteisen ulkotullin käyttöön ottamiseksi ei ole vielä toteutunut, vaikka kaupan yhdenmukaistamisessa onkin edistytty. Tässä tilanteessa — ja jotta molemmat osapuolet saavat mahdollisimman suuren hyödyn — on oleellisen tärkeää, että EU:n ja Andien yhteisön tulevan kumppanuussopimuksen yhteydessä Andien yhteisön maat perustavat todellisen tulliliiton.

| 3.2.4 | Vähäinen edistyminen säännösjärjestelmän kehittämisessä on merkinnyt sitä, että yhteisön sisäinen kaupankäynti on ollut vaatimatonta ja vuosittain hyvin vaihtelevaa. Andien yhteisön jäsenvaltioiden keskinäinen kaupankäynti kasvoi 1990-luvulla merkittävästi. Sen osuus kokonaiskaupasta nousi tuolloin 4,1 prosentista (1990) 14,2 prosenttiin (1998). (7) Viimeksi mainittu kaupankäynnin tasoa kuvaava prosenttiluku on kuitenkin alhainen verrattuna saman ryhmän 1970-luvulla käymän kaupan volyymiin, ja se on alle Latinalaisen Amerikan keskiarvon (20,2 prosenttia). Lisäksi Andien yhteisön sisäinen kauppa on vähentynyt jatkuvasti vuodesta 1998 lähtien (10,4 prosenttia vuonna 2004), vaikka vuonna 2005 siinä havaittiin myönteistä kehitystä. |
| --- | --- |

3.2.4

Vähäinen edistyminen säännösjärjestelmän kehittämisessä on merkinnyt sitä, että yhteisön sisäinen kaupankäynti on ollut vaatimatonta ja vuosittain hyvin vaihtelevaa. Andien yhteisön jäsenvaltioiden keskinäinen kaupankäynti kasvoi 1990-luvulla merkittävästi. Sen osuus kokonaiskaupasta nousi tuolloin 4,1 prosentista (1990) 14,2 prosenttiin (1998). (7) Viimeksi mainittu kaupankäynnin tasoa kuvaava prosenttiluku on kuitenkin alhainen verrattuna saman ryhmän 1970-luvulla käymän kaupan volyymiin, ja se on alle Latinalaisen Amerikan keskiarvon (20,2 prosenttia). Lisäksi Andien yhteisön sisäinen kauppa on vähentynyt jatkuvasti vuodesta 1998 lähtien (10,4 prosenttia vuonna 2004), vaikka vuonna 2005 siinä havaittiin myönteistä kehitystä.

| 3.2.5 | Andien yhteisön sisäinen kauppa on Yhdysvaltojen kanssa käytävää kauppaa vähäisempää (46,6 prosenttia vuonna 2004 käydystä kokonaiskaupasta) ja lähes samalla tasolla Euroopan unionin kanssa käytävän kaupan kanssa (11 prosenttia vuonna 2004). Andien yhteisön nykyisestä viidestä jäsenvaltiosta kolmen valtion viennistä alle 12 prosenttia suuntautuu alueen sisäisiin markkinaryhmittymiin. |
| --- | --- |

3.2.5

Andien yhteisön sisäinen kauppa on Yhdysvaltojen kanssa käytävää kauppaa vähäisempää (46,6 prosenttia vuonna 2004 käydystä kokonaiskaupasta) ja lähes samalla tasolla Euroopan unionin kanssa käytävän kaupan kanssa (11 prosenttia vuonna 2004). Andien yhteisön nykyisestä viidestä jäsenvaltiosta kolmen valtion viennistä alle 12 prosenttia suuntautuu alueen sisäisiin markkinaryhmittymiin.

| 3.2.6. | Yhdentymisessä on saatu aikaan edistymistä lukuisista osittain poliittisen tahdon puutteesta johtuvista ongelmista huolimatta. Tilanteeseen on epäilemättä myös muita syitä, kuten markkinoiden rakenne, sovellettavien talousmallien väliset erot, eritasoinen taloudellinen kehitys, maiden maantieteellinen sijainti, joka vaikeuttaa yhteisön sisäistä kauppaa, sekä sisäiset poliittiset ongelmat. On aiheellista tähdentää, että tästä huolimatta Andien yhteisö on kyennyt säilyttämään yhdentymisvireensä yli kolmen vuosikymmenen ajan. Yksi sisämarkkinoiden toteutumisen ja Andien yhteisön yleisen kehittymisen tiellä olevista suurimmista esteistä on nykyaikaisen viestintä- ja liikenneinfrastruktuurin puuttuminen Andien viiden maan välillä. |
| --- | --- |

3.2.6.

Yhdentymisessä on saatu aikaan edistymistä lukuisista osittain poliittisen tahdon puutteesta johtuvista ongelmista huolimatta. Tilanteeseen on epäilemättä myös muita syitä, kuten markkinoiden rakenne, sovellettavien talousmallien väliset erot, eritasoinen taloudellinen kehitys, maiden maantieteellinen sijainti, joka vaikeuttaa yhteisön sisäistä kauppaa, sekä sisäiset poliittiset ongelmat. On aiheellista tähdentää, että tästä huolimatta Andien yhteisö on kyennyt säilyttämään yhdentymisvireensä yli kolmen vuosikymmenen ajan. Yksi sisämarkkinoiden toteutumisen ja Andien yhteisön yleisen kehittymisen tiellä olevista suurimmista esteistä on nykyaikaisen viestintä- ja liikenneinfrastruktuurin puuttuminen Andien viiden maan välillä.

| 3.2.7 | On syytä panna merkille, että Andien yhteisön maat osoittavat vähäistä mielenkiintoa ulkosuhteidensa koordinointiin käytännössä. Bolivia ja Venezuela ovat lähentyneet Mercosuria, kun taas Peru ja Kolumbia ovat allekirjoittaneet vapaakauppasopimukset Yhdysvaltojen kanssa. |
| --- | --- |

3.2.7

On syytä panna merkille, että Andien yhteisön maat osoittavat vähäistä mielenkiintoa ulkosuhteidensa koordinointiin käytännössä. Bolivia ja Venezuela ovat lähentyneet Mercosuria, kun taas Peru ja Kolumbia ovat allekirjoittaneet vapaakauppasopimukset Yhdysvaltojen kanssa.

| 3.2.8 | Erot kärjistyivät 22. huhtikuuta 2006, kun Venezuela ilmoitti eroavansa Andien yhteisöstä. Tämä ja vapaakauppasopimusten allekirjoittaminen on aiheuttanut Andien yhteisössä syvällisen poliittisen kriisin, jota tarkastellaan ylimääräisessä huippukokouksessa. |
| --- | --- |

3.2.8

Erot kärjistyivät 22. huhtikuuta 2006, kun Venezuela ilmoitti eroavansa Andien yhteisöstä. Tämä ja vapaakauppasopimusten allekirjoittaminen on aiheuttanut Andien yhteisössä syvällisen poliittisen kriisin, jota tarkastellaan ylimääräisessä huippukokouksessa.

3.3   Sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät haasteet

| 3.3.1 | Kuten edellä on korostettu, Andien yhteisö ei rajoitu kaupalliseen yhdentymiseen. Alusta lähtien sitä laaja-alaisempana pyrkimyksenä on ollut sisällyttää Andien maiden integraatioprosessiin poliittinen ja sosiaalinen ulottuvuus. Tämä pyrkimys heijastaa monessa alueryhmittymän maassa elettyä lähihistoriaa, joka liittyy taisteluun demokratian puolesta, mutta myös tarvetta saada Andien maiden ääni paremmin kuuluviin Latinalaisessa Amerikassa ja sen ulkopuolella. Se ilmentää myös Andien maiden yhteiskunnallis-taloudellista todellisuutta. |
| --- | --- |

3.3.1

Kuten edellä on korostettu, Andien yhteisö ei rajoitu kaupalliseen yhdentymiseen. Alusta lähtien sitä laaja-alaisempana pyrkimyksenä on ollut sisällyttää Andien maiden integraatioprosessiin poliittinen ja sosiaalinen ulottuvuus. Tämä pyrkimys heijastaa monessa alueryhmittymän maassa elettyä lähihistoriaa, joka liittyy taisteluun demokratian puolesta, mutta myös tarvetta saada Andien maiden ääni paremmin kuuluviin Latinalaisessa Amerikassa ja sen ulkopuolella. Se ilmentää myös Andien maiden yhteiskunnallis-taloudellista todellisuutta.

| 3.3.2 | Sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tiedot ovat murskaavia: 50 prosenttia Andien maiden asukkaista — toisin sanoen 60 miljoonaa ihmistä — elää köyhyysrajan alapuolella. Kaikki Andien yhteisön viisi maata kuuluvat maailman eriarvoisimpiin maihin (Ginin indeksin mukaan) ei ainoastaan tulojen vaan myös esimerkiksi etniseen alkuperään, rotuun ja syntymäpaikkaan liittyvien muiden syrjäytymismuotojen perusteella. |
| --- | --- |

3.3.2

Sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevat tiedot ovat murskaavia: 50 prosenttia Andien maiden asukkaista — toisin sanoen 60 miljoonaa ihmistä — elää köyhyysrajan alapuolella. Kaikki Andien yhteisön viisi maata kuuluvat maailman eriarvoisimpiin maihin (Ginin indeksin mukaan) ei ainoastaan tulojen vaan myös esimerkiksi etniseen alkuperään, rotuun ja syntymäpaikkaan liittyvien muiden syrjäytymismuotojen perusteella.

| 3.3.3 | Tässä yhteydessä on erityisesti tuotava esiin harmaan talouden laajuus, sisäinen (erityisesti naisten) muuttoliike ja maastamuutto sekä muut ilmiöt, kuten alueella enemmistön (Bolivia) tai erittäin merkittävän vähemmistön (Ecuador ja Peru) muodostavien alkuperäiskansojen syrjäytyminen. Andien alueella tuotetaan myös valtaosa maailmassa käytettävästä kokaiinista, mikä lisää harmaata taloutta, pakottaa monet kansalaiset siirtymään asuinsijoiltaan sekä aiheuttaa paljon väkivaltaa ja korruptiota, joihin — Kolumbiassa — yhdistyy pitkä aseellinen konflikti. |
| --- | --- |

3.3.3

Tässä yhteydessä on erityisesti tuotava esiin harmaan talouden laajuus, sisäinen (erityisesti naisten) muuttoliike ja maastamuutto sekä muut ilmiöt, kuten alueella enemmistön (Bolivia) tai erittäin merkittävän vähemmistön (Ecuador ja Peru) muodostavien alkuperäiskansojen syrjäytyminen. Andien alueella tuotetaan myös valtaosa maailmassa käytettävästä kokaiinista, mikä lisää harmaata taloutta, pakottaa monet kansalaiset siirtymään asuinsijoiltaan sekä aiheuttaa paljon väkivaltaa ja korruptiota, joihin — Kolumbiassa — yhdistyy pitkä aseellinen konflikti.

| 3.3.4 | Tämänkaltaisessa tilanteessa kaupan vapauttaminen ei voi olla ainoa väline Andien maiden yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. Niinpä Andien yhteisön pääsihteeristön (8) koordinoimassa uudessa strategisessa suunnitelmassa painotetaan vähemmän tullien purkamista ja vastaavasti enemmän muita haasteita, kuten kilpailukyvyn parantamista, teollis- ja tekijänoikeuksia, tullimuurien poistamista, infrastruktuureja, henkilöiden vapaata liikkuvuutta, energiaa, ympäristöä ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

3.3.4

Tämänkaltaisessa tilanteessa kaupan vapauttaminen ei voi olla ainoa väline Andien maiden yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. Niinpä Andien yhteisön pääsihteeristön (8) koordinoimassa uudessa strategisessa suunnitelmassa painotetaan vähemmän tullien purkamista ja vastaavasti enemmän muita haasteita, kuten kilpailukyvyn parantamista, teollis- ja tekijänoikeuksia, tullimuurien poistamista, infrastruktuureja, henkilöiden vapaata liikkuvuutta, energiaa, ympäristöä ja turvallisuutta.

| 3.3.5 | Uuden strategisen linjauksen avulla pyritään saamaan aikaan kehitykseen ja maailmanlaajuistumiseen perustuvaa yhdentymistä, ja sosiaalinen kehitys on yksi linjauksen kantavista voimista. Tästä syystä yksi viime vuosien merkittävimmistä aloitteista Andien yhteisössä on ollut sosiaalisen kehityksen yhdennetty suunnitelma (Plan Integrado de Desarrollo Social, PIDS) (9), joka hyväksyttiin syyskuussa 2004 ja jolla on tarkoitus torjua alueen köyhyyttä, syrjäytymistä sekä sosiaalista eriarvoisuutta. Keskipitkällä aikavälillä sosiaalisen kehityksen yhdennetty suunnitelma voisi muodostaa sosiaalista (ja taloudellista) yhteenkuuluvuutta koskevan kokonaisvaltaisen strategian perustan. Andien yhteisön kannalta mielenkiintoinen on EU:n sosiaalialalla käyttämä avoin koordinointimenetelmä. Sitä kiinnostaa myös ajatus yhteisön rakennerahastojen kaltaisesta sosiaalirahastosta. Andien yhteisö on näin ensimmäinen alueryhmittymä, joka pyrkii omaksumaan osia eurooppalaisesta sosiaalimallista. |
| --- | --- |

3.3.5

Uuden strategisen linjauksen avulla pyritään saamaan aikaan kehitykseen ja maailmanlaajuistumiseen perustuvaa yhdentymistä, ja sosiaalinen kehitys on yksi linjauksen kantavista voimista. Tästä syystä yksi viime vuosien merkittävimmistä aloitteista Andien yhteisössä on ollut sosiaalisen kehityksen yhdennetty suunnitelma (Plan Integrado de Desarrollo Social, PIDS) (9), joka hyväksyttiin syyskuussa 2004 ja jolla on tarkoitus torjua alueen köyhyyttä, syrjäytymistä sekä sosiaalista eriarvoisuutta. Keskipitkällä aikavälillä sosiaalisen kehityksen yhdennetty suunnitelma voisi muodostaa sosiaalista (ja taloudellista) yhteenkuuluvuutta koskevan kokonaisvaltaisen strategian perustan. Andien yhteisön kannalta mielenkiintoinen on EU:n sosiaalialalla käyttämä avoin koordinointimenetelmä. Sitä kiinnostaa myös ajatus yhteisön rakennerahastojen kaltaisesta sosiaalirahastosta. Andien yhteisö on näin ensimmäinen alueryhmittymä, joka pyrkii omaksumaan osia eurooppalaisesta sosiaalimallista.

| 3.3.6 | Joka tapauksessa sosiaalinen ulottuvuus on vuodesta 1999 toistunut yhä useammin poliittisissa julistuksissa ja Andien yhteisön päätöksissä, (10) ja viimeisten viiden vuoden aikana on ryhdytty esittämään konkreettisia aloitteita. |
| --- | --- |

3.3.6

Joka tapauksessa sosiaalinen ulottuvuus on vuodesta 1999 toistunut yhä useammin poliittisissa julistuksissa ja Andien yhteisön päätöksissä, (10) ja viimeisten viiden vuoden aikana on ryhdytty esittämään konkreettisia aloitteita.

| 3.3.7 | Yhdentymisestä, kehityksestä ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta käydyssä Andien maiden presidenttien vuoropuhelussa todettiin, että Andien maiden talouksia kansainvälistettäessä on käynnistettävä tuotannon monipuolistamiseen ja kilpailukyvyn lisäämiseen tähtäävä prosessi, joka käsittää mikro- ja pk-yritykset ja jolla edistetään yhteistyötä ja yhteisön toimintaa sekä luodaan suotuisat olosuhteet paikalliselle kehitykselle ja alueellistamiselle alueellista kehitystä koskevien lähestymistapojen avulla. |
| --- | --- |

3.3.7

Yhdentymisestä, kehityksestä ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta käydyssä Andien maiden presidenttien vuoropuhelussa todettiin, että Andien maiden talouksia kansainvälistettäessä on käynnistettävä tuotannon monipuolistamiseen ja kilpailukyvyn lisäämiseen tähtäävä prosessi, joka käsittää mikro- ja pk-yritykset ja jolla edistetään yhteistyötä ja yhteisön toimintaa sekä luodaan suotuisat olosuhteet paikalliselle kehitykselle ja alueellistamiselle alueellista kehitystä koskevien lähestymistapojen avulla.

| 3.3.8 | Andien yhteisön pääsihteeristö on arvioinut, että Andien yhteisön suuria haasteita ovat nykyään maailmanlaajuistuminen, johon yhdistyy integraatio, kehitys, kilpailukyky ja sosiaalinen osallisuus sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja demokraattisen hallinnon vahvistaminen. Keskeneräinen sosiaalipoliittinen ohjelma käsittää kaikki edellä mainitut seikat. Ohjelma on toteutettavissa, mikäli Andien yhteisö asettaa sen etusijalle neuvotellessaan kaupan vapauttamisesta kolmansien osapuolien kanssa, etenkin niissä neuvotteluissa, jotka periaatteessa voisivat lisätä epäsymmetriaa alueella ja Andien maiden yhteiskunnissa, joille on tyypillistä tiettyjen väestöryhmien etnisestä alkuperästä ja sukupuolesta johtuva syrjäytyminen. |
| --- | --- |

3.3.8

Andien yhteisön pääsihteeristö on arvioinut, että Andien yhteisön suuria haasteita ovat nykyään maailmanlaajuistuminen, johon yhdistyy integraatio, kehitys, kilpailukyky ja sosiaalinen osallisuus sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja demokraattisen hallinnon vahvistaminen. Keskeneräinen sosiaalipoliittinen ohjelma käsittää kaikki edellä mainitut seikat. Ohjelma on toteutettavissa, mikäli Andien yhteisö asettaa sen etusijalle neuvotellessaan kaupan vapauttamisesta kolmansien osapuolien kanssa, etenkin niissä neuvotteluissa, jotka periaatteessa voisivat lisätä epäsymmetriaa alueella ja Andien maiden yhteiskunnissa, joille on tyypillistä tiettyjen väestöryhmien etnisestä alkuperästä ja sukupuolesta johtuva syrjäytyminen.

4.   Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Andien yhteisön institutionaalisiin rakenteisiin

4.1   Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto ja talousneuvosto

| 4.1.1 | Vaikka Andien maiden yhdentymisprosessi on ollut käynnissä jo useiden vuosikymmenten ajan, kansalaisyhteiskunnan virallisen osallistumisen mahdollistavia elimiä on vahvistettu vasta Andien yhteisön kehittämisen loppuvaiheessa perustamalla Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto ja talousneuvosto. Sitä ennen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen osallistuminen itsenäisinä toimijoina Andien maiden alueellisen yhdentymisen edistämiseen oli ollut vähäistä, vaikka ne olivatkin olleet mukana Andien maiden integraatioprosessissa kansallisten hallitusten välityksellä. |
| --- | --- |

4.1.1

Vaikka Andien maiden yhdentymisprosessi on ollut käynnissä jo useiden vuosikymmenten ajan, kansalaisyhteiskunnan virallisen osallistumisen mahdollistavia elimiä on vahvistettu vasta Andien yhteisön kehittämisen loppuvaiheessa perustamalla Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto ja talousneuvosto. Sitä ennen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen osallistuminen itsenäisinä toimijoina Andien maiden alueellisen yhdentymisen edistämiseen oli ollut vähäistä, vaikka ne olivatkin olleet mukana Andien maiden integraatioprosessissa kansallisten hallitusten välityksellä.

| 4.1.2 | Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto perustettiin päätöksellä N:o 441 (11), ja siihen kuuluu neljä edustajaa kustakin Andien maasta. Edustajat ja heidän sijaisensa valitaan kunkin maan nimeämien edustuksellisten työntekijäjärjestöjen johtohenkilöiden joukosta. Andien yhteisön neuvoa-antavassa työelämän neuvostossa ovat edustettuina kunkin Andien maan merkittävimmät ammattiliitot ja ammattiliittojen keskusjärjestöt. Nykyään edustettuina on 16 ammattiliittoa viidestä Andien maasta. (12) |
| --- | --- |

4.1.2

Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto perustettiin päätöksellä N:o 441 (11), ja siihen kuuluu neljä edustajaa kustakin Andien maasta. Edustajat ja heidän sijaisensa valitaan kunkin maan nimeämien edustuksellisten työntekijäjärjestöjen johtohenkilöiden joukosta. Andien yhteisön neuvoa-antavassa työelämän neuvostossa ovat edustettuina kunkin Andien maan merkittävimmät ammattiliitot ja ammattiliittojen keskusjärjestöt. Nykyään edustettuina on 16 ammattiliittoa viidestä Andien maasta. (12)

| 4.1.3 | Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto perustettiin päätöksellä N:o 442. Sen muodostavat Andien alueella toimivat työnantajajärjestöt, ja siihen kuuluu jokaisesta Andien maasta neljä edustajaa, jotka valitaan kunkin maan edustavien työnantajajärjestöjen johtohenkilöiden joukosta. |
| --- | --- |

4.1.3

Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto perustettiin päätöksellä N:o 442. Sen muodostavat Andien alueella toimivat työnantajajärjestöt, ja siihen kuuluu jokaisesta Andien maasta neljä edustajaa, jotka valitaan kunkin maan edustavien työnantajajärjestöjen johtohenkilöiden joukosta.

| 4.1.4 | Kummankin neuvoa-antavan neuvoston tehtävät määriteltiin uudelleen päätöksellä N:o 464 (13), jossa säädetään, että ne voivat antaa lausuntoja Andien maiden ulkoasiainministerien neuvostolle, Andien komissiolle tai Andien yhteisön pääsihteeristölle sekä osallistua Andien maiden ulkoasiainministerien neuvoston ja Andien komission kokouksiin sekä hallitusten asiantuntijoiden kokouksiin tai Andien maiden integraatioprosessiin liittyviin työryhmiin ja käyttää niissä puheoikeutta. |
| --- | --- |

4.1.4

Kummankin neuvoa-antavan neuvoston tehtävät määriteltiin uudelleen päätöksellä N:o 464 (13), jossa säädetään, että ne voivat antaa lausuntoja Andien maiden ulkoasiainministerien neuvostolle, Andien komissiolle tai Andien yhteisön pääsihteeristölle sekä osallistua Andien maiden ulkoasiainministerien neuvoston ja Andien komission kokouksiin sekä hallitusten asiantuntijoiden kokouksiin tai Andien maiden integraatioprosessiin liittyviin työryhmiin ja käyttää niissä puheoikeutta.

| 4.1.5 | Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto on tähän mennessä laatinut lukuisia lausuntoja, joista useat liittyvät Andien yhteisön sosiaaliseen ohjelmaan tai ulkosuhteisiin. Mainittakoon erityisesti äskettäin julkaistu lausunto N:o 27 (14) Euroopan unionin ja Andien yhteisön välisen mahdollisen kumppanuussopimuksen solmimisen seurannasta. Siinä todetaan, että Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto yhtyy toiveisiin siitä, että EU:n kanssa tehtävän poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen sopimuksen laadinnassa edistyttäisiin. |
| --- | --- |

4.1.5

Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto on tähän mennessä laatinut lukuisia lausuntoja, joista useat liittyvät Andien yhteisön sosiaaliseen ohjelmaan tai ulkosuhteisiin. Mainittakoon erityisesti äskettäin julkaistu lausunto N:o 27 (14) Euroopan unionin ja Andien yhteisön välisen mahdollisen kumppanuussopimuksen solmimisen seurannasta. Siinä todetaan, että Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto yhtyy toiveisiin siitä, että EU:n kanssa tehtävän poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen sopimuksen laadinnassa edistyttäisiin.

| 4.1.6 | Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto puolestaan totesi eräässä julistuksessaan (15) EU-kumppanuuden olevan erittäin tärkeä. Se suositteli, että EU:n kanssa käytävistä neuvotteluista tiedotettaisiin yleisölle harkitusti, jotta julkisuus ei vahingoittaisi neuvotteluja. |
| --- | --- |

4.1.6

Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto puolestaan totesi eräässä julistuksessaan (15) EU-kumppanuuden olevan erittäin tärkeä. Se suositteli, että EU:n kanssa käytävistä neuvotteluista tiedotettaisiin yleisölle harkitusti, jotta julkisuus ei vahingoittaisi neuvotteluja.

| 4.1.7 | Sekä Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto että talousneuvosto ovat tähdentäneet, että yhteistyötä sekä Andien alueen kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) kanssa on lisättävä yhteisten kantojen koordinoimiseksi ja sellaisten aloitteiden edistämiseksi, joilla pyritään takaamaan työelämän perussäännöt kaikissa EU:n ja Andien yhteisön välisissä sopimuksissa. |
| --- | --- |

4.1.7

Sekä Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto että talousneuvosto ovat tähdentäneet, että yhteistyötä sekä Andien alueen kansalaisyhteiskunnan muiden toimijoiden ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) kanssa on lisättävä yhteisten kantojen koordinoimiseksi ja sellaisten aloitteiden edistämiseksi, joilla pyritään takaamaan työelämän perussäännöt kaikissa EU:n ja Andien yhteisön välisissä sopimuksissa.

4.2   Muut osallistumisvälineet

| 4.2.1 | Edellä mainittujen kansalaisyhteiskunnan edustuselinten foorumien lisäksi Andien yhteisöllä on muita sosiaalipolitiikkaan osallistumisen mahdollistavia välineitä, kuten Simón Rodríguez -yleissopimus (1973), joka on keskustelun, osallistumisen ja koordinoinnin kolmikantafoorumi (työministerit, työnantajat ja työntekijät) yhteiskunnallis-ammatillisia kysymyksiä koskevien politiikkojen käsittelemiseksi alueellisella tasolla. Se on yksi niin kutsutuista sosiaalisista yleissopimuksista (16). |
| --- | --- |

4.2.1

Edellä mainittujen kansalaisyhteiskunnan edustuselinten foorumien lisäksi Andien yhteisöllä on muita sosiaalipolitiikkaan osallistumisen mahdollistavia välineitä, kuten Simón Rodríguez -yleissopimus (1973), joka on keskustelun, osallistumisen ja koordinoinnin kolmikantafoorumi (työministerit, työnantajat ja työntekijät) yhteiskunnallis-ammatillisia kysymyksiä koskevien politiikkojen käsittelemiseksi alueellisella tasolla. Se on yksi niin kutsutuista sosiaalisista yleissopimuksista (16).

| 4.2.2 | Simón Rodríguez -yleissopimus oli Andien maiden yhteiskunnallis-ammatillisen yhdentymisen ensimmäinen väline, ja siinä käsiteltiin suoraan sosiaaliseen kehitykseen ja työelämän kehittämiseen liittyviä näkökohtia. Vaikka yleissopimuksen täytäntöönpano on ollut hyödyllistä ja vaikka sopimus on saanut jatkuvaa huomiota kaikilta yhteiskunnallis-ammatillisen kysymysten edistämiseen osallistuvilta tahoilta, lopputuloksena voidaan kuitenkin todeta, että epäsuotuisilla — lähinnä institutionaalisilla — olosuhteilla on ollut merkittävä vaikutus yhdentymisprosessin etenemiseen. Niinpä vuonna 1983 yleissopimus ajautui lamaannustilaan. |
| --- | --- |

4.2.2

Simón Rodríguez -yleissopimus oli Andien maiden yhteiskunnallis-ammatillisen yhdentymisen ensimmäinen väline, ja siinä käsiteltiin suoraan sosiaaliseen kehitykseen ja työelämän kehittämiseen liittyviä näkökohtia. Vaikka yleissopimuksen täytäntöönpano on ollut hyödyllistä ja vaikka sopimus on saanut jatkuvaa huomiota kaikilta yhteiskunnallis-ammatillisen kysymysten edistämiseen osallistuvilta tahoilta, lopputuloksena voidaan kuitenkin todeta, että epäsuotuisilla — lähinnä institutionaalisilla — olosuhteilla on ollut merkittävä vaikutus yhdentymisprosessin etenemiseen. Niinpä vuonna 1983 yleissopimus ajautui lamaannustilaan.

| 4.2.3 | Yleissopimus saa nykyisen muotonsa Simón Rodríguez -yleissopimuksen korvaavassa pöytäkirjassa, jonka Andien maiden puheenjohtajaneuvosto allekirjoitti 24. kesäkuuta 2001. Yleissopimuksen tavoitteena on






  a) | tehdä yhteiskunnallis-ammatillisiin kysymyksiin liittyviä aloitteita, joilla on todellinen vaikutus alueryhmittymän sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamiseen ja jotka edistävät Andien integraatiojärjestelmän muiden elinten toimintaa, sekä käydä keskustelua kyseisistä aloitteista. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Yleissopimus saa nykyisen muotonsa Simón Rodríguez -yleissopimuksen korvaavassa pöytäkirjassa, jonka Andien maiden puheenjohtajaneuvosto allekirjoitti 24. kesäkuuta 2001. Yleissopimuksen tavoitteena on

a)

tehdä yhteiskunnallis-ammatillisiin kysymyksiin liittyviä aloitteita, joilla on todellinen vaikutus alueryhmittymän sosiaalipoliittisen ohjelman toteuttamiseen ja jotka edistävät Andien integraatiojärjestelmän muiden elinten toimintaa, sekä käydä keskustelua kyseisistä aloitteista.

| b) | määritellä ja koordinoida Andien yhteisön politiikkoja, jotka liittyvät työllisyyden edistämiseen, koulutukseen ja työelämää koskevien valmiuksien kehittämiseen, työsuojeluun, sosiaaliturvaan, työvoimaperusteiseen maahanmuuttoon sekä muihin aiheisiin, joita Andien maat pitävät tärkeinä. |
| --- | --- |

b)

määritellä ja koordinoida Andien yhteisön politiikkoja, jotka liittyvät työllisyyden edistämiseen, koulutukseen ja työelämää koskevien valmiuksien kehittämiseen, työsuojeluun, sosiaaliturvaan, työvoimaperusteiseen maahanmuuttoon sekä muihin aiheisiin, joita Andien maat pitävät tärkeinä.

| c) | ehdottaa ja suunnitella Andien alueen yhteiskunnallis-ammatillisiin kysymyksiin liittyviä yhteistyö- ja koordinointitoimia jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

c)

ehdottaa ja suunnitella Andien alueen yhteiskunnallis-ammatillisiin kysymyksiin liittyviä yhteistyö- ja koordinointitoimia jäsenvaltioiden välillä.

4.3   Valtiovallasta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen rooli

| 4.3.1 | Andien alueelle eivät ole vieraita kansallisen ja globaalin tason yhteiskunnalliset dynamiikat, joiden yhteydessä yhteiskunnallista kiinnostusta on työmarkkinatilanteen lisäksi osoitettu muulla tavoin konkreettisin aihein. Ne koskevat muun muassa ihmisoikeuksia, alkuperäiskansojen oikeuksia, naisten oikeuksia, kulttuuria, ympäristöä, kuluttajia, perheviljelyä ja pienviljelijöitä. |
| --- | --- |

4.3.1

Andien alueelle eivät ole vieraita kansallisen ja globaalin tason yhteiskunnalliset dynamiikat, joiden yhteydessä yhteiskunnallista kiinnostusta on työmarkkinatilanteen lisäksi osoitettu muulla tavoin konkreettisin aihein. Ne koskevat muun muassa ihmisoikeuksia, alkuperäiskansojen oikeuksia, naisten oikeuksia, kulttuuria, ympäristöä, kuluttajia, perheviljelyä ja pienviljelijöitä.

| 4.3.2 | Edellä mainittuja erityisintressejä edustavat lukuisat, eri toimintaa harjoittavat järjestöt, joilla on jo nyt alueellisessa yhdentymisessä hyvin aktiivinen rooli. EU:n ja Andien yhteisön tuleva kumppanuus lisää tämän roolin merkitystä entisestään. |
| --- | --- |

4.3.2

Edellä mainittuja erityisintressejä edustavat lukuisat, eri toimintaa harjoittavat järjestöt, joilla on jo nyt alueellisessa yhdentymisessä hyvin aktiivinen rooli. EU:n ja Andien yhteisön tuleva kumppanuus lisää tämän roolin merkitystä entisestään.

| 4.3.3 | On myös syytä tuoda esiin muunkaltaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden merkitys. Ne voivat olla esimerkiksi yhdistyksiä tai erinäisiä liikkeitä (kuten alkuperäiskansojen liike), valtiovallasta riippumattomia järjestöjä, valtiovallasta riippumattomien järjestöjen foorumeita ja verkostoja, liittoutumia tai toimintafoorumeita, tutkimuskeskuksia tai yliopistoja. |
| --- | --- |

4.3.3

On myös syytä tuoda esiin muunkaltaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden merkitys. Ne voivat olla esimerkiksi yhdistyksiä tai erinäisiä liikkeitä (kuten alkuperäiskansojen liike), valtiovallasta riippumattomia järjestöjä, valtiovallasta riippumattomien järjestöjen foorumeita ja verkostoja, liittoutumia tai toimintafoorumeita, tutkimuskeskuksia tai yliopistoja.

| 4.3.4 | Erinäiset liikkeet ja niin kutsuttu järjestäytymätön kansalaisyhteiskunta ovat Andien alueella yhteiskunnalliselta dynamiikaltaan erittäin aktiivisia, vaikka niiden organisointi ja toiminta rajoittuu usein kansalliselle tasolle tai ei löydä pääsy- tai osallistumiskanavia Andien maiden yhdentymisen viralliseen järjestelmään. Andien yhteisön pääsihteeristö onkin ilmoittanut, että lähitulevaisuudessa muodostetaan Andien alueen sisäinen tiedelaitosten ja kansalaisjärjestöjen verkosto. |
| --- | --- |

4.3.4

Erinäiset liikkeet ja niin kutsuttu järjestäytymätön kansalaisyhteiskunta ovat Andien alueella yhteiskunnalliselta dynamiikaltaan erittäin aktiivisia, vaikka niiden organisointi ja toiminta rajoittuu usein kansalliselle tasolle tai ei löydä pääsy- tai osallistumiskanavia Andien maiden yhdentymisen viralliseen järjestelmään. Andien yhteisön pääsihteeristö onkin ilmoittanut, että lähitulevaisuudessa muodostetaan Andien alueen sisäinen tiedelaitosten ja kansalaisjärjestöjen verkosto.

| 4.3.5 | Andien yhteisö on perustanut useita työryhmiä helpottaakseen muiden toimijoiden mahdollisuuksia osallistua Andien maiden yhdentymisprosessin viralliseen dynamiikkaan. Andien integraatiojärjestelmän yhteyteen perustettiin ”alkuperäiskansojen oikeuksien työryhmä” (17) neuvoa-antavaksi elimeksi edistämään alkuperäiskansojen aktiivista osallistumista alueryhmittymän yhdentymiseen liittyvien taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja poliittisten kysymysten käsittelyyn. Työryhmä käsittelee arkaluonteisia aiheita, kuten yhteisölle kuuluvien ja alkuperäiskansojen maiden hallinta, maaseutuyhteisöt ja tuotanto, taloudellinen kehitys, sosiaalinen tasa-arvo ja poliittinen osallistuminen, kulttuurinen identiteetti ja institutionalisointi jne. |
| --- | --- |

4.3.5

Andien yhteisö on perustanut useita työryhmiä helpottaakseen muiden toimijoiden mahdollisuuksia osallistua Andien maiden yhdentymisprosessin viralliseen dynamiikkaan. Andien integraatiojärjestelmän yhteyteen perustettiin ”alkuperäiskansojen oikeuksien työryhmä” (17) neuvoa-antavaksi elimeksi edistämään alkuperäiskansojen aktiivista osallistumista alueryhmittymän yhdentymiseen liittyvien taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja poliittisten kysymysten käsittelyyn. Työryhmä käsittelee arkaluonteisia aiheita, kuten yhteisölle kuuluvien ja alkuperäiskansojen maiden hallinta, maaseutuyhteisöt ja tuotanto, taloudellinen kehitys, sosiaalinen tasa-arvo ja poliittinen osallistuminen, kulttuurinen identiteetti ja institutionalisointi jne.

| 4.3.6 | Andien integraatiojärjestelmän yhteyteen on lisäksi perustettu kuluttajien oikeuksia käsittelevä Andien työryhmä (18) neuvoa-antavaksi elimeksi edistämään kuluttajien oikeuksien suojelun alalla Andien yhteisön jäsenvaltioissa toimivien julkisten ja yksityisten kuluttajansuojatahojen osallistumista työmarkkinaosapuolten välisiin yhteisneuvotteluihin sekä alueellista integraatiota koskevaan päätöksentekoon niitä kiinnostavilla aloilla. |
| --- | --- |

4.3.6

Andien integraatiojärjestelmän yhteyteen on lisäksi perustettu kuluttajien oikeuksia käsittelevä Andien työryhmä (18) neuvoa-antavaksi elimeksi edistämään kuluttajien oikeuksien suojelun alalla Andien yhteisön jäsenvaltioissa toimivien julkisten ja yksityisten kuluttajansuojatahojen osallistumista työmarkkinaosapuolten välisiin yhteisneuvotteluihin sekä alueellista integraatiota koskevaan päätöksentekoon niitä kiinnostavilla aloilla.

| 4.3.7 | Edellä mainitut neuvoa-antavat elimet (19) eivät saa toimintaansa varoja Andien yhteisön talousarviosta. Näin ollen osallistumaan pystyvät ainoastaan sellaiset organisaatiot, jotka kykenevät itsenäisesti mobilisoimaan henkilöstön ja resurssit varmistaakseen osallistumisensa Andien yhteisön työryhmien ja elinten kokouksiin. |
| --- | --- |

4.3.7

Edellä mainitut neuvoa-antavat elimet (19) eivät saa toimintaansa varoja Andien yhteisön talousarviosta. Näin ollen osallistumaan pystyvät ainoastaan sellaiset organisaatiot, jotka kykenevät itsenäisesti mobilisoimaan henkilöstön ja resurssit varmistaakseen osallistumisensa Andien yhteisön työryhmien ja elinten kokouksiin.

5.   Euroopan unionin ja Andien yhteisön suhteet

5.1   Ensimmäiset EU:n ja Andien yhteisön väliset sopimukset

| 5.1.1 | Euroopan yhteisön ja Latinalaisen Amerikan ensimmäinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin Andien liiton kanssa vuonna 1983 eli 14 vuotta liiton perustamisen jälkeen. |
| --- | --- |

5.1.1

Euroopan yhteisön ja Latinalaisen Amerikan ensimmäinen yhteistyösopimus allekirjoitettiin Andien liiton kanssa vuonna 1983 eli 14 vuotta liiton perustamisen jälkeen.

| 5.1.2 | Sopimus kuului niin kutsuttuun yhteistyösopimusten toiseen sukupolveen. Toisin kuin ensimmäisen sukupolven lähinnä kaupallisissa (muuhun kuin etuuskohteluun liittyvissä) sopimuksissa, tähän uuteen sukupolveen kuuluvat sopimukset olivat aiempaa kattavampia, sillä niihin sisältyi poliittisia ja yhteistyöhön liittyviä näkökohtia, jotka myöhemmissä sopimuksissa ovat olleet keskeisessä asemassa. Kyseiset sopimukset osoittivat lisäksi selkeästi, kuinka tärkeänä Euroopan yhteisö piti Latinalaisen Amerikan alueellista yhdentymistä. |
| --- | --- |

5.1.2

Sopimus kuului niin kutsuttuun yhteistyösopimusten toiseen sukupolveen. Toisin kuin ensimmäisen sukupolven lähinnä kaupallisissa (muuhun kuin etuuskohteluun liittyvissä) sopimuksissa, tähän uuteen sukupolveen kuuluvat sopimukset olivat aiempaa kattavampia, sillä niihin sisältyi poliittisia ja yhteistyöhön liittyviä näkökohtia, jotka myöhemmissä sopimuksissa ovat olleet keskeisessä asemassa. Kyseiset sopimukset osoittivat lisäksi selkeästi, kuinka tärkeänä Euroopan yhteisö piti Latinalaisen Amerikan alueellista yhdentymistä.

| 5.1.3 | EU:n ja Latinalaisen Amerikan suhteet kehittyivät 1980-luvulla dynaamisesti. Niinpä vuodesta 1991 lähtien on ollut tarpeen laatia uuden sukupolven sopimuksia. Vuonna 1993 EU allekirjoitti Andien maiden ryhmän kanssa kolmannen sukupolven puitesopimuksen. Kyseiseen sopimukseen sisältyivät uutuutena demokratialauseke, jolla ilmaistiin yhteinen sitoutuminen demokratiaan, sekä kehittämislauseke, jonka avulla yhteistyöaloja voitiin laajentaa. |
| --- | --- |

5.1.3

EU:n ja Latinalaisen Amerikan suhteet kehittyivät 1980-luvulla dynaamisesti. Niinpä vuodesta 1991 lähtien on ollut tarpeen laatia uuden sukupolven sopimuksia. Vuonna 1993 EU allekirjoitti Andien maiden ryhmän kanssa kolmannen sukupolven puitesopimuksen. Kyseiseen sopimukseen sisältyivät uutuutena demokratialauseke, jolla ilmaistiin yhteinen sitoutuminen demokratiaan, sekä kehittämislauseke, jonka avulla yhteistyöaloja voitiin laajentaa.

| 5.1.4 | Samalla eräs toinen 1990-luvulla esiin tullut kysymys lisäsi Andien yhteisöön ylläpidettävien suhteiden merkitystä: huumekaupan torjunta. EU halusi tarjota erilaisen lähestymistavan kuin Yhdysvallat, joka painotti pakkokeinoja. Tässä se tukeutui kahteen toimintalinjaan. Vastauksena Andien maiden esittämään pyyntöön EU suostui laajentamaan yleistä tullietuusjärjestelmää Andien maihin erityisen ”yleinen tullietuusjärjestelmä ja huumeet” -järjestelmän avulla. Sen ansiosta 90 prosenttia Andien maiden tuotteista pääsee EU:n markkinoille tulleitta. Lisäksi päätettiin käynnistää huumeita koskeva korkean tason erityisvuoropuhelu. |
| --- | --- |

5.1.4

Samalla eräs toinen 1990-luvulla esiin tullut kysymys lisäsi Andien yhteisöön ylläpidettävien suhteiden merkitystä: huumekaupan torjunta. EU halusi tarjota erilaisen lähestymistavan kuin Yhdysvallat, joka painotti pakkokeinoja. Tässä se tukeutui kahteen toimintalinjaan. Vastauksena Andien maiden esittämään pyyntöön EU suostui laajentamaan yleistä tullietuusjärjestelmää Andien maihin erityisen ”yleinen tullietuusjärjestelmä ja huumeet” -järjestelmän avulla. Sen ansiosta 90 prosenttia Andien maiden tuotteista pääsee EU:n markkinoille tulleitta. Lisäksi päätettiin käynnistää huumeita koskeva korkean tason erityisvuoropuhelu.

| 5.1.5 | Vuonna 1993 tehty sopimus kävi pian tarpeettomaksi, kun suhteessa alkoi uusi vaihe, jota EU ryhtyi edistämään vuosikymmenen puolivälissä neuvottelemalla neljännen sukupolven sopimuksista Mercosur-maiden sekä Chilen ja Meksikon kanssa. Asiakirjat laadittiin ensimmäisenä askeleena kohti kumppanuussopimuksia, joihin sisältyisi vapaakauppasopimus. Andien yhteisö tavoitteli samanlaista sopimusta, mutta EU:ssa katsottiin, että tavoitteeseen oli parempi edetä vähitellen ja tehdä ensin välivaiheen sopimus. Ehdotus hyväksyttiin EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden toisessa huippukokouksessa Madridissa toukokuussa 2002. |
| --- | --- |

5.1.5

Vuonna 1993 tehty sopimus kävi pian tarpeettomaksi, kun suhteessa alkoi uusi vaihe, jota EU ryhtyi edistämään vuosikymmenen puolivälissä neuvottelemalla neljännen sukupolven sopimuksista Mercosur-maiden sekä Chilen ja Meksikon kanssa. Asiakirjat laadittiin ensimmäisenä askeleena kohti kumppanuussopimuksia, joihin sisältyisi vapaakauppasopimus. Andien yhteisö tavoitteli samanlaista sopimusta, mutta EU:ssa katsottiin, että tavoitteeseen oli parempi edetä vähitellen ja tehdä ensin välivaiheen sopimus. Ehdotus hyväksyttiin EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden toisessa huippukokouksessa Madridissa toukokuussa 2002.

5.2   Vuonna 2003 tehty sopimus — välivaihe

| 5.2.1 | EU:n ja Andien yhteisö allekirjoittivat 15. joulukuuta 2003 poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen. Se merkitsi edistymistä edelliseen sopimukseen verrattuna, vaikka se ei vastannutkaan täysin Andien maiden odotuksia. (20) Yksi kyseisen mallin Andien maille aiheuttamista ongelmista oli se, että se ei parantanut pääsyä Euroopan unionin markkinoille. Sopimukseen sisältyy kuitenkin merkittävä uutuus: poliittisen vuoropuhelun vakiinnuttaminen. Lisäksi siihen sisältyy uusia alueiden välistä yhteistyötä koskevia osa-alueita (esimerkiksi siirtolaisuus ja terrorismi) sen lisäksi, että sopimuksella edistetään kansalaisyhteiskunnan osallistumista tähän yhteistyöhön. (21) |
| --- | --- |

5.2.1

EU:n ja Andien yhteisö allekirjoittivat 15. joulukuuta 2003 poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen. Se merkitsi edistymistä edelliseen sopimukseen verrattuna, vaikka se ei vastannutkaan täysin Andien maiden odotuksia. (20) Yksi kyseisen mallin Andien maille aiheuttamista ongelmista oli se, että se ei parantanut pääsyä Euroopan unionin markkinoille. Sopimukseen sisältyy kuitenkin merkittävä uutuus: poliittisen vuoropuhelun vakiinnuttaminen. Lisäksi siihen sisältyy uusia alueiden välistä yhteistyötä koskevia osa-alueita (esimerkiksi siirtolaisuus ja terrorismi) sen lisäksi, että sopimuksella edistetään kansalaisyhteiskunnan osallistumista tähän yhteistyöhön. (21)

5.3   EU:n ja Andien yhteisön välinen kaupankäynti

| 5.3.1 | Kuten alla olevasta taulukosta voidaan havaita, EU:n ja Andien yhteisön välinen kauppa on polkenut paikallaan. Vaikka EU on nykyään Andien yhteisön toiseksi tärkein kauppakumppani, sen osuus yhteisön ulkomaankaupasta on ainoastaan 12–13 prosenttia, kun vastaavasti Yhdysvaltojen osuus on 40 prosenttia. Vuosina 1994–2004 EU:n osuus Andien maiden kokonaisviennistä laski 19 prosentista 12 prosenttiin. Tavaroiden ja palveluiden toimittajana EU:n osuus Andien maiden tuonnista vuosina 1994–2004 laski 19 prosentista 13 prosenttiin.
  EU:N KAUPPA ANDIEN YHTEISÖN KANSSA













  (milj. euroa) |
| --- | --- |
| | Tuonti | Vienti | Tase

  (EU) | Tuonti ja vienti yhteensä |
| Arvo | Vuosittainen muutos
  (%) | Osuus EU:n kokonaistuonnista | Arvo | Vuosittainen muutos
  (%) | Osuus EU:n kokonaisviennistä |
| 2000 | 8 153 | | 0,82 | 7 020 | | 0,82 | -1 134 | 15 173 |
| 2001 | 8 863 | 8,7 | 0,90 | 7 908 | 12,6 | 0,89 | -955 | 16 771 |
| 2002 | 8 853 | -0,1 | 0,94 | 7 085 | -10,4 | 0,79 | -1 768 | 15 938 |
| 2003 | 7 911 | -10,6 | 0,84 | 5 586 | -21,2 | 0,64 | -2 325 | 13 497 |
| 2004 | 8 904 | 12,6 | 0,87 | 5 988 | 7,2 | 0,62 | -2 916 | 14 892 |
| Keskimääräinen vuosittainen kasvu | | 2,2 | | | -3,9 | | | –0,5 |
| Lähde: Eurostat |

5.3.1

Kuten alla olevasta taulukosta voidaan havaita, EU:n ja Andien yhteisön välinen kauppa on polkenut paikallaan. Vaikka EU on nykyään Andien yhteisön toiseksi tärkein kauppakumppani, sen osuus yhteisön ulkomaankaupasta on ainoastaan 12–13 prosenttia, kun vastaavasti Yhdysvaltojen osuus on 40 prosenttia. Vuosina 1994–2004 EU:n osuus Andien maiden kokonaisviennistä laski 19 prosentista 12 prosenttiin. Tavaroiden ja palveluiden toimittajana EU:n osuus Andien maiden tuonnista vuosina 1994–2004 laski 19 prosentista 13 prosenttiin.

EU:N KAUPPA ANDIEN YHTEISÖN KANSSA

(milj. euroa)

Tuonti

Vienti

Tase

(EU)

Tuonti ja vienti yhteensä

Arvo

Vuosittainen muutos

(%)

Osuus EU:n kokonaistuonnista

Arvo

Vuosittainen muutos

(%)

Osuus EU:n kokonaisviennistä

2000

8 153

0,82

7 020

0,82

-1 134

15 173

2001

8 863

8,7

0,90

7 908

12,6

0,89

-955

16 771

2002

8 853

-0,1

0,94

7 085

-10,4

0,79

-1 768

15 938

2003

7 911

-10,6

0,84

5 586

-21,2

0,64

-2 325

13 497

2004

8 904

12,6

0,87

5 988

7,2

0,62

-2 916

14 892

Keskimääräinen vuosittainen kasvu

2,2

-3,9

–0,5

Lähde: Eurostat

| 5.3.2 | Vaikka EU on Andien yhteisössä tärkein suorien investointien lähde, investointien määrä on vähentynyt jatkuvasti vuodesta 2000 lähtien. Tuolloin investointeja tehtiin yli 3,3 miljardilla dollarilla, mutta vuonna 2003 ne jäivät ainoastaan miljardiin dollariin. |
| --- | --- |

5.3.2

Vaikka EU on Andien yhteisössä tärkein suorien investointien lähde, investointien määrä on vähentynyt jatkuvasti vuodesta 2000 lähtien. Tuolloin investointeja tehtiin yli 3,3 miljardilla dollarilla, mutta vuonna 2003 ne jäivät ainoastaan miljardiin dollariin.

| 5.3.3 | Kauppasuhteiden tulevaisuudennäkymiä ajatellen nykyinen tilanne on epävarma. Uusi yleinen tullietuusjärjestelmä, joka tuli voimaan vuonna 2006, ei näytä edistävän merkittävästi pääsyä EU:n markkinoille, vaikka se lisääkin järjestelmästä hyötyvien tuotteiden lukumäärää sen ohella, että järjestelmän soveltamiskauden pidentäminen kymmeneen vuoteen parantaa ennustettavuutta (mikä saattaa edistää investointeja). Tässä tilanteessa kumppanuussopimus lujittaisi huomattavasti tehokkaammin EU:n ja Andien maiden välisiä taloudellisia siteitä. |
| --- | --- |

5.3.3

Kauppasuhteiden tulevaisuudennäkymiä ajatellen nykyinen tilanne on epävarma. Uusi yleinen tullietuusjärjestelmä, joka tuli voimaan vuonna 2006, ei näytä edistävän merkittävästi pääsyä EU:n markkinoille, vaikka se lisääkin järjestelmästä hyötyvien tuotteiden lukumäärää sen ohella, että järjestelmän soveltamiskauden pidentäminen kymmeneen vuoteen parantaa ennustettavuutta (mikä saattaa edistää investointeja). Tässä tilanteessa kumppanuussopimus lujittaisi huomattavasti tehokkaammin EU:n ja Andien maiden välisiä taloudellisia siteitä.

5.4   Kohti kumppanuussopimusta

| 5.4.1 | EU:n ja Andien yhteisön suhteissa on otettu huomattavia edistysaskeleita, mutta suhteet saattavat juuttua paikoilleen nykytilaansa, jolle ovat ominaisia hitaasti kehittyvät taloudelliset suhteet ja verrattain merkittävä yhteistyö sekä vakiintunut poliittinen vuoropuhelu, jolta kuitenkin puuttuu yhteinen asialista. Edellä mainituista syistä ja nykyisistä ongelmista huolimatta ETSK ehdottaa, että edettäisiin mahdollisimman nopeasti vastaavanlaiseen kumppanuussopimukseen, joka on allekirjoitettu Chilen ja Meksikon kanssa ja josta käydään neuvotteluja Mercosur-maiden kanssa. |
| --- | --- |

5.4.1

EU:n ja Andien yhteisön suhteissa on otettu huomattavia edistysaskeleita, mutta suhteet saattavat juuttua paikoilleen nykytilaansa, jolle ovat ominaisia hitaasti kehittyvät taloudelliset suhteet ja verrattain merkittävä yhteistyö sekä vakiintunut poliittinen vuoropuhelu, jolta kuitenkin puuttuu yhteinen asialista. Edellä mainituista syistä ja nykyisistä ongelmista huolimatta ETSK ehdottaa, että edettäisiin mahdollisimman nopeasti vastaavanlaiseen kumppanuussopimukseen, joka on allekirjoitettu Chilen ja Meksikon kanssa ja josta käydään neuvotteluja Mercosur-maiden kanssa.

| 5.4.2 | Sopimukseen sisältyisi vapaakauppasopimus, laajennettu poliittinen vuoropuhelu sekä uusia yhteistyömahdollisuuksia. Lisäksi siihen tulisi sisällyttää aiempaa kunnianhimoisempi sosiaalinen ulottuvuus, työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuudet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

5.4.2

Sopimukseen sisältyisi vapaakauppasopimus, laajennettu poliittinen vuoropuhelu sekä uusia yhteistyömahdollisuuksia. Lisäksi siihen tulisi sisällyttää aiempaa kunnianhimoisempi sosiaalinen ulottuvuus, työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskunnan osallistumismahdollisuudet mukaan luettuina.

| 5.4.3 | Sopimuksen tulisi kattaa myös muita yhtä lailla tärkeitä näkökohtia, kuten kilpailukyvyn edistäminen, investointien oikeusvarmuus sekä sellaisten todellisten Andien yhteisön sisämarkkinoiden kehittäminen, joilla yritysten toiminta on turvattu. |
| --- | --- |

5.4.3

Sopimuksen tulisi kattaa myös muita yhtä lailla tärkeitä näkökohtia, kuten kilpailukyvyn edistäminen, investointien oikeusvarmuus sekä sellaisten todellisten Andien yhteisön sisämarkkinoiden kehittäminen, joilla yritysten toiminta on turvattu.

| 5.4.4 | Euroopan unioni suostui lopulta hyväksymään tämän mahdollisuuden Guadalajarassa (Meksikossa) toukokuussa 2004 järjestetyssä kolmannessa alueiden välisessä huippukokouksessa, mutta sisällytti mukaan joukon ennakkoedellytyksiä (kuten ehdon siitä, että vapaakauppasopimuksessa otetaan huomioon Dohan kehitysohjelman tulokset ja että Andien alueellinen taloudellinen yhdentyminen saavuttaa riittävän tason). EU:n ja Andien yhteisön on määrä arvioida ehtoja yhdessä. |
| --- | --- |

5.4.4

Euroopan unioni suostui lopulta hyväksymään tämän mahdollisuuden Guadalajarassa (Meksikossa) toukokuussa 2004 järjestetyssä kolmannessa alueiden välisessä huippukokouksessa, mutta sisällytti mukaan joukon ennakkoedellytyksiä (kuten ehdon siitä, että vapaakauppasopimuksessa otetaan huomioon Dohan kehitysohjelman tulokset ja että Andien alueellinen taloudellinen yhdentyminen saavuttaa riittävän tason). EU:n ja Andien yhteisön on määrä arvioida ehtoja yhdessä.

5.5   EU:n ja Andien yhteisön kumppanuuden sosiaalinen sisältö

| 5.5.1 | Kokonaisvaltaista kumppanuutta koskevan tavoitteen mukaisesti neuvotteluosapuolten on huolehdittava yhteiskunnallis-ammatillisten perusoikeuksien noudattamisesta ja demokratian ja ihmisoikeuksien puolustamisesta sekä luotava mekanismeja kaikkien edellä mainittujen oikeuksien edistämiseksi tuomalla erityisesti esille päättäväisyytensä taistella huumekauppaa ja korruptiota vastaan sekä pyrkiä kohti oikeudenmukaisuuteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen perustuvaa taloudellista kehitystä. |
| --- | --- |

5.5.1

Kokonaisvaltaista kumppanuutta koskevan tavoitteen mukaisesti neuvotteluosapuolten on huolehdittava yhteiskunnallis-ammatillisten perusoikeuksien noudattamisesta ja demokratian ja ihmisoikeuksien puolustamisesta sekä luotava mekanismeja kaikkien edellä mainittujen oikeuksien edistämiseksi tuomalla erityisesti esille päättäväisyytensä taistella huumekauppaa ja korruptiota vastaan sekä pyrkiä kohti oikeudenmukaisuuteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen perustuvaa taloudellista kehitystä.

| 5.5.2 | Tuleva sopimus tulisi laatia niin, että sillä vastattaisiin poliittiselle, taloudelliselle ja sosiaaliselle kumppanuudelle asetettuun tavoitteeseen. Olisikin toivottavaa, että tekstiin sisältyisi sosiaalisia kysymyksiä käsittelevä luku, joka täydentäisi ja tasapainottaisi kaupallisia suhteita ja poliittista vuoropuhelua koskevia osia. |
| --- | --- |

5.5.2

Tuleva sopimus tulisi laatia niin, että sillä vastattaisiin poliittiselle, taloudelliselle ja sosiaaliselle kumppanuudelle asetettuun tavoitteeseen. Olisikin toivottavaa, että tekstiin sisältyisi sosiaalisia kysymyksiä käsittelevä luku, joka täydentäisi ja tasapainottaisi kaupallisia suhteita ja poliittista vuoropuhelua koskevia osia.

| 5.5.3 | Sosiaalisia kysymyksiä käsittelevään lukuun tulisi sisällyttää työntekijöiden ja työnantajien oikeudet edellä mainittujen perusteiden mukaisesti, ja siinä tulisi nimenomaisesti mainita yhdistymisvapaus, työmarkkinavuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolien väliset yhteisneuvottelut (22). |
| --- | --- |

5.5.3

Sosiaalisia kysymyksiä käsittelevään lukuun tulisi sisällyttää työntekijöiden ja työnantajien oikeudet edellä mainittujen perusteiden mukaisesti, ja siinä tulisi nimenomaisesti mainita yhdistymisvapaus, työmarkkinavuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolien väliset yhteisneuvottelut (22).

| 5.5.4 | Eräissä Andien maissa vallitseva ilmeinen turvattomuus, joka estää ihmisoikeuksien sekä etenkin lehdistönvapauden ja ammatillisen järjestäytymisvapauden toteutumista, edellyttää EU:lta aiempaa päättäväisempää panosta. |
| --- | --- |

5.5.4

Eräissä Andien maissa vallitseva ilmeinen turvattomuus, joka estää ihmisoikeuksien sekä etenkin lehdistönvapauden ja ammatillisen järjestäytymisvapauden toteutumista, edellyttää EU:lta aiempaa päättäväisempää panosta.

| 5.5.5 | Sopimuksen tulisi velvoittaa sen allekirjoittaneet osapuolet edistämään kummankin alueen sosiaalisia oikeuksia teknisen yhteistyön ja muiden tukiohjelmien avulla. |
| --- | --- |

5.5.5

Sopimuksen tulisi velvoittaa sen allekirjoittaneet osapuolet edistämään kummankin alueen sosiaalisia oikeuksia teknisen yhteistyön ja muiden tukiohjelmien avulla.

5.6   Yhteistyö

| 5.6.1 | EU:lla on ollut selkeä johtoasema Andien maiden kanssa tehtävässä kehitysyhteistyössä. Hieman yli kolmannes unionin tekemästä kehitysyhteistyöstä Latinalaisen Amerikan kanssa on suunnattu Andien yhteisölle ja sen jäsenvaltioille. Vuosina 1994–2002 Bolivia ja Peru kuuluivat EU:n virallista kehitysyhteistyöapua saavien kolmen ensimmäisen maan joukkoon. |
| --- | --- |

5.6.1

EU:lla on ollut selkeä johtoasema Andien maiden kanssa tehtävässä kehitysyhteistyössä. Hieman yli kolmannes unionin tekemästä kehitysyhteistyöstä Latinalaisen Amerikan kanssa on suunnattu Andien yhteisölle ja sen jäsenvaltioille. Vuosina 1994–2002 Bolivia ja Peru kuuluivat EU:n virallista kehitysyhteistyöapua saavien kolmen ensimmäisen maan joukkoon.

| 5.6.2 | Euroopan komissio laatii parhaillaan uutta yhteistyöstrategiaa koko Andien yhteisöä varten sekä erityisstrategiaa kutakin viittä Andien maata varten. Strategiassa esitetään vuosina 2007–2013 toteutettavan toiminnan suuntaviivat. |
| --- | --- |

5.6.2

Euroopan komissio laatii parhaillaan uutta yhteistyöstrategiaa koko Andien yhteisöä varten sekä erityisstrategiaa kutakin viittä Andien maata varten. Strategiassa esitetään vuosina 2007–2013 toteutettavan toiminnan suuntaviivat.

| 5.6.3 | Andien yhteisöä varten laaditussa, alueellista strategiaa (2007–2013) koskevassa Euroopan komission asiakirjaluonnoksessa on kolme keskeistä osa-aluetta: alueellinen integraatio, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja huumeiden torjunta. |
| --- | --- |

5.6.3

Andien yhteisöä varten laaditussa, alueellista strategiaa (2007–2013) koskevassa Euroopan komission asiakirjaluonnoksessa on kolme keskeistä osa-aluetta: alueellinen integraatio, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja huumeiden torjunta.

6.   Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen EU:n ja Andien yhteisön suhteisiin

| 6.1 | Käsillä olevalla lausunnolla on tarkoitus esittää EU:n toimielimille sosiaalista ulottuvuutta ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevat peruskriteerit, jotka ETSK:n käsityksen mukaan tulisi ottaa huomioon Andien yhteisöön ylläpidettävissä suhteissa ja joita kumppanuussopimuksesta neuvottelevan komitean tulisi tutkia. |
| --- | --- |

6.1

Käsillä olevalla lausunnolla on tarkoitus esittää EU:n toimielimille sosiaalista ulottuvuutta ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevat peruskriteerit, jotka ETSK:n käsityksen mukaan tulisi ottaa huomioon Andien yhteisöön ylläpidettävissä suhteissa ja joita kumppanuussopimuksesta neuvottelevan komitean tulisi tutkia.

| 6.2 | Vaikka suhteista Andien yhteisöön ei olekaan olemassa ETSK:n aiempia lausuntoja tai päätöslauselmia, komitea tukeutuu seuraaviin seikkoihin päättäessään sosiaalista ulottuvuutta ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevista kriteereistä:






  a) | asiasta annetut poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen määräykset, etenkin sopimuksen artiklat 42 (työmarkkinaosapuolten kumppanuus), 43 (järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen yhteistyöhön) sekä 44 (sukupuolten välistä syrjimättömyyttä koskeva sopimus), sekä sopimuksen kehittäminen sen mukauttamiseksi tulevan kumppanuussopimuksen tavoitteisiin |
| --- | --- | --- |

6.2

Vaikka suhteista Andien yhteisöön ei olekaan olemassa ETSK:n aiempia lausuntoja tai päätöslauselmia, komitea tukeutuu seuraaviin seikkoihin päättäessään sosiaalista ulottuvuutta ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevista kriteereistä:

a)

asiasta annetut poliittista vuoropuhelua ja yhteistyötä koskevan sopimuksen määräykset, etenkin sopimuksen artiklat 42 (työmarkkinaosapuolten kumppanuus), 43 (järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen yhteistyöhön) sekä 44 (sukupuolten välistä syrjimättömyyttä koskeva sopimus), sekä sopimuksen kehittäminen sen mukauttamiseksi tulevan kumppanuussopimuksen tavoitteisiin

| b) | eräät ETSK:n tai kummankin alueen kansalaisyhteiskunnan yhdessä laatimat asiakirjat ja julistukset, jotka koskevat yleisemmin suhteita Latinalaiseen Amerikkaan. |
| --- | --- |

b)

eräät ETSK:n tai kummankin alueen kansalaisyhteiskunnan yhdessä laatimat asiakirjat ja julistukset, jotka koskevat yleisemmin suhteita Latinalaiseen Amerikkaan.

| 6.3 | Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kolmannen tapaamisen osallistujien epäsuorastasitoumuksesta. He esittivät, että EU:n kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytettäisiin vahva sosiaalinen ulottuvuus ja että sopimuksilla edistettäisiin ja vahvistettaisiin työmarkkinaorganisaatioita sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta ja kuulemisesta vastaavia elimiä. Lisäksi he toivat jälleen kerran esiin päättäväisyytensä edistää Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden nykyisten alueellisten neuvoa-antavien elinten keskinäisiä sekä ETSK:n ja kyseisten elinten suhteita. (23) |
| --- | --- |

6.3

Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kolmannen tapaamisen osallistujien epäsuorastasitoumuksesta. He esittivät, että EU:n kanssa tehtäviin sopimuksiin sisällytettäisiin vahva sosiaalinen ulottuvuus ja että sopimuksilla edistettäisiin ja vahvistettaisiin työmarkkinaorganisaatioita sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta ja kuulemisesta vastaavia elimiä. Lisäksi he toivat jälleen kerran esiin päättäväisyytensä edistää Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden nykyisten alueellisten neuvoa-antavien elinten keskinäisiä sekä ETSK:n ja kyseisten elinten suhteita. (23)

| 6.4 | EU:n jäsenvaltiot sekä Andien yhteisön maat ovat lisäksi omaksuneet ILO:n peruskirjassa esitetyt periaatteet ja arvot sekä sen sosiaalikysymyksiin liittyvät keskeiset välineet, joita ovat esimerkiksi julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista (1998), kolmikantajulistus monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta (1977, muutettu vuonna 2000) sekä Kansainvälisen työkonferenssin päätöslauselma yhdistymisoikeuksista sekä niiden suhteesta kansalaisvapauksiin (1970). Lisäksi ne ovat kaikki liittyneet ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen (1948) sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (1976). |
| --- | --- |

6.4

EU:n jäsenvaltiot sekä Andien yhteisön maat ovat lisäksi omaksuneet ILO:n peruskirjassa esitetyt periaatteet ja arvot sekä sen sosiaalikysymyksiin liittyvät keskeiset välineet, joita ovat esimerkiksi julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista (1998), kolmikantajulistus monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta (1977, muutettu vuonna 2000) sekä Kansainvälisen työkonferenssin päätöslauselma yhdistymisoikeuksista sekä niiden suhteesta kansalaisvapauksiin (1970). Lisäksi ne ovat kaikki liittyneet ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen (1948) sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (1976).

| 6.5 | ETSK:n ja Andien yhteisön neuvoa-antavien neuvostojen on toimittava ponnahduslautana tälle Andien maiden ja unionin kansalaisyhteiskuntien yhteiselle toiminnalle sekä niiden osallistumiselle ryhmittymien välisiin neuvotteluihin ja tuleviin kuulemis- ja osallistumismenettelyihin, jotka ETSK:n mielestä tulisi sisällyttää aikanaan tehtävään kumppanuussopimukseen. |
| --- | --- |

6.5

ETSK:n ja Andien yhteisön neuvoa-antavien neuvostojen on toimittava ponnahduslautana tälle Andien maiden ja unionin kansalaisyhteiskuntien yhteiselle toiminnalle sekä niiden osallistumiselle ryhmittymien välisiin neuvotteluihin ja tuleviin kuulemis- ja osallistumismenettelyihin, jotka ETSK:n mielestä tulisi sisällyttää aikanaan tehtävään kumppanuussopimukseen.

| 6.6 | Nämä kolme tahoa ovat ottaneet ensimmäisen merkittävän askeleen suhteidensa vakiinnuttamiseksi allekirjoittamalla suunnitelman institutionaalisesta yhteistyösuunnitelmasta. Se parantaa laadullisesti ymmärtämystä ETSK:n ja neuvoa-antavien neuvostojen välillä lujittaessaan ja vakiinnuttaessaan keskinäistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

6.6

Nämä kolme tahoa ovat ottaneet ensimmäisen merkittävän askeleen suhteidensa vakiinnuttamiseksi allekirjoittamalla suunnitelman institutionaalisesta yhteistyösuunnitelmasta. Se parantaa laadullisesti ymmärtämystä ETSK:n ja neuvoa-antavien neuvostojen välillä lujittaessaan ja vakiinnuttaessaan keskinäistä yhteistyötä.

6.7   Institutionaalisen yhteistyön suunnitelman tavoitteena on

| 1. | tukea tahoja, jotka mahdollistavat Andien yhteisön järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen |
| --- | --- |

1.

tukea tahoja, jotka mahdollistavat Andien yhteisön järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen

| 2. | edistää vuoropuhelua Andien yhteisön ja Euroopan unionin kansalaisyhteiskunnan välillä |
| --- | --- |

2.

edistää vuoropuhelua Andien yhteisön ja Euroopan unionin kansalaisyhteiskunnan välillä

| 3. | tähdentää sitä, että on tärkeää sisällyttää sosiaalinen ulottuvuus EU:n ja Andien yhteisön tulevaan kumppanuussopimukseen |
| --- | --- |

3.

tähdentää sitä, että on tärkeää sisällyttää sosiaalinen ulottuvuus EU:n ja Andien yhteisön tulevaan kumppanuussopimukseen

| 4. | tukea Andien yhteisön neuvoa-antavan talousneuvoston ja Andien yhteisön neuvoa-antavan työelämän neuvoston aloitetta laatia ehdotus Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston perustamisesta |
| --- | --- |

4.

tukea Andien yhteisön neuvoa-antavan talousneuvoston ja Andien yhteisön neuvoa-antavan työelämän neuvoston aloitetta laatia ehdotus Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston perustamisesta

| 5. | lisätä ETSK:n ryhmä III:en kuuluvien organisaatioiden kaltaisten Andien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista yhteistyöhön |
| --- | --- |

5.

lisätä ETSK:n ryhmä III:en kuuluvien organisaatioiden kaltaisten Andien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista yhteistyöhön

| 6. | lujittaa alueiden välisiä taloudellisia siteitä. |
| --- | --- |

6.

lujittaa alueiden välisiä taloudellisia siteitä.

| 6.8 | Lisäksi molemmat Andien yhteisön neuvoa-antavat neuvostot ovat yhdessä ehdottaneet Andien maiden viranomaisille Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston perustamiseen viipymättä johtavan keskusteluprosessin aloittamista. (24) |
| --- | --- |

6.8

Lisäksi molemmat Andien yhteisön neuvoa-antavat neuvostot ovat yhdessä ehdottaneet Andien maiden viranomaisille Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston perustamiseen viipymättä johtavan keskusteluprosessin aloittamista. (24)

| 6.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen sekä siitä vallitsevaan yksimielisyyteen. Komitea katsoo, että Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston kokoonpanossa tulisi huomioida eri toimijat niin, että se edustaa työnantajia, työntekijöitä sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri eturyhmiä. Näin myönnettäisiin, että on perustettava neuvoa-antava sekakomitea, jotta EU:n ja Andien yhteisön kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat olla mukana tulevan kumppanuussopimuksen institutionaalisissa puitteissa. |
| --- | --- |

6.9

ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen sekä siitä vallitsevaan yksimielisyyteen. Komitea katsoo, että Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston kokoonpanossa tulisi huomioida eri toimijat niin, että se edustaa työnantajia, työntekijöitä sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri eturyhmiä. Näin myönnettäisiin, että on perustettava neuvoa-antava sekakomitea, jotta EU:n ja Andien yhteisön kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voisivat olla mukana tulevan kumppanuussopimuksen institutionaalisissa puitteissa.

| 6.10 | Euroopan komissio järjesti 3. maaliskuuta 2005 ensimmäisen EU:n ja Andien yhteisön tulevia suhteita käsittelevän konferenssin, johon osallistui useita yhteiskunnallisia järjestöjä ja jossa myös ETSK oli edustettuna. Mikäli kumppanuussopimuksesta ryhdytään neuvottelemaan, samantapainen tapahtuma on aiheellista järjestää uudelleen syventämällä ja laajentamalla sitä niin, että siihen osallistuvat Andien kansalaisyhteiskuntaa edustavat tahot (Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto, Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto sekä kuluttajien ja alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevät Andien työryhmät). |
| --- | --- |

6.10

Euroopan komissio järjesti 3. maaliskuuta 2005 ensimmäisen EU:n ja Andien yhteisön tulevia suhteita käsittelevän konferenssin, johon osallistui useita yhteiskunnallisia järjestöjä ja jossa myös ETSK oli edustettuna. Mikäli kumppanuussopimuksesta ryhdytään neuvottelemaan, samantapainen tapahtuma on aiheellista järjestää uudelleen syventämällä ja laajentamalla sitä niin, että siihen osallistuvat Andien kansalaisyhteiskuntaa edustavat tahot (Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto, Andien yhteisön neuvoa-antava talousneuvosto sekä kuluttajien ja alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevät Andien työryhmät).

| 6.11 | ETSK pitää alueiden välisen kumppanuuden kehittämisen kannalta välttämättömänä, että EU:n ja Andien yhteisön kansalaisyhteiskunnan eri sektoreita edustavat organisaatiot lisäävät kahdenvälisiä yhteyksiään sekä yhteisiä toimiaan ja jatkavat jo aikaansaatua tämänsuuntaista kehitystä. (25) |
| --- | --- |

6.11

ETSK pitää alueiden välisen kumppanuuden kehittämisen kannalta välttämättömänä, että EU:n ja Andien yhteisön kansalaisyhteiskunnan eri sektoreita edustavat organisaatiot lisäävät kahdenvälisiä yhteyksiään sekä yhteisiä toimiaan ja jatkavat jo aikaansaatua tämänsuuntaista kehitystä. (25)

7.   Päätelmät sekä taloudellisia ja sosiaalisia kysymyksiä koskevat ehdotukset

| 7.1 | ETSK:n aiempien lausuntojen mukaisesti on aiheellista korostaa, että vakaa demokratia lujittuu sitä mukaa kun valtion instituutiot sekä valtion ja yhteiskunnan väliset suhteet vahvistuvat, yhteiskunnallinen hyvinvointi lisääntyy, eriarvoisuus vähenee, talouskehitystä ja -kasvua edistetään, laajat tähän asti syrjäytyneet väestönosat integroidaan yhteiskuntaan ja kun paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla luodaan foorumeita laajapohjaista poliittista vuoropuhelua varten. |
| --- | --- |

7.1

ETSK:n aiempien lausuntojen mukaisesti on aiheellista korostaa, että vakaa demokratia lujittuu sitä mukaa kun valtion instituutiot sekä valtion ja yhteiskunnan väliset suhteet vahvistuvat, yhteiskunnallinen hyvinvointi lisääntyy, eriarvoisuus vähenee, talouskehitystä ja -kasvua edistetään, laajat tähän asti syrjäytyneet väestönosat integroidaan yhteiskuntaan ja kun paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla luodaan foorumeita laajapohjaista poliittista vuoropuhelua varten.

| 7.2 | ETSK katsoo, että Euroopan unionin ja Andien yhteisön yhteisiä etuja ajatellen olisi hyödyllistä aloittaa alueiden välistä kumppanuussopimusta koskevat neuvottelut (ehdollistamatta niitä Dohan kierroksen tulokselle), ja kehottaa osapuolia etenemään tämänsuuntaisesti. |
| --- | --- |

7.2

ETSK katsoo, että Euroopan unionin ja Andien yhteisön yhteisiä etuja ajatellen olisi hyödyllistä aloittaa alueiden välistä kumppanuussopimusta koskevat neuvottelut (ehdollistamatta niitä Dohan kierroksen tulokselle), ja kehottaa osapuolia etenemään tämänsuuntaisesti.

| 7.3 | ETSK katsoo, että kumppanuussopimuksella tulisi luoda perusta kokonaisvaltaiselle ja tasapuoliselle kumppanuudelle, joka käsittää vapaakauppa-alueen ja mahdollistaa poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön. Kumppanuuden sosiaalinen ulottuvuus tulee mainita nimenomaisesti tulevan sopimuksen tekstissä, ja sen on perustuttava sitoumukseen noudattaa perusoikeuksia koskevia ILO:n yleissopimuksia sekä muita käsillä olevassa lausunnossa mainittuja välineitä. |
| --- | --- |

7.3

ETSK katsoo, että kumppanuussopimuksella tulisi luoda perusta kokonaisvaltaiselle ja tasapuoliselle kumppanuudelle, joka käsittää vapaakauppa-alueen ja mahdollistaa poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön. Kumppanuuden sosiaalinen ulottuvuus tulee mainita nimenomaisesti tulevan sopimuksen tekstissä, ja sen on perustuttava sitoumukseen noudattaa perusoikeuksia koskevia ILO:n yleissopimuksia sekä muita käsillä olevassa lausunnossa mainittuja välineitä.

| 7.4 | Taloudellisten näkökohtien osalta sopimuksessa tulee






  a) | hyödyntää yritysten roolia Andien yhteiskunnassa, sillä yritykset ovat taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta ratkaiseva tekijä |
| --- | --- | --- |

7.4

Taloudellisten näkökohtien osalta sopimuksessa tulee

a)

hyödyntää yritysten roolia Andien yhteiskunnassa, sillä yritykset ovat taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta ratkaiseva tekijä

| b) | parantaa kilpailukykyä T&K-toimin sekä infrastruktuureja kehittämällä |
| --- | --- |

b)

parantaa kilpailukykyä T&K-toimin sekä infrastruktuureja kehittämällä

| c) | edistää investointeja ja turvata niiden oikeusvarmuus |
| --- | --- |

c)

edistää investointeja ja turvata niiden oikeusvarmuus

| d) | helpottaa etenkin pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta sekä tukea muita talouskasvua lisääviä toimia |
| --- | --- |

d)

helpottaa etenkin pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta sekä tukea muita talouskasvua lisääviä toimia

| e) | vauhdittaa sosiaalitalouden kehitystä |
| --- | --- |

e)

vauhdittaa sosiaalitalouden kehitystä

| f) | edistää todellisen Andien tulliliiton luomista. |
| --- | --- |

f)

edistää todellisen Andien tulliliiton luomista.

| 7.5 | Sosiaalikysymyksissä sopimuksella tulee erityisesti edistää ja suojella






  a) | perus- ja ammatillista koulutusta sekä yliopistojen välistä yhteistyötä keinona edistää tieteellisen tutkimuksen kehittämistä sekä korkea-asteen koulutusta |
| --- | --- | --- |

7.5

Sosiaalikysymyksissä sopimuksella tulee erityisesti edistää ja suojella

a)

perus- ja ammatillista koulutusta sekä yliopistojen välistä yhteistyötä keinona edistää tieteellisen tutkimuksen kehittämistä sekä korkea-asteen koulutusta

| b) | tasa-arvoa ja esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumista |
| --- | --- |

b)

tasa-arvoa ja esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumista

| (c) | miesten ja naisten tasa-arvoa työelämässä palkkojen yhtenäistämistä koskevien ohjelmien avulla sekä muita yhteiskunta- ja työelämään liittyviä näkökohtia |
| --- | --- |

(c)

miesten ja naisten tasa-arvoa työelämässä palkkojen yhtenäistämistä koskevien ohjelmien avulla sekä muita yhteiskunta- ja työelämään liittyviä näkökohtia

| d) | maahanmuuttajien kotoutumista sekä heidän oikeuksiensa kunnioittamista, alkuperämaihin lähetettäviä rahavaroja koskevat takeet mukaan luettuina, ja sopia tältä pohjalta EU:n ja Andien yhteisön harjoittamasta maahanmuuttopolitiikasta |
| --- | --- |

d)

maahanmuuttajien kotoutumista sekä heidän oikeuksiensa kunnioittamista, alkuperämaihin lähetettäviä rahavaroja koskevat takeet mukaan luettuina, ja sopia tältä pohjalta EU:n ja Andien yhteisön harjoittamasta maahanmuuttopolitiikasta

| (e) | suunnitelmia lapsityön poistamiseksi |
| --- | --- |

(e)

suunnitelmia lapsityön poistamiseksi

| (f) | työnantajien ja työntekijöiden välistä työmarkkinavuoropuhelua sekä heidän organisaatioidensa vahvistamista |
| --- | --- |

(f)

työnantajien ja työntekijöiden välistä työmarkkinavuoropuhelua sekä heidän organisaatioidensa vahvistamista

| g) | muunlaisia ammatillisen tai yhteiskunnallisen yhdistymisen muotoja (maanviljelijät, kuluttajat jne.) sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ylipäänsä |
| --- | --- |

g)

muunlaisia ammatillisen tai yhteiskunnallisen yhdistymisen muotoja (maanviljelijät, kuluttajat jne.) sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ylipäänsä

| h) | työterveyden ja -ympäristön kannalta asianmukaisia työoloja poistamalla vähitellen harmaan talouden piirissä työskentely. |
| --- | --- |

h)

työterveyden ja -ympäristön kannalta asianmukaisia työoloja poistamalla vähitellen harmaan talouden piirissä työskentely.

| 7.6 | Euroopan unionin tulisi tehostaa jo nykyisin merkittäviä yhteistyötoimiaan Andien maiden kanssa. Näin parannettaisiin kyseisten maiden valmiuksia solmia kumppanuussopimus, mikä olisi sopusoinnussa sen kanssa, että komission äskettäisessä tiedonannossa (26) sosiaalinen yhteenkuuluvuus asetetaan etusijalle. ETSK kannattaa ehdotusta, että Euroopan investointipankki lisäisi Latinalaiselle Amerikalle antamaansa rahoitusta siten, että merkittävä osa varoista kanavoitaisiin pienten ja keskisuurten yritysten toimintaan. Tämän ja muiden tavoitteiden saavuttamista ajatellen Andien kehitysjärjestö (Corporación Andina de Fomento) saattaisi olla hyödyllinen kumppani. |
| --- | --- |

7.6

Euroopan unionin tulisi tehostaa jo nykyisin merkittäviä yhteistyötoimiaan Andien maiden kanssa. Näin parannettaisiin kyseisten maiden valmiuksia solmia kumppanuussopimus, mikä olisi sopusoinnussa sen kanssa, että komission äskettäisessä tiedonannossa (26) sosiaalinen yhteenkuuluvuus asetetaan etusijalle. ETSK kannattaa ehdotusta, että Euroopan investointipankki lisäisi Latinalaiselle Amerikalle antamaansa rahoitusta siten, että merkittävä osa varoista kanavoitaisiin pienten ja keskisuurten yritysten toimintaan. Tämän ja muiden tavoitteiden saavuttamista ajatellen Andien kehitysjärjestö (Corporación Andina de Fomento) saattaisi olla hyödyllinen kumppani.

| 7.7 | Lisäksi ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan seikkaperäisesti Euroopan parlamentin ehdotusta perustaa alueiden välinen solidaarisuusrahasto, sillä sen perustaminen hyödyttäisi erityisesti Andien (ja Keski-Amerikan) maita. Komitea katsoo myös, että espanjan- ja portugalinkielisen Amerikan pk-yrityksille tarkoitettu IBERPYME-ohjelma on hyvä esimerkki yritystoiminnan edistämisestä ja että ohjelmasta saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää EU:n ja Andien yhteisön toteuttamassa vastaavanlaisessa hankkeessa. |
| --- | --- |

7.7

Lisäksi ETSK kehottaa komissiota tarkastelemaan seikkaperäisesti Euroopan parlamentin ehdotusta perustaa alueiden välinen solidaarisuusrahasto, sillä sen perustaminen hyödyttäisi erityisesti Andien (ja Keski-Amerikan) maita. Komitea katsoo myös, että espanjan- ja portugalinkielisen Amerikan pk-yrityksille tarkoitettu IBERPYME-ohjelma on hyvä esimerkki yritystoiminnan edistämisestä ja että ohjelmasta saatuja kokemuksia voitaisiin hyödyntää EU:n ja Andien yhteisön toteuttamassa vastaavanlaisessa hankkeessa.

| 7.8 | Koska Andien yhteisön on vaikea panna täytäntöön sosiaalisen kehityksen yhdennettyyn suunnitelmaan kuuluvat 20 hanketta, sen tulisi saada teknistä ja rahoitustukea Euroopan komissiolta, etenkin kun EU:n jäsenvaltioiden ministerit onnittelivat Andien yhteisöä kyseisen suunnitelman johdosta ja pitivät sitä erittäin hyödyllisenä välineenä Andien yhteisössä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. (27) |
| --- | --- |

7.8

Koska Andien yhteisön on vaikea panna täytäntöön sosiaalisen kehityksen yhdennettyyn suunnitelmaan kuuluvat 20 hanketta, sen tulisi saada teknistä ja rahoitustukea Euroopan komissiolta, etenkin kun EU:n jäsenvaltioiden ministerit onnittelivat Andien yhteisöä kyseisen suunnitelman johdosta ja pitivät sitä erittäin hyödyllisenä välineenä Andien yhteisössä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. (27)

| 7.9 | ETSK pitää erittäin merkittävänä Andien yhteisön neuvoa-antavan työelämän neuvoston ja Andien yhteisön neuvoa-antavan talousneuvoston tekemää päätöstä perustaa Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvosto, joka on kokoonpanoltaan eurooppalaisen mallin kaltainen, ja tukee prosessia toimielinten välisen yhteistyösuunnitelman tarjoamien välineiden avulla. |
| --- | --- |

7.9

ETSK pitää erittäin merkittävänä Andien yhteisön neuvoa-antavan työelämän neuvoston ja Andien yhteisön neuvoa-antavan talousneuvoston tekemää päätöstä perustaa Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvosto, joka on kokoonpanoltaan eurooppalaisen mallin kaltainen, ja tukee prosessia toimielinten välisen yhteistyösuunnitelman tarjoamien välineiden avulla.

| 7.10 | ETSK katsoo, että on perustettava ETSK:n ja Andien yhteisön neuvoa-antavien neuvostojen (ja myöhemmin ETSK:n ja Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston) välinen sekakomitea, joka voitaisiin muodostaa ennen kumppanuussopimuksen allekirjoittamista hyödyntämällä vuonna 2003 tehdyn poliittista ja sosiaalista vuoropuhelua koskevan sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia sen jälkeen kun sopimus on ratifioitu. |
| --- | --- |

7.10

ETSK katsoo, että on perustettava ETSK:n ja Andien yhteisön neuvoa-antavien neuvostojen (ja myöhemmin ETSK:n ja Andien yhteisön talous- ja sosiaalineuvoston) välinen sekakomitea, joka voitaisiin muodostaa ennen kumppanuussopimuksen allekirjoittamista hyödyntämällä vuonna 2003 tehdyn poliittista ja sosiaalista vuoropuhelua koskevan sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia sen jälkeen kun sopimus on ratifioitu.

| 7.11 | Euroopan komission ja Andien yhteisön pääsihteeristön tulisi yhdessä — ETSK:n ja Andien yhteisön neuvoa-antavien neuvostojen yhteistyöhön tukeutuen — pyrkiä järjestämään säännöllisesti Andien ja eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan keskustelufoorumi, jossa kummankin alueen eri yhteiskunnalliset organisaatiot voisivat tuoda esiin näkemyksensä Euroopan unionin ja Andien yhteisön välisistä suhteista. |
| --- | --- |

7.11

Euroopan komission ja Andien yhteisön pääsihteeristön tulisi yhdessä — ETSK:n ja Andien yhteisön neuvoa-antavien neuvostojen yhteistyöhön tukeutuen — pyrkiä järjestämään säännöllisesti Andien ja eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan keskustelufoorumi, jossa kummankin alueen eri yhteiskunnalliset organisaatiot voisivat tuoda esiin näkemyksensä Euroopan unionin ja Andien yhteisön välisistä suhteista.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Mexico City 13.—15. huhtikuuta 2004. Toinen — tosin harvemmin — käytetty espanjankielinen nimitys Andien yhteisöstä on Comunidad Andina de Naciones.

1

Comunidad Andina de Naciones

(2)  Guadalajara (Meksiko) 28.—29. toukokuuta 2004.

2

(3)  United Nations Statistic Division Millenium Indicators (15. lokakuuta 2003).

3

United Nations Statistic Division Millenium Indicators

(4)  Käsillä olevaa asiakirjaa (ja sen sisältämiä indikaattoreita) laadittaessa lähtökohtana on ollut, että Venezuela on Andien yhteisön jäsen.

4

(5)  Andien yhteisöllä tarkoitetaan periaatteessa kaikkia instituutioita ja elimiä, jäsenvaltiot mukaan luettuina, ja Andien integraatiojärjestelmä liittyy Andien maiden elinten välisiin suhteisiin. Käytännössä Andien integraatiojärjestelmän ja Andien yhteisön välillä ei kuitenkaan näytä olevan kovin selkeää eroa.

5

(6)  Sopimuksen 30 artiklan a kohta.

6

(7)  Tiedot ovat peräisin Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden talouskomission (Economic Commission for Latin America and the Caribbean, ECLAC) raportista Latin America and the Caribbean in the World Economy 2004: 2005 Trends, Santiago de Chile 2005.

7

Latin America and the Caribbean in the World Economy 2004: 2005 Trends

(8)  Ks. esimerkiksi Globalization through Integration, Andien yhteisön pääsihteerin Allan Wagner Tizónin virkaanastujaistilaisuudessaan Limassa 15. tammikuuta 2004 pitämä puhe (

8

Globalization through Integration

http://www.comunidadandina.org/index.asp).

(9)  Katso:

9

http://www.comunidadandina.org/normativa/dec/DEC601.pdf.

(10)  Taloudellista ja sosiaalista yhdentymistä ja yhteistyötä koskevan Cartagenan sopimuksen 1 artikla ja luku XVI; Andien yhteisön sosiaalinen peruskirja, jonka Andien parlamentti hyväksyi vuonna 1994 mutta jota hallitukset eivät ole vielä ratifioineet; puheenjohtajaneuvoston antama 11. Cartagenan julistus, jolla ulkoasiainministerien neuvostoa kehotettiin tekemään ehdotus kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta, joka täydentäisi työnantajien ja työntekijöiden osallistumista, josta puolestaan määrätään päätöksillä 441 ja 442; Andien maiden presidenttien käymä vuoropuhelu yhdentymisestä, kehityksestä ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, Cusco 2004.

10

(11)  Cartagena de Indias Kolumbia 26. heinäkuuta 1998.

11

(12)  José Marcos-Sánchez: La experiencia de participación de la sociedad civil en el proceso de integración andino (”Kokemukset kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta Andien integraatioprosessiin”), EU:n ja Andien yhteisön kansalaisyhteiskunnan ensimmäinen foorumi, Bryssel maaliskuu 2005.

12

La experiencia de participación de la sociedad civil en el proceso de integración andino

http://europa.eu.int/comm/external_relations/andean/conf_en/docs/jose_marcos-sanchez.pdf.

(13)  Cartagena de Indias Kolumbia 25. toukokuuta 1999.

13

(14)  Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto, Lima (Peru) 7. huhtikuuta 2005.

14

(15)  Andien yhteisön neuvoa-antavan talousneuvoston 7. tavanomainen kokous, Lima, huhtikuu 2005.

15

(16)  Muita ovat Andrés Bello -yleissopimus, joka koskee koulutuspolitiikkoja Andien alueella, sekä terveyspoliittinen Hipólito Unanue -yleissopimus.

16

(17)  Päätös N:o 524, 7. heinäkuuta 2002.

17

(18)  Päätös N:o 539: Andien työryhmä ”kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kuluttajaoikeuksien puolustamiseen”, Bogotá Kolumbia 11. maaliskuuta 2003.

18

(19)  Edellä mainittujen elinten lisäksi on perustettu neuvoa-antava paikallisviranomaisten työryhmä.

19

(20)  Eräät toimijat totesivat sopimuksen olevan enemmän kuin kolmannen sukupolven ja vähemmän kuin neljännen sukupolven sopimus ja viittasivat siihen, että sopimus oli vuoden 1993 sopimuksen ja Mercosurin, Chilen ja Meksikon kanssa tehtyjen sopimusten välimuoto. Javier Fernández ja Ana Gordon: Un nuevo marco para el refuerzo de las relaciones entre la Unión Europea y la Comunidad Andina (”Uusi kehys Euroopan unionin ja Andien yhteisön suhteiden lujittamiseksi”), Revista de Derecho Comunitario Europeo, 89. vuosikerta, nro 17, tammikuu–huhtikuu 2004.

20

Un nuevo marco para el refuerzo de las relaciones entre la Unión Europea y la Comunidad Andina

(21)  Sopimuksen 52 artiklan 3 kohdassa määrätään neuvoa-antavan sekakomitean perustamisesta vuoropuhelun edistämiseksi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan taloudellisten ja yhteiskunnallisten organisaatioiden kanssa.

21

(22)  Ehdotus sisältyy ETSK:n lausuntoon (EUVL C 110, 30.4.2004, s. 55) aiheesta ”Sosiaalinen yhteenkuuluvuus Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla”, jonka kohdassa 6.8.3 todetaan seuraavaa: ”Jotta työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelu tuottaisi tulosta ja Latinalaisen Amerikan maat voisivat kehittyä, on vahvistettava sellaisia talous- ja yhteiskuntaelämän edustuksellisia organisaatioita, jotka pystyvät tekemään kompromisseja ja ovat riippumattomia.”

22

(23)  Tapaamisessa annetun loppujulkilausuman kohdat 4 ja 5.

23

(24)  Andien yhteisön neuvoa-antavan talousneuvoston ja Andien yhteisön neuvoa-antavan työelämän neuvoston viides yhteinen kokous, Lima (Peru), 2. ja 3. marraskuuta 2004.

24

(25)  Huhtikuun 7. päivänä 2003 Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) ja Andien yhteisön neuvoa-antava työelämän neuvosto allekirjoittivat julistuksen, jolla luotiin säännölliset suhteet ja jossa ilmoitettiin yhteistyösopimuksesta. Helmikuun 17. päivänä 2005 Latinalaisen Amerikan kansalaisjärjestöjen ALOP-verkosto sekä Liman katolinen yliopisto järjestivät Limassa EU:n ja Andien yhteisön kansalaisjärjestöjen tapaamisen.

25

(26)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan tiiviimpi kumppanuus — Strategia Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välisen kumppanuuden vahvistamiseksi”, Bryssel, KOM(2005) 636 lopullinen.

26

(27)  EU:n ja Andien yhteisön välinen ministerikokous (Luxemburg 26. toukokuuta 2005).

27

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/91 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/91

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuus”

(2006/C 309/19)

Osana Suomen EU-puheenjohtajakaudella toteutettavia toimia Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Mari Kiviniemi pyysi 17. marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta Pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuus.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 1. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Filip Hamro-Drotz.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 162 ääntä puolesta 5:n pidättyessä äänestämästä.

Yhteenveto

| — | Pohjoisen ulottuvuuden maiden (EU, Islanti, Norja, Venäjä) ministerikokous päätti marraskuussa 2005 PU-politiikan jatkon suuntaviivoista, joiden mukaan valmistellaan yhteinen politiikka alkavaksi vuonna 2007. |
| --- | --- |

—

Pohjoisen ulottuvuuden maiden (EU, Islanti, Norja, Venäjä) ministerikokous päätti marraskuussa 2005 PU-politiikan jatkon suuntaviivoista, joiden mukaan valmistellaan yhteinen politiikka alkavaksi vuonna 2007.

| — | Suomi on puheenjohtajamaana pyytänyt ETSK:lta valmistelevan lausunnon PU-politiikan vahvistamisesta sekä kansalaisyhteiskunnan mukaan ottamisesta. |
| --- | --- |

—

Suomi on puheenjohtajamaana pyytänyt ETSK:lta valmistelevan lausunnon PU-politiikan vahvistamisesta sekä kansalaisyhteiskunnan mukaan ottamisesta.

| — | ETSK tukee sovittuja suuntaviivoja ja pyytää, että Suomi ajaisi EU:n puheenjohtajamaana voimakkaasti uuden politiikan aikaansaamista. |
| --- | --- |

—

ETSK tukee sovittuja suuntaviivoja ja pyytää, että Suomi ajaisi EU:n puheenjohtajamaana voimakkaasti uuden politiikan aikaansaamista.

| — | ETSK suosittaa painopisteiksi:






  — | aloitetut yhteistyöhankkeet ympäristö- ja kansanterveysasioissa |
| --- | --- | --- |

—

ETSK suosittaa painopisteiksi:

—

aloitetut yhteistyöhankkeet ympäristö- ja kansanterveysasioissa

| — | infrastruktuuri, kuljetus ja logistiikka |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri, kuljetus ja logistiikka

| — | energia ja siihen liittyvä turvallisuus |
| --- | --- |

—

energia ja siihen liittyvä turvallisuus

| — | kansalaisyhteiskunnan ja sen yhteistyöverkostojen vahvistaminen sekä julkisen informaation parantaminen. |
| --- | --- |

—

kansalaisyhteiskunnan ja sen yhteistyöverkostojen vahvistaminen sekä julkisen informaation parantaminen.

| — | Viimeksi mainitun osalta kiinnitetään huomiota tarpeeseen aikaansaada Venäjällä rakentavat ja avoimet suhteet kansalaisyhteiskuntaan sekä toimiva sosiaalinen ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu. Myös kansalaisyhteiskunnallisten rajatylittävien verkostojen kehittämistä on tuettava ja julkiseen informaatioon panostettava. |
| --- | --- |

—

Viimeksi mainitun osalta kiinnitetään huomiota tarpeeseen aikaansaada Venäjällä rakentavat ja avoimet suhteet kansalaisyhteiskuntaan sekä toimiva sosiaalinen ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu. Myös kansalaisyhteiskunnallisten rajatylittävien verkostojen kehittämistä on tuettava ja julkiseen informaatioon panostettava.

| — | ETSK korostaa, että PU-hankkeiden rahoituksen tulee olla riittävä ja siihen liittyvän hakemisprosessin selkeä, nopea ja yksinkertainen. |
| --- | --- |

—

ETSK korostaa, että PU-hankkeiden rahoituksen tulee olla riittävä ja siihen liittyvän hakemisprosessin selkeä, nopea ja yksinkertainen.

| — | ETSK esittää, että PU:n hallintoa varten tulee rakentaa vahvat yhteiset mekanismit ja että päätetään myös, missä sen operatiiviset toiminnot hoidetaan. Esitetään, että nykyiset alueelliset elimet muodostavat luontevan lähtökohdan PU:n hallinnoimiselle. |
| --- | --- |

—

ETSK esittää, että PU:n hallintoa varten tulee rakentaa vahvat yhteiset mekanismit ja että päätetään myös, missä sen operatiiviset toiminnot hoidetaan. Esitetään, että nykyiset alueelliset elimet muodostavat luontevan lähtökohdan PU:n hallinnoimiselle.

| — | ETSK esittää, että kansalaisyhteiskunta on saatettava mukaan viralliseen PU-hallintomekanismiin, lähinnä Välimeren Barcelona-prosessin mukaisella tavalla ja neuvoa-antavalla ryhmällä. ETSK on valmis panostamaan tähän. |
| --- | --- |

—

ETSK esittää, että kansalaisyhteiskunta on saatettava mukaan viralliseen PU-hallintomekanismiin, lähinnä Välimeren Barcelona-prosessin mukaisella tavalla ja neuvoa-antavalla ryhmällä. ETSK on valmis panostamaan tähän.

1.   Tausta

Marraskuussa 2005 pidettiin EU:n ja pohjoisen ulottuvuuden kumppanuusmaiden (Islanti, Norja, Venäjä) ministerikokous, jossa hyväksyttiin uudet suuntaviivat pohjoisen ulottuvuuden jatkosta vuodesta 2007 alkaen (”Guidelines for the development of a political declaration and policy framework document”)
   (1).

PU-osapuolet ovat asettaneet yhteisen ryhmän, joka valmistelee asian näiden suuntaviivojen mukaisesti. Osapuolet päättävät tämän perusteella syksyllä 2006 pohjoisen ulottuvuuden jatkosta.

Suomen valtio on marraskuussa 2005 Euroopan unionin puheenjohtajamaana viitaten ETSK:n aikaisempiin PU-politiikkaa koskeviin panoksiin pyytänyt, että komitea esittäisi valmistelevan lausunnon pohjoisen ulottuvuuden politiikan tulevaisuudesta. Pyydettiin, että lausunnossa esitettäisiin näkemyksiä ja suosituksia etenkin siitä, miten politiikkaa tulisi vahvistaa vuoden 2007 alusta lähtien sekä miten kansalaisyhteiskunta voidaan saattaa paremmin osallistumaan politiikkaan ja sen täytäntöönpanoon.

Taustatietoa pohjoisesta ulottuvuudesta ja ETSK:n aikaisemmista kontribuutioista on esitetty lyhyesti liitteessä.

2.   ETSK:n suositukset pohjoisen ulottuvuuden kehittämiseksi

ETSK esitti heinäkuussa 2005 lausunnon EU:n ja Venäjän välisten suhteiden kehittämisestä (2) ja syyskuussa 2005 EU:n pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuudesta (3). Päätelmät ja suositukset ovat ajankohtaisia ja asiaankuuluvia, vaikkakaan niitä ei toisteta tässä lausunnossa. Tämä lausunto täydentää em. lausuntoja, ja myös niihin tullaan viittaamaan, kun lausunnon suositukset esitetään pohjoisen ulottuvuuden osapuolille.

ETSK on lausunnon valmistelun aikana tehnyt tiedonkeruumatkan Pietariin kuullakseen siellä olevien toimijoiden näkemyksiä pohjoisen ulottuvuuden jatkosta. Norjalaisten ja islantilaisten toimijoiden näkemyksiä on kuultu ETSK:n ETA-yhteyksien kautta.

2.1   ETSK tukee korkeaprofiilisen EU:n, Islannin, Norjan ja Venäjän yhteisen PU-politiikan mukaisen alueellisen yhteistyön tekemistä

Pohjois-Euroopan merkitys on jatkuvasti kasvanut sekä eurooppalaisella että maailmanlaajuisella tasolla ajatellen esimerkiksi siellä olevia energiavaroja sekä ympäristö- ja ilmastopoliittisia kysymyksiä. Pohjois-Euroopassa tarvitaan kiinteää monenkeskistä alueellista yhteistyötä, johon osallistuvat myös alueella olevat EU:n ulkopuoliset maat. Tällä täydennetään alueella olevien maiden kahdenvälisiä suhteita sekä EU:n suhteita ko. ulkopuolisiin maihin. Alueellisen yhteistyön kehittämisellä voidaan edistää vakautta, taloudellista kasvua, hyvinvointia, työllisyyttä ja kestävää kehitystä alueella ja koko Euroopassa.

On ilmeistä, että pohjoisen ulottuvuuden politiikka kaipaa Euroopan unionissa ja kumppanuusmaissa parempaa näkyvyyttä. Siitä tulee tehdä selkeä strukturoitu politiikka korkealla profiililla sekä EU- (ja ETA-)instituutioissa, valtionhallinnoissa että kansalaisyhteiskunnassa.

ETSK pyytää, että Suomi ottaa EU-puheenjohtajana tämän asian voimakkaasti esille ja tavoittelee määrätietoisia päätöksiä sekä poliittista sitoutumista dynaamiseen politiikkaan. EU:n laajentumisen myötä mukaan on tullut jäsenmaita, jotka muodostavat tervetulleen voimavaran myös PU:n kehittämiselle. ETSK kannattaa myös esitettyjä suuntaviivoja, joiden mukaan pohjoisesta ulottuvuudesta tulisi jatkuva politiikanlohko.

Pohjoisen ulottuvuuden vahvistamista EU:n, Islannin, Norjan ja Venäjän yhteiseksi politiikaksi kannatetaan. On aiheellista ankkuroida se keskeisiin olemassa oleviin yhteistyövälineisiin: PU-politiikasta muodostetaan EU:n ja Venäjän välisten neljän yhteisalueen alueellinen näkökulma, ja Islanti ja Norja osallistuvat tähän uuteen kokonaisuuteen kunnioittaen Euroopan talousaluesopimusta.

EU:n ja Venäjän huippukokous toukokuussa 2006 totesi että harkitaan neuvottelujen aloittamista EU:n ja Venäjän välisen sopimuksen uudistamiseksi. Tämä antaisi osaltaan lisää mahdollisuuksia dynaamisen PU:hun pohjautuvan alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön kehittämiseksi. Yhteisen PU-politiikan puitteissa luotaisiin mahdollisuus myös rakentaa kiinteämpi EU:n Itämeri-strategia, jota Euroopan parlamentti on valmistelemassa.

ETSK on tyytyväinen ETA:n konsultatiivisen komitean kesäkuussa 2006 hyväksymään päätöslauselmaan ja raporttiin ”The future of the Northern Dimension Policy”, jota on valmisteltu läheisessä yhteistyössä ETSK:n lausunnon valmistelun kanssa.

Periaate pohjoisen ulottuvuuden ”yhteisomistuksesta” on hyvin keskeinen ja sitä tulee painottaa aivan alusta alkaen. EU:n ulkopuolisilla PU-mailla tulee olla täysipainoinen rooli, ja niiden tulee voida osallistua tasavertaisesti PU-politiikan suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan.

Tähän tarvitaan vahvoja mekanismeja: yhteistä pysyvää PU-hallinnointikomiteaa, riittävästi sen alaisuudessa toimivia alaryhmiä ja toimiva organisaatio operatiiviselle hallinnolle. Osapuolten tulisi kokoontua vuosittain seuraamaan ja ohjaamaan PU-yhteistyön täytäntöönpanoa.

Koska pohjoisen ulottuvuuden toimet usein ovat paikallisia, on tärkeätä, että paikallis-, ala-aluehallintojen, kansallisen hallinnon ja alueellisen yhteistyön välinen yhteys toimii hyvin PU-politiikan suunnittelussa ja toteuttamisessa.

2.2   ETSK:n suosittelemat painopisteet

ETSK:n mielestä yhteistyöstä PU:n eri painopistealoilla tähän asti saatujen kokemusten tulisi muodostaa lähtökohta PU-politiikan jatkolle. Myönteisistä kokemuksista konkreettisista yksityis-julkisista kumppanuushankkeista tulee jatkossa hyötyä.

2.2.1   Lisää panostusta jo luotuihin yhteistyöhankkeisiin ympäristö- ja kansanterveyssektoreilla

PU:n jo alkaneessa ympäristöyhteistyössä tulee ensisijaisesti panostaa Itämeren ja Suomenlahden veden saastumisen pysäyttämiseen, samoin kuin Kuolan niemimaan ydinjätteiden aiheuttaman saastumisvaaran lieventämiseen viipymättä sekä rajatylittävien ympäristöä koskevien yhteistyöhankkeiden tukemiseen Pskovin alueella.

Kansanterveysyhteistyössä ensisijaista huomiota kaipaavat tartuttavien tautien, etenkin HIV/aidsin vähentäminen.

ETSK kannustaa PU-osapuolia panostamaan entistä enemmän näihin painopisteaiheisiin jo perustettujen kumppanuushankkeiden puitteissa (NDEP ja Vodokanal-hanke Pietarissa sekä NDPHS). Näitä hankkeita tulee määrätietoisesti vahvistaa ja laajentaa sekä varmistaa, että niihin kiinnitetään yhä enemmän huomiota EU:ssa.

2.2.2   Infrastruktuurin, kuljetuksen ja logistiikan kehittäminen alueella on ehto yrittäjyyden, investointien ja taloudellisen kasvun edistämiseksi

Yrittäjyys, investoinnit ja taloudellinen kasvu edellyttävät, että pohjoisen ulottuvuuden alueella on toimiva kuljetus- ja logistiikkajärjestelmä. Sitä varten on tarpeellista käydä PU:n puitteissa vuoropuhelua siitä, miten kuljetusta ja logistiikkaa voidaan yhdessä edistää alueella, jotta saataisiin aikaan hyvin toimivat yhteydet lisääntyvän tavara- ja henkilöliikenteen tarpeisiin Pohjois-Euroopassa. Kuljetusväyliä maalla, ilmassa ja merellä tulee yhdessä kehittää ja yhdistää toisiinsa kansallisten rajojen ylitse. Erityishuomiota tulisi kiinnittää kuljetusten turvallisuuteen (ajatellen mm. meriliikennettä) sekä rajahallintojen väliseen yhteistyöhön (tullausmenettely, standardit, terveysvaatimukset, viisumimenettely jne.), jotta laillinen rajanylitys tulisi joustavammaksi. PU:n puitteissa tulee myös löytää tehokkaita keinoja laittomien rajanylitysten (mm. ihmiskauppa, salakuljetus, laiton maahanmuutto) estämiseksi.

Uusi yksityis-julkinen yhteistyöhanke infrastruktuuri-, kuljetus- ja logistiikkasektorilla on tarpeellinen pohjoisen ulottuvuuden politiikan täytäntöönpanossa, ja ETSK esittää, että osapuolet tekisivät kaikkensa tällaisen yhteisen hankkeen kehittämiseksi.

2.2.3   Energiayhteistyön ja -turvallisuuden kehittäminen

EU:n laajentuminen ja kansainväliset energia-alan kehityssuuntaukset ovat lisänneet tarvetta tehostaa energia-asioissa tehtävää yhteistyötä Pohjois-Euroopassa. ETSK kehottaa koordinoimaan alueellisen yhteistyön ja EU:n ja Venäjän välillä käytävän energiavuoropuhelun keskenään energian turvallisuuden ja saatavuuden parantamiseksi. Komitea suosittelee, että uuden PU-politiikan yhteyteen perustetaan energia-asioita koskeva PU-kumppanuus, jossa keskityttäisiin luonnonvarojen käyttämistä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä sekä energian kuljetuksen turvallisuutta ja ympäristöllisiä näkemyksiä koskevaan kestävään kehitykseen.

Koska pohjoisen ulottuvuuden kohdealueella on paljon energialähteitä, se ei ole tärkeä ainoastaan alueella sijaitseville valtioille, vaan vaikuttaa merkittävästi koko EU:hun. Alueella saattaa tulevaisuudessa olla äärimmäisen tärkeä rooli EU:n öljyn ja kaasun saannin kannalta, minkä vuoksi kaikkien EU-jäsenmaiden on kiinnitettävä siihen huomiota. Uudessa eurooppalaisessa energiapolitiikassa kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota Pohjois-Eurooppaan, mikä osoittaa uuden pohjoista ulottuvuutta koskevan politiikan merkityksen. Komissio mainitseekin uudessa energia-asioita koskevassa vihreässä kirjassaan (4) erityisesti Venäjän ja Norjan tärkeinä kumppaneina uudessa yhtenäisessä EU:n ulkoisessa energiapolitiikassa.

Pohjoisella ulottuvuudella on tärkeä osa Euroopan energia-alan infrastruktuurien tasapainoisessa kehittämisessä. Pohjoiseen ulottuvuuteen on investoitava merkittävästi, jotta tulevaisuudessa voidaan taata sekä energiankuljetusinfrastruktuurien että alueen kaasuvarojen hyödyntämisen kannalta riittävä energiansaanti. Investointien lisääminen tarkoittaa taloudellista kasvua, johon sisältyy työllisyyden parantuminen ja toiminnan lisääntyminen myös sellaisilla teollisuuden aloilla, jotka eivät liity kiinteästi meristä saatavien luonnonvarojen käyttöön. On kuitenkin tärkeää, että erityisesti laajojen kaasu- ja öljyvarojen käyttö perustuu kestävään kehitykseen, korkeimpiin ympäristöstandardeihin sekä alkuperäisväestön toiveiden kunnioittamiseen.

Pohjoisten merien ekosysteemien valvontaan tarvitaan yhtenäistetty järjestelmä, jonka olisi oltava osa pohjoisen ulottuvuuden rajatylittävää yhteistyötä. On tärkeää, että kaasu- ja öljyvarojen hyödyntäminen on sopusoinnussa mahdollisen kalatalouden sekä terveen meriympäristön kanssa. Pohjoisen ulottuvuuden alueella tapahtuvien öljyn ja kaasun merikuljetusten turvallisuus on taattava mahdollisimman hyvin. Turvallisuuden tarve tulee vielä lisääntymään tulevaisuudessa, kun nesteytettyä maakaasua (LMG) aletaan kuljettaa laajemmin.

Norjan hallitus teki maaliskuussa 2006 ehdotuksen uudesta ja yhtenäistetymmästä pohjoisten merien ekosysteemien valvontajärjestelmästä. Ehdotus on tässä tilanteessa erittäin tervetullut. ETSK panee tyytyväisenä merkille myös ETA:n yhteisen parlamentaarisen komitean toukokuussa 2006 hyväksymän päätöslauselman ”Europe's High North: Energy and Environmental Issues”, jonka päätelmät ovat tässä lausunnossa esitettyjen linjausten mukaisia.

ETSK korostaa, että PU:n energiaa koskevassa yhteistyössä tulee vakavasti kiinnittää huomiota myös Suomenlahdella ja Itämerellä voimakkaasti kasvavaan energian kuljetukseen, etenkin mitä tulee kuljetusten järjestämiseen ja turvallisuuteen sekä ympäristövahinkojen vaaran minimoimiseen.

2.2.4   Panostaminen kansalaisyhteiskuntaan, yhteistyöverkostoihin ja julkiseen informaatioon

2.2.4.1   Kansalaisyhteiskunnan, yhteisten demokraattisten arvojen, ihmisoikeuksien ja avoimen sosiaalisen ja yhteiskunnallisen vuoropuhelun vahvistaminen

Onnistunut yhteistyö pohjoisen ulottuvuuden kumppanien kesken edellyttää, että yhteisiä arvoja sovelletaan jokaisessa PU-maassa. Demokraattinen pluralismi, elävä kansalaisyhteiskunta, avoin sosiaalinen ja yhteiskunnallinen vuoropuhelu ja toimiva markkinatalous täydentävät toisiaan. Näihin asioihin tulee panostaa määrätietoisesti erityisesti Venäjällä, jossa aktiivisia kansalaisyhteiskunnallisia toimia ja demokraattisia instituutioita tarvitaan.

ETSK on heinäkuussa 2005 EU–Venäjä-suhteista antamassaan lausunnossaan kiinnittänyt vakavasti huomiota Venäjällä vallitseviin olosuhteisiin tässä tärkeässä asiassa. Komitea toteaa, että uusi kansalaisyhteiskunnan toimijoita koskeva laki on ilmeisesti huonontanut olosuhteita entisestään. Tätä tulee korjata lain soveltamisessa jatkossa. Kun Venäjän viranomaiset kehittävät vakuuttavalla tavalla politiikkaansa ja käytäntöään rakentavien ja avoimien suhteiden aikaansaamiseksi maan kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kanssa, syntyy laaja kannatus läheiseen yhteistyöhön Venäjän kanssa. Olisi tärkeätä mm. että Venäjällä perustettu ”Civic Chamber” kehittyy uskottavaksi apuvälineeksi toimivan yhteiskunnallisen vuoropuhelun vahvistamiseksi. Venäjän kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kapasiteetin vahvistamista tulee tukea, jotta myös niiden valmius rakentavaan vuoropuheluun paranisi.

Näitä kysymyksiä tulee edistää myös osana PU:n alueellista yhteistyötä, jossa Venäjä on osapuoli.

2.2.4.2   Rajatylittävien kansalaisyhteiskunnallisten yhteistyöverkostojen edistäminen

Toimivaa ja avointa vuoropuhelua yli rajojen tulee vahvistaa edellisessä kappaleessa esitettyjen asioiden edistämiseksi. Kansalaisyhteiskunnan toimijoilla on keskeinen vastuu ja rooli tässä kysymyksessä, ja onkin välttämätöntä, että eri kansalaisyhteiskunnan piirit itse tekevät aloitteita suhteiden ja yhteistyön vahvistamiseksi omilla toimialueillaan. PU:n ”yhteisomistusta” ei tulisi painottaa vain hallitusten kesken, vaan myös kansalaisyhteiskunnassa ja sen toimijoiden kesken eri PU-maissa. Hyvä PU-politiikan täytäntöönpano on saavutettavissa ainoastaan, jos kansalaisyhteiskunnan toimijat otetaan aktiivisesti mukaan prosessiin.

PU-politiikassa tulee määrätietoisesti tukea mahdollisuuksia perustaa verkostoja, vuoropuhelua ja yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kesken eri PU-maissa sekä eri ala-alueilla, esim. Luoteis-Venäjällä. Rajatylittävää ”people-to-people” -yhteistyötä tulee pitää yhtenä politiikan painopisteenä. Liikkuvuutta, ihmisresurssien kehittämistä, kokemusten, osaamisen ja tiedon vaihtoa sekä tutkintojen vastavuoroista hyväksymistä tulee edistää. Rajatylittävän yhteistyön tulee kattaa kaikki kansalaisyhteiskunnan eri toimijat, mm. yrittäjät, pk- ja muut yritykset, palkansaajat, nuoret ja opiskelijat, naiset, tieteenharjoittajat ja kulttuuripiirit, vähemmistöihin kuuluvat, ympäristönsuojelua edistävät piirit, maa- ja metsätalouspiirit ja kuluttajat. Yli rajojen ulottuvassa toiminnassa tulee tähdätä siihen, että syntyy konkreettisia kumppanuuksia ja aloitteita yhteishankkeiksi näiden toimijoiden kesken. Toimijoilla pitää olla mahdollisuus tehdä yksinkertaisella tavalla aloitteita yhteistyöhankkeiksi pohjoisen ulottuvuuden puitteissa.

Toimivien kolmikantasuhteiden sekä työmarkkinoiden kehittämisellä kaikkialla pohjoisen ulottuvuuden alueella tähdätään tasapainoon yritysten välisen reilun kilpailun ja työntekijöiden hyväksyttävien työolojen välillä. Kolmikantasuhteet ja työmarkkinat ovat hyvin kehittyneitä jo monissa maissa, ja tähän liittyvät tiedot olisi jaettava niiden maiden organisaatioiden kanssa, jotka ovat kehityksessä jäljessä. Pohjoisen ulottuvuuden politiikka voisi tarjota sopivat puitteet rajatylittävien hankkeiden käynnistämiseksi tällä alalla. Kunkin pohjoisen ulottuvuuden valtion työmarkkinaosapuolten olisi varmistettava, että taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin sekä työllisyyden parantamiseen tähtäävissä aloitteissa ja lainsäädäntätoimissa otetaan niiden edut huomioon tasapuolisesti. Tämän mahdollistamiseksi niiden tulisi osallistua kaikkiin työmarkkina-asioita käsitteleviin keskusteluihin.

2.2.4.3   Julkisen informaation vahvistaminen

Pohjoisen ulottuvuuden julkinen näkyvyys on hyvin heikko. Se tunnetaan huonosti kaikissa maissa, sekä EU:ssa että ulkopuolisissa PU-maissa. PU-osapuolten tulee sen vuoksi tähdätä informaation ja informaatiokanavien merkittävään vahvistamiseen. Riittävä julkinen informaatio pohjoisesta ulottuvuudesta on tarpeen, koska sen perusteella on mahdollista saada kansalaisyhteiskunta kiinnostumaan entistä laajemmin PU:sta ja kannustaa sen toimijoita lähtemään mukaan prosessiin ja antamaan kontribuutionsa siihen. Myös kansalaisyhteiskunnan toimijoita tulee ottaa mukaan tiedonvälittäjinä yhteiskunnassa, ja tarpeellisiin valistus- ja koulutustoimenpiteisiin tulee panostaa tätä varten.

On ilmeistä, että pohjoisen ulottuvuuden alueella tarvitaan keskus, joka huolehtisi edellä mainitusta informaatiosta sekä verkostojen, yhteyksien ja rahoituksen käytännön koordinoimisesta. PU-osapuolten tulisi päättää tällaisen keskuksen perustamisesta. ETSK esittää, että tätä varten avataan uudelleen äskettäin suljettu Euroopan komission toimisto Pietarissa ja että siihen liitetään yhteisesti todetut PU:hun kuuluvat operatiiviset toiminnot. Olisi myös harkittava mahdollisuuksia antaa PU:n operatiiviset toiminnot jonkun kappaleessa 2.4. mainitun olemassaolevan alueellisen elimen sihteeristön hoidettavaksi.

2.2.5   Suhteet Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaan kaipaavat huomiota

Keskusteluissa pohjoisen ulottuvuuden politiikan kehittämisestä on esitetty, että se jollain tavalla kattaisi myös Valko-Venäjän. Maantieteellisesti tämä on perusteltua, mutta sen sijaan nykyiset poliittiset olosuhteet maassa eivät mahdollista virallista yhteistyötä. ETSK kuitenkin korostaa, että kysymykset, jotka on esitetty erityisesti kappaleessa 2.2.4. koskevat myös Valko-Venäjää.

Komitean mielestä niihin voidaan vaikuttaa edistämällä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden yhteyksiä Valko-Venäjän vastaavien toimijoiden kanssa. Komitea tulee osaltaan jatkamaan omien yhteyksiensä kiinteyttämistä ja ehdottaa, että tällaista toimintaa tuetaan myös pohjoisen ulottuvuuden puitteissa.

ETSK on valmistelemassa erillistä lausuntoa EU:n ja Valko-Venäjän välisistä suhteista.

2.3   Kansalaisyhteiskunnan konsultointi osana PU yhteistyömekanismia on tarpeen; ETSK:lla on valmius panostaa tähän

PU:hun tulee luoda toimiva konsultaatiomekanismi, jotta keskeiset kansalaisyhteiskunnalliset toimijat voisivat näkemyksillään, suosituksillaan ja osaamisellaan vaikuttaa PU:n täytäntöönpanoon ja seurantaan.

ETSK:n mielestä vuotuinen kansalaisyhteiskunnallisten toimijoiden kokous, jolla olisi samankaltainen rooli kuin se, joka on jo vuosia toiminut Välimeri-yhteistyön puitteissa, olisi toimiva konsepti. Välimeri-yhteistyöstä on saatu perin hyvät kokemukset, samoin kuin ETA-yhteistyön konsultatiivisesta komiteasta. Tämän rinnalla olisi aiheellista perustaa kappaleen 2.1 neljännessä kohdassa ehdotetun PU-hallinnointikomitean alaisuuteen kansalaisyhteiskunnallinen neuvoa-antava alaryhmä, joka säännöllisesti osallistuisi politiikan seurantaan ja valmistelisi em. vuotuista kokousta.

Tämä järjestely antaisi PU-politiikasta vastaaville mahdollisuuden hyötyä kansalaisyhteiskunnan eri toimijoiden kontribuutiosta PU:n täytäntöönpanoon taloudellisissa ja sosiaalisissa kysymyksissä.

ETSK on jo aikaisemmin järjestänyt kaksi konferenssia, joihin se on koonnut kansalaisyhteiskunnan toimijoita eri PU-maista. Komitea on vuosien varrella kiinteyttänyt yhteyksiään kansalaisyhteiskunnan keskeisimpiin toimijoihin kaikissa EU:n ulkopuolisissa PU-maissa. Komitealla on siten jo käytännön kokemusta kansalaisyhteiskunnallisesta yhteistyöstä alueella, jota voidaan välittömästi hyödyntää.

ETSK onkin valmis osallistumaan aktiivisesti kansalaisyhteiskunnan toimijoiden mukaan ottamiseen tulevan PU-politiikan täytäntöönpanoon. Komitean aikomuksena on perustaa erillinen seurantaryhmä ja ottaa johtava rooli kansalaisyhteiskunnan toimijoiden vuosittaisten kokousten järjestämisessä. Tällöin otettaisiin huomioon myös olemassaoleva yhteistyö ETA:n puitteissa. Kokousten tarkoituksena olisi esittää suuntaviivoja PU:n täytäntöönpanoon, lähinnä kappaleessa 2.2.4. esitettyihin asioihin, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan toimivuutta. Komitea ehdottaa, että edellämainittu järjestelmä sisällytetään viralliseen PU-yhteistyömekanismiin.

2.4   Alueelliset elimet muodostavat luontevan lähtökohdan PU-yhteistyön hallinnoimiselle

ETSK kannattaa ajatusta, että jo olemassa olevilla alueellisilla yhteistyöelimillä, lähinnä Itämerineuvostolla (CBSS), Barentsin euroarktisella neuvostolla (BEAC), Pohjoismaiden ministerineuvostolla (NMC) ja Arktisella Neuvostolla olisi keskeinen rooli pohjoisen ulottuvuuden toteuttamisessa. Yhä läheisempää koordinaatiota ja yhteistyötä näiden sekä niiden ja kappaleessa 2.1. ehdotetun PU-hallinnointikomitean kesken tulee määrätietoisesti edistää, koska ne muodostavat luontevan lähtökohdan kokonaisvaltaiselle PU-hallinnoimiselle.

Kansalaisyhteiskunnalla olisi näissä puitteissa aito mahdollisuus osallistua kontribuutioilla PU-yhteistyöhön omien alueellisten yhteistyöverkostojensa (esim. palkansaajien BASTUN, elinkeinoelämän BAC, kauppakamarien BCCA ja erilaiset NGO-piirit) ja näiden etabloimien yhteyksien kautta em. elimiin.

2.5   PU-toimenpiteiden rahoituksen tulee olla selkeä

Painopisteaiheita tulisi kehittää konkreettisiksi PU:n julkis-yksityisiksi kumppanuushankkeiksi (PPP), joilla on selkeitä kumppaneita, toimintaohjelmia, aikatauluja ja budjetteja.

Myös tapauksissa, joissa kumppanuusmaat eivät määrätyssä painopisteaiheessa vielä ole saaneet aikaan kumppanuushankeasetelmaa, niiden tulee esimerkiksi vuosittain pyrkiä sopimaan mahdollisimman tarkoista toimenpideohjelmista sekä niiden täytäntöönpanosta ja rahoituksesta.

Mitä kansalaisyhteiskunnallisten toimijoiden ehdottamiin ja toimeenpantaviin toimenpiteisiin tulee (ks. erityisesti kappaletta 2.2.4), on mitä tärkeintä, että luodaan menettely, jolla rahoitetaan pienimuotoisia toimenpiteitä ja joka perustuu mahdollisimman yksinkertaiseen hakemusprosessiin. Teknistä apua tarvitaan hakemustekniikan osaamiseen. Samalla on keskeisen tärkeää, että hanke-ehdotusten käsittely- ja hyväksymisprosessi on kevyt ja ketterä eikä vie liikaa aikaa. ETSK:n mielestä myös kansalaisyhteiskunnan edustajat voisivat olla osavastuullisia tämän menettelyn ylläpitämisessä.

Eurooppalaisen naapuruus- ja kumppanuusinstrumentin (ENPI) tulee olla EU:n puolella keskeinen lähde PU-toiminnan rahoittamiseen. Riittävä osa ENPI:n määrärahoista tulee varata PU-hankkeisiin ja toimenpiteisiin, ja myös PU:n hallintoon tulee varata riittävät resurssit.

Rahoitus Venäjältä sekä Norjan ja ETA:n rahoitusmekanismit ovat tarpeellisia PU:n alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön toteuttamisessa. Myös muut kansainväliset ja kansalliset rahoituslähteet, jotka ovat tähän saakka osallistuneet PU-hankkeisiin (EBRD, EIB, NIB jne.) ovat jatkossakin perin tarpeellisia, mielekkään ja tuloksellisen yhteisen PU-politiikan täytäntöönpanon varmistamiseksi tulevaisuudessa.

Kansalaisyhteiskunnassa tulee tehokkaasti jakaa helposti ymmärrettävää tietoa käytettävissä olevasta rahoituksesta ja sen eri lähteistä sekä menettelytavoista tämän rahoituksen hakemisesta omiin hanke-ehdotuksiin.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/doc/guidelines05.pdf

1

(2)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos EU:n ja Venäjän välisiin suhteisiin”, EUVL C 294, 25.11.2005, s.33.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Pohjoinen ulottuvuus ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma”, EUVL C 24, 31.1.2006, s. 34.

3

(4)  Vihreä kirja — Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi, 8. maaliskuuta 2006.

4

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/96 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/96

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan naapuruuspolitiikka”

(2006/C 309/20)

Komissio pyysi 22. huhtikuuta 2005 päivätyllä jäsenensä Benita Ferrero-Waldnerin allekirjoittamalla kirjeellä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan lausunnon aiheesta Euroopan naapuruuspolitiikka.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Giacomina Cassina.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 160 ääntä puolesta ja 2 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

Alkusanat

ETSK on jo aiemmin laatinut kaksi osittaista arviota Euroopan naapuruuspolitiikasta (ENP). Toinen koski Keski- ja Itä-Euroopan maita ja toinen Välimeren aluetta (1). Käsillä olevassa lausunnossa esitetään siis vain viitteeksi muutamia kyseisten asiakirjojen sisältämiä seikkoja. Asiakirjat lähetetään kuitenkin tämän lausunnon kanssa tiedoksi EU:n ja asianomaisten maiden viranomaisille.

0   Tiivistelmä ja päätelmät

| 0.1 | ETSK katsoo, että ENP on strategisesti erittäin tärkeä politiikanlohko, johon liittyviä mahdollisuuksia rauhan, vakauden, yhteisten arvojen ja toimintalinjojen sekä kaikilla tasoilla tapahtuvan vaihtotoiminnan edistämiseksi naapurimaiden kanssa tulee hyödyntää huolehtimalla siitä, että toteutus on johdonmukaista ja vastuullista. |
| --- | --- |

0.1

ETSK katsoo, että ENP on strategisesti erittäin tärkeä politiikanlohko, johon liittyviä mahdollisuuksia rauhan, vakauden, yhteisten arvojen ja toimintalinjojen sekä kaikilla tasoilla tapahtuvan vaihtotoiminnan edistämiseksi naapurimaiden kanssa tulee hyödyntää huolehtimalla siitä, että toteutus on johdonmukaista ja vastuullista.

| 0.2 | ETSK korostaa erityisesti, että tulee varmistaa seuraavien seikkojen johdonmukaisuus:






  — | jäsenvaltioiden ulkopolitiikat ja ENP |
| --- | --- | --- |

0.2

ETSK korostaa erityisesti, että tulee varmistaa seuraavien seikkojen johdonmukaisuus:

—

jäsenvaltioiden ulkopolitiikat ja ENP

| — | EU:n ulkosuhteisiin liittyvät muut toimet ja ENP |
| --- | --- |

—

EU:n ulkosuhteisiin liittyvät muut toimet ja ENP

| — | kumppanuusmaiden ulko- ja sisäpolitiikat sekä ENP |
| --- | --- |

—

kumppanuusmaiden ulko- ja sisäpolitiikat sekä ENP

| — | ENP:n toteuttamiseen osallistuvien komission eri pääosastojen toimet |
| --- | --- |

—

ENP:n toteuttamiseen osallistuvien komission eri pääosastojen toimet

| — | EU:n budjettipäätökset ja ENP:n strateginen merkitys |
| --- | --- |

—

EU:n budjettipäätökset ja ENP:n strateginen merkitys

| — | eriyttämisperiaatteen soveltaminen, jonka avulla voidaan herättää maiden ja alueiden välistä positiivista kilpailudynamiikkaa, sekä mahdollisuus alueiden sisäiseen ja väliseen synergiaan, joka edistää yhteistyötä ja ymmärtämystä |
| --- | --- |

—

eriyttämisperiaatteen soveltaminen, jonka avulla voidaan herättää maiden ja alueiden välistä positiivista kilpailudynamiikkaa, sekä mahdollisuus alueiden sisäiseen ja väliseen synergiaan, joka edistää yhteistyötä ja ymmärtämystä

| — | ensisijaisina pidetyt konkreettiset toimet ja toiminnan laajat tavoitteet. |
| --- | --- |

—

ensisijaisina pidetyt konkreettiset toimet ja toiminnan laajat tavoitteet.

| 0.3 | ETSK kehottaa kaikkia institutionaalisia toimijoita osoittamaan teoin, että yhteisen omistajuuden (omaksi kokemisen) periaate tarkoittaa vahvaa sitoutumista demokraattisiin arvoihin, joita tulee kunnioittaa ja edistää eikä vain julistaa muodollisesti yhteisiksi. Yhteisen omistajuuden tulee olla ohjenuorana paitsi EU:n ja kumppanimaiden välisissä suhteissa myös niiden sisällä sekä valtioiden viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kesken. Euroopan naapuruuspolitiikkaa voidaan siis toteuttaa tehokkaasti ja tyydyttävällä tavalla vain, jos mukana on järjestelmällisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja erityisesti yhteiskuntaelämän toimijoita ja yhteiskunnallis-ammatillisia toimijoita ja jos niiden kuulemisrooli ja neuvotteluvalmiudet tunnustetaan selkeästi ja niitä edistetään. Onkin varmistettava seuraavat seikat:






  — | selkeät, avoimet, dokumentoidut ja ajankohtaiset tiedot ENP:hen liittyvien päätösten toteutuksesta |
| --- | --- | --- |

0.3

ETSK kehottaa kaikkia institutionaalisia toimijoita osoittamaan teoin, että yhteisen omistajuuden (omaksi kokemisen) periaate tarkoittaa vahvaa sitoutumista demokraattisiin arvoihin, joita tulee kunnioittaa ja edistää eikä vain julistaa muodollisesti yhteisiksi. Yhteisen omistajuuden tulee olla ohjenuorana paitsi EU:n ja kumppanimaiden välisissä suhteissa myös niiden sisällä sekä valtioiden viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kesken. Euroopan naapuruuspolitiikkaa voidaan siis toteuttaa tehokkaasti ja tyydyttävällä tavalla vain, jos mukana on järjestelmällisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja erityisesti yhteiskuntaelämän toimijoita ja yhteiskunnallis-ammatillisia toimijoita ja jos niiden kuulemisrooli ja neuvotteluvalmiudet tunnustetaan selkeästi ja niitä edistetään. Onkin varmistettava seuraavat seikat:

—

selkeät, avoimet, dokumentoidut ja ajankohtaiset tiedot ENP:hen liittyvien päätösten toteutuksesta

| — | paikat, välineet ja mekanismit, joiden avulla toteutetaan kuulemiset ja varmistetaan mahdollisuus osallistua kyseisten päätösten muotoiluun tuloksekkaan kansalaisvuoropuhelun aikaansaamiseksi |
| --- | --- |

—

paikat, välineet ja mekanismit, joiden avulla toteutetaan kuulemiset ja varmistetaan mahdollisuus osallistua kyseisten päätösten muotoiluun tuloksekkaan kansalaisvuoropuhelun aikaansaamiseksi

| — | tietämys, välineet ja yhdenmukaistetut tiedot tulosten arvioimiseksi sekä sitoutuminen toteuttamaan säännöllisesti tätä tavoitetta edistäviä aloitteita |
| --- | --- |

—

tietämys, välineet ja yhdenmukaistetut tiedot tulosten arvioimiseksi sekä sitoutuminen toteuttamaan säännöllisesti tätä tavoitetta edistäviä aloitteita

| — | koulutusmahdollisuudet, jotta kyseisenlaiset organisaatiot voivat osallistua ENP:n toteutukseen ja parantaa omaa panostaan myös hyödyntämällä yhteisön resursseja ja ohjelmia |
| --- | --- |

—

koulutusmahdollisuudet, jotta kyseisenlaiset organisaatiot voivat osallistua ENP:n toteutukseen ja parantaa omaa panostaan myös hyödyntämällä yhteisön resursseja ja ohjelmia

| — | mahdollisuus muodostaa eri maiden ja alueiden organisaatioiden verkostoja vuoropuhelua, yhteistyötä ja ENP:n toteutuksen valvontaa varten. |
| --- | --- |

—

mahdollisuus muodostaa eri maiden ja alueiden organisaatioiden verkostoja vuoropuhelua, yhteistyötä ja ENP:n toteutuksen valvontaa varten.

| 0.4 | ETSK sitoutuu solmimaan, ylläpitämään ja kehittämään suhteita kumppanimaiden neuvoa-antaviin elimiin ja/tai yhteiskunnallis-ammatillisiin organisaatioihin, kuuntelemaan niitä kaikissa yhteyksissä ja tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa, jotta Euroopan naapuruuspolitiikkaa toteutettaisiin osallisuutta edistäen, tehokkaasti ja johdonmukaisesti siten, että tavoitteina ovat rauha, vakaus ja turvallisuus sekä yhteinen ja kestävä kehitys. |
| --- | --- |

0.4

ETSK sitoutuu solmimaan, ylläpitämään ja kehittämään suhteita kumppanimaiden neuvoa-antaviin elimiin ja/tai yhteiskunnallis-ammatillisiin organisaatioihin, kuuntelemaan niitä kaikissa yhteyksissä ja tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa, jotta Euroopan naapuruuspolitiikkaa toteutettaisiin osallisuutta edistäen, tehokkaasti ja johdonmukaisesti siten, että tavoitteina ovat rauha, vakaus ja turvallisuus sekä yhteinen ja kestävä kehitys.

1   Johdanto

| 1.1 | Yhteisön viranomaiset ovat ottaneet yhdentymisprosessissa aina huomioon naapurimaiden tilanteen. Hyviä syitä on ainakin seuraavat kaksi:






  — | Ensimmäinen liittyy Euroopan maiden yhteisön muodostamisen poliittiseen perusajatukseen: integroituvalla alueella ja myös sen ulkopuolella tulee vallita rauha, vapaus ja vakaus. |
| --- | --- | --- |

1.1

Yhteisön viranomaiset ovat ottaneet yhdentymisprosessissa aina huomioon naapurimaiden tilanteen. Hyviä syitä on ainakin seuraavat kaksi:

—

Ensimmäinen liittyy Euroopan maiden yhteisön muodostamisen poliittiseen perusajatukseen: integroituvalla alueella ja myös sen ulkopuolella tulee vallita rauha, vapaus ja vakaus.

| — | Toinen liittyy taloudelliseen ja markkinoiden yhdentymiseen: yhtäältä on varmistettava, että kauppa-alue ulottuu jäsenvaltioiden ulkopuolellekin, ja toisaalta on siis koeteltava voimia sellaisten maiden kanssa, joiden talouskasvun ja henkisen pääoman kehityksen dynamiikka on täysin tai lähes verrattavissa yhteisön jäsenvaltioiden dynamiikkaan, jotta kauppa hyödyttäisi molempia osapuolia eikä siihen liittyisi vääristymiä, polkumyyntiä ja/tai protektionistista sulkeutuneisuutta kummallakaan puolella. |
| --- | --- |

—

Toinen liittyy taloudelliseen ja markkinoiden yhdentymiseen: yhtäältä on varmistettava, että kauppa-alue ulottuu jäsenvaltioiden ulkopuolellekin, ja toisaalta on siis koeteltava voimia sellaisten maiden kanssa, joiden talouskasvun ja henkisen pääoman kehityksen dynamiikka on täysin tai lähes verrattavissa yhteisön jäsenvaltioiden dynamiikkaan, jotta kauppa hyödyttäisi molempia osapuolia eikä siihen liittyisi vääristymiä, polkumyyntiä ja/tai protektionistista sulkeutuneisuutta kummallakaan puolella.

| 1.2 | Maailman pitkän kahtiajaon aikana itäisen ja läntisen Euroopan talouksien heterogeenisyys, mutta ennen muuta poliittisten järjestelmien erilaisuus johtivat valitettavasti siihen, että vaihtotoiminta (ei pelkästään eikä niinkään kauppa, vaan myös henkinen, kulttuurinen ja yhteiskunnallinen vaihto) oli erittäin vähäistä ja että Euroopan eri puolten kansojen keskinäinen tuntemus oli yli neljänkymmenen vuoden ajan vain diplomaattisten yhteyksien tai järjestöjen ja kuntien pinnallisten kontaktien varassa. Seurauksena oli, että yhtäältä kylmän sodan lietsomat stereotypiat iskostuivat lujasti ja toisaalta väitetty kansainvälinen demokraattinen legitiimiys — jota neuvostojärjestelmän vallanpitäjillä ei ollut eikä voinut olla — vahvistui. |
| --- | --- |

1.2

Maailman pitkän kahtiajaon aikana itäisen ja läntisen Euroopan talouksien heterogeenisyys, mutta ennen muuta poliittisten järjestelmien erilaisuus johtivat valitettavasti siihen, että vaihtotoiminta (ei pelkästään eikä niinkään kauppa, vaan myös henkinen, kulttuurinen ja yhteiskunnallinen vaihto) oli erittäin vähäistä ja että Euroopan eri puolten kansojen keskinäinen tuntemus oli yli neljänkymmenen vuoden ajan vain diplomaattisten yhteyksien tai järjestöjen ja kuntien pinnallisten kontaktien varassa. Seurauksena oli, että yhtäältä kylmän sodan lietsomat stereotypiat iskostuivat lujasti ja toisaalta väitetty kansainvälinen demokraattinen legitiimiys — jota neuvostojärjestelmän vallanpitäjillä ei ollut eikä voinut olla — vahvistui.

| 1.3 | Samaan aikaan Euroopan yhteisö kuitenkin kehitti suhteitaan demokraattisiin naapurimaihin (tai diktatuurista demokratiaan siirtyneisiin maihin, kuten Kreikkaan, Espanjaan ja Portugaliin) ja vei läpi neljä laajentumisprosessia (2). Maihin, joilla ei ollut mahdollisuutta tai jotka eivät aikoneet liittyä yhteisöön, luotiin vakaat suhteet erityissopimusten avulla: vuonna 1960 perustettu Euroopan vapaakauppajärjestö (Efta) ja vuonna 1994 perustettu Euroopan talousalue (ETA) sekä suuri joukko kahdenvälisiä sopimuksia (etenkin Välimeren alueen maiden kanssa). |
| --- | --- |

1.3

Samaan aikaan Euroopan yhteisö kuitenkin kehitti suhteitaan demokraattisiin naapurimaihin (tai diktatuurista demokratiaan siirtyneisiin maihin, kuten Kreikkaan, Espanjaan ja Portugaliin) ja vei läpi neljä laajentumisprosessia (2). Maihin, joilla ei ollut mahdollisuutta tai jotka eivät aikoneet liittyä yhteisöön, luotiin vakaat suhteet erityissopimusten avulla: vuonna 1960 perustettu Euroopan vapaakauppajärjestö (Efta) ja vuonna 1994 perustettu Euroopan talousalue (ETA) sekä suuri joukko kahdenvälisiä sopimuksia (etenkin Välimeren alueen maiden kanssa).

| 1.4 | Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden lähialueiden merkitys Euroopan yhteisölle kasvoi asteittain 1980-luvun lopusta 1990-luvun alkuun. Kehityksen huipennukseksi vahvistettiin Barcelonassa vuonna 1995 pidetyssä ministerikokouksessa assosiaatiosopimuksiin ja alueellisiin hankkeisiin perustuva strateginen kumppanuus. Tavoitteena on luoda vuoteen 2010 mennessä vapaakauppaan, rauhaan, turvallisuuteen ja vaurauden jakamiseen perustuva alue. |
| --- | --- |

1.4

Välimeren etelä- ja itäpuolisten maiden lähialueiden merkitys Euroopan yhteisölle kasvoi asteittain 1980-luvun lopusta 1990-luvun alkuun. Kehityksen huipennukseksi vahvistettiin Barcelonassa vuonna 1995 pidetyssä ministerikokouksessa assosiaatiosopimuksiin ja alueellisiin hankkeisiin perustuva strateginen kumppanuus. Tavoitteena on luoda vuoteen 2010 mennessä vapaakauppaan, rauhaan, turvallisuuteen ja vaurauden jakamiseen perustuva alue.

| 1.5 | Yhteisö oli siihen mennessä pyrkinyt yhdentämään markkinoita ja valmistautui yhteisen rahajärjestelmän luomiseen. Geopoliittista tilannetta muutti kuitenkin radikaalisti Keski- ja Itä-Euroopan maiden vapautuminen neuvostojärjestelmästä sekä kyseisten maiden siirtyminen demokratiaan ja markkinatalouteen. |
| --- | --- |

1.5

Yhteisö oli siihen mennessä pyrkinyt yhdentämään markkinoita ja valmistautui yhteisen rahajärjestelmän luomiseen. Geopoliittista tilannetta muutti kuitenkin radikaalisti Keski- ja Itä-Euroopan maiden vapautuminen neuvostojärjestelmästä sekä kyseisten maiden siirtyminen demokratiaan ja markkinatalouteen.

| 1.6 | Euroopan uudelleenyhdistyminen ja 1. toukokuuta 2004 tapahtunut unionin laajentuminen ovat Euroopan sodanjälkeisen historian tärkein poliittinen saavutus, jonka ansiosta EU:lla on nyt ennennäkemättömän mittava henkinen, kulttuurinen, historiallinen, taloudellinen ja sosiaalinen pääoma. Tämän EU:ssa tapahtuneen perustavanlaatuisen määrällisen ja laadullisen mullistuksen johdosta on pyrittävä ymmärtämään syvällisesti sekä hyödynnettävä, edistettävä ja puolustettava uutta todellisuutta sekä mukautettava kaikkia yhteisön toimintalinjoja ja siis myös naapuruuspolitiikkaa. Tämä vakaa käsitys on Euroopan naapuruuspolitiikan lähtökohtana, ja ETSK yhtyy siihen täysin. Komitea on omalta osaltaan myötävaikuttanut kyseisten tulosten saavuttamiseen panostamalla laajasti yhteistyöhön ja vuoropuheluun ehdokasvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.6

Euroopan uudelleenyhdistyminen ja 1. toukokuuta 2004 tapahtunut unionin laajentuminen ovat Euroopan sodanjälkeisen historian tärkein poliittinen saavutus, jonka ansiosta EU:lla on nyt ennennäkemättömän mittava henkinen, kulttuurinen, historiallinen, taloudellinen ja sosiaalinen pääoma. Tämän EU:ssa tapahtuneen perustavanlaatuisen määrällisen ja laadullisen mullistuksen johdosta on pyrittävä ymmärtämään syvällisesti sekä hyödynnettävä, edistettävä ja puolustettava uutta todellisuutta sekä mukautettava kaikkia yhteisön toimintalinjoja ja siis myös naapuruuspolitiikkaa. Tämä vakaa käsitys on Euroopan naapuruuspolitiikan lähtökohtana, ja ETSK yhtyy siihen täysin. Komitea on omalta osaltaan myötävaikuttanut kyseisten tulosten saavuttamiseen panostamalla laajasti yhteistyöhön ja vuoropuheluun ehdokasvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

2   Euroopan naapuruuspolitiikan alkuvaihe

| 2.1 | Yleisten asiain ja ulkosuhteiden neuvosto totesi jo marraskuussa 2002, että on luotava naapuruuspolitiikka. Saman vuoden joulukuussa Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti EU:ta tiivistämään suhteitaan naapurimaihin yhteisten arvojen pohjalta, jotta Eurooppaan ei syntyisi uusia jakolinjoja ja jotta vakaus ja hyvinvointi vahvistuisivat niin EU:ssa kuin sen ulkopuolellakin. Aluksi huomiota kiinnitettiin pikemminkin Venäjän-, Ukrainan-, Valko-Venäjän- ja Moldovan-suhteisiin kuin Välimeren alueen kumppanimaihin. |
| --- | --- |

2.1

Yleisten asiain ja ulkosuhteiden neuvosto totesi jo marraskuussa 2002, että on luotava naapuruuspolitiikka. Saman vuoden joulukuussa Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti EU:ta tiivistämään suhteitaan naapurimaihin yhteisten arvojen pohjalta, jotta Eurooppaan ei syntyisi uusia jakolinjoja ja jotta vakaus ja hyvinvointi vahvistuisivat niin EU:ssa kuin sen ulkopuolellakin. Aluksi huomiota kiinnitettiin pikemminkin Venäjän-, Ukrainan-, Valko-Venäjän- ja Moldovan-suhteisiin kuin Välimeren alueen kumppanimaihin.

| 2.2 | Vuosina 2003 ja 2004 komissio julkaisi kaksi tiedonantoa ja vuonna 2004 vielä asetusehdotuksen eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen perustamisesta (3). |
| --- | --- |

2.2

Vuosina 2003 ja 2004 komissio julkaisi kaksi tiedonantoa ja vuonna 2004 vielä asetusehdotuksen eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen perustamisesta (3).

| 2.3 | Vuonna 2004 Euroopan naapuruuspolitiikkaa laajennettiin koskemaan edellä mainittujen maiden lisäksi myös Armeniaa, Azerbaidžania ja Georgiaa näiden kolmen eteläkaukasialaisen maan nimenomaisesta pyynnöstä. Aiemmin Venäjä oli jo ilmoittanut, ettei se aio osallistua Euroopan naapuruuspolitiikkaan vaan pitäytyy EU-suhteissaan erityisessä ”strategisessa kumppanuudessa”. Euroopan naapuruuspolitiikkaa ei myöskään sovelleta Balkanin vakautussopimuksen piiriin kuuluviin ja/tai ehdokasvaltion asemassa oleviin Balkanin maihin (esim. Kroatia) eikä Turkkiin. (Se oli aiemmin mukana Välimeren alueen kumppanuuspolitiikassa ja on nykyisin ehdokasvaltio; liittymisneuvottelut käynnistyivät 3. lokakuuta 2005.) |
| --- | --- |

2.3

Vuonna 2004 Euroopan naapuruuspolitiikkaa laajennettiin koskemaan edellä mainittujen maiden lisäksi myös Armeniaa, Azerbaidžania ja Georgiaa näiden kolmen eteläkaukasialaisen maan nimenomaisesta pyynnöstä. Aiemmin Venäjä oli jo ilmoittanut, ettei se aio osallistua Euroopan naapuruuspolitiikkaan vaan pitäytyy EU-suhteissaan erityisessä ”strategisessa kumppanuudessa”. Euroopan naapuruuspolitiikkaa ei myöskään sovelleta Balkanin vakautussopimuksen piiriin kuuluviin ja/tai ehdokasvaltion asemassa oleviin Balkanin maihin (esim. Kroatia) eikä Turkkiin. (Se oli aiemmin mukana Välimeren alueen kumppanuuspolitiikassa ja on nykyisin ehdokasvaltio; liittymisneuvottelut käynnistyivät 3. lokakuuta 2005.)

| 2.4 | Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on, että naapurimaiden kanssa harjoitetaan yhteistä politiikkaa lukuisilla aloilla. Se edellyttää, että EU ja kumppanimaat sitoutuvat merkittävällä tavalla edistämään yhteisiä arvoja (yhteisen omistajuuden tai omaksi kokemisen periaate), joita ovat oikeusvaltio, hyvä hallinto, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen, sukupuolten tasa-arvon vahvistaminen sekä markkinatalous ja kestävä kehitys. Kumppanimailta edellytetään myös erityistä sitoutumista joukkotuhoaseiden leviämisen ja terrorismin vastaisiin toimiin, kansainvälisten oikeusperiaatteiden kunnioittamiseen sekä konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

2.4

Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on, että naapurimaiden kanssa harjoitetaan yhteistä politiikkaa lukuisilla aloilla. Se edellyttää, että EU ja kumppanimaat sitoutuvat merkittävällä tavalla edistämään yhteisiä arvoja (yhteisen omistajuuden tai omaksi kokemisen periaate), joita ovat oikeusvaltio, hyvä hallinto, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen, sukupuolten tasa-arvon vahvistaminen sekä markkinatalous ja kestävä kehitys. Kumppanimailta edellytetään myös erityistä sitoutumista joukkotuhoaseiden leviämisen ja terrorismin vastaisiin toimiin, kansainvälisten oikeusperiaatteiden kunnioittamiseen sekä konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen.

| 2.5 | Yhteisymmärryksessä kumppanimaiden kanssa laaditaan kansallisia toimintasuunnitelmia, joissa otetaan huomioon eri tahojen erityispiirteet ja vaatimukset (eriyttämisperiaate) mutta joiden yhteiset painopisteet perustuvat edellä mainittujen arvojen edistämiseen. Tämän jälkeen asianomaiset assosiaationeuvostot hyväksyvät kansalliset toimintasuunnitelmat, ja niitä toteuttavat yhteistyössä kyseinen kumppanimaa ja EU. Unioni valvoo toimintasuunnitelmien toteutusta komission säännöllisten selontekojen avulla. Näin strategian kehitystä voidaan mukauttaa myös sen mukaan, millaisia tuloksia kukin kumppanimaa saavuttaa. |
| --- | --- |

2.5

Yhteisymmärryksessä kumppanimaiden kanssa laaditaan kansallisia toimintasuunnitelmia, joissa otetaan huomioon eri tahojen erityispiirteet ja vaatimukset (eriyttämisperiaate) mutta joiden yhteiset painopisteet perustuvat edellä mainittujen arvojen edistämiseen. Tämän jälkeen asianomaiset assosiaationeuvostot hyväksyvät kansalliset toimintasuunnitelmat, ja niitä toteuttavat yhteistyössä kyseinen kumppanimaa ja EU. Unioni valvoo toimintasuunnitelmien toteutusta komission säännöllisten selontekojen avulla. Näin strategian kehitystä voidaan mukauttaa myös sen mukaan, millaisia tuloksia kukin kumppanimaa saavuttaa.

| 2.6 | Kuluvalla ohjelmakaudella (vuoden 2006 loppuun saakka) resurssit saadaan Tacis- ja Meda-ohjelmista. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin sen sijaan on tarkoitus sisällyttää yksi yhtenäinen ENP:n rahoitusväline (eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline). Sen määrärahoja ei ole vielä määritelty, mutta komission ehdotuksen mukaan ne olisivat noin kaksinkertaiset edellä mainittujen kahden ohjelman nykyisiin määrärahoihin verrattuna. |
| --- | --- |

2.6

Kuluvalla ohjelmakaudella (vuoden 2006 loppuun saakka) resurssit saadaan Tacis- ja Meda-ohjelmista. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin sen sijaan on tarkoitus sisällyttää yksi yhtenäinen ENP:n rahoitusväline (eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline). Sen määrärahoja ei ole vielä määritelty, mutta komission ehdotuksen mukaan ne olisivat noin kaksinkertaiset edellä mainittujen kahden ohjelman nykyisiin määrärahoihin verrattuna.

| 2.7 | ETSK:n on valitettavasti todettava, että komissio ei ole toistaiseksi esittänyt asiakirjoissaan eikä kansallisten toimintasuunnitelmien määrittämistä koskevissa neuvotteluissa mitään yhteisön kehitykseen tiiviisti liittyvää tai sellaista, mikä edistäisi yhdentymisprosessia ja lisäisi sen demokraattisuutta ja siihen osallistumista. Erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kuulemistoiminta puuttuvat. ETSK on maininnut komissiolle näistä puutteista jo useaan otteeseen ja odottaa, että kaikki yhteisön vastuutahot tekevät parhaansa, jotta kyseisistä seikoista tulee kansallisten toimintasuunnitelmien toteutuksessa yleinen käytäntö. |
| --- | --- |

2.7

ETSK:n on valitettavasti todettava, että komissio ei ole toistaiseksi esittänyt asiakirjoissaan eikä kansallisten toimintasuunnitelmien määrittämistä koskevissa neuvotteluissa mitään yhteisön kehitykseen tiiviisti liittyvää tai sellaista, mikä edistäisi yhdentymisprosessia ja lisäisi sen demokraattisuutta ja siihen osallistumista. Erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kuulemistoiminta puuttuvat. ETSK on maininnut komissiolle näistä puutteista jo useaan otteeseen ja odottaa, että kaikki yhteisön vastuutahot tekevät parhaansa, jotta kyseisistä seikoista tulee kansallisten toimintasuunnitelmien toteutuksessa yleinen käytäntö.

3   Naapuruuden käsite ja puitteisiin liittyvät ongelmat

| 3.1 | Naapuruuden käsite saattaa vaikuttaa intuitiivisesti varsin selkeältä, mutta ei ole lainkaan itsestään selvää, mistä tällaiseen sisäiseen näkemykseen perustuvaan erittäin kunnianhimoiseen politiikkaan saadaan tarvittavaa strategista kurinalaisuutta. EU:n ulkopolitiikka on itse asiassa vielä niukkaa, sillä jäsenvaltiot pitävät mustasukkaisesti kiinni monista ulkopolitiikkaan liittyvistä toimivaltuuksista ja käyttävät niitä itse. Ongelma liittyy sen ymmärtämiseen, että EU:n harjoittama ulkopolitiikka ei vie jäsenvaltioilta niiden omia kansainvälisiä strategioita vaan voi päinvastoin täydentää niitä ja antaa niille lisäarvoa. Tämä edellyttää jäsenvaltioilta yhä enemmän tahtoa toimia yhdessä ja luoda jäsenvaltioiden ulkopoliittisten toimien koordinointivälineitä, jotta voidaan varmistaa kaikkien tietyllä alueella toimivien osapuolten toiminnan johdonmukaisuus ja tehokkuus. Tämä tavoite voidaan saavuttaa Euroopan naapuruuspolitiikassa sillä nimenomaisella ehdolla, että jäsenvaltiot ja EU pyrkivät päättäväisesti varmistamaan johdonmukaisuuden yhteisön tason puitteiden kanssa ja esiintyvät keskustelukumppanien edessä ryhmänä, jolla on samat tavoitteet ja joka esittää yhteneviä ehdotuksia. |
| --- | --- |

3.1

Naapuruuden käsite saattaa vaikuttaa intuitiivisesti varsin selkeältä, mutta ei ole lainkaan itsestään selvää, mistä tällaiseen sisäiseen näkemykseen perustuvaan erittäin kunnianhimoiseen politiikkaan saadaan tarvittavaa strategista kurinalaisuutta. EU:n ulkopolitiikka on itse asiassa vielä niukkaa, sillä jäsenvaltiot pitävät mustasukkaisesti kiinni monista ulkopolitiikkaan liittyvistä toimivaltuuksista ja käyttävät niitä itse. Ongelma liittyy sen ymmärtämiseen, että EU:n harjoittama ulkopolitiikka ei vie jäsenvaltioilta niiden omia kansainvälisiä strategioita vaan voi päinvastoin täydentää niitä ja antaa niille lisäarvoa. Tämä edellyttää jäsenvaltioilta yhä enemmän tahtoa toimia yhdessä ja luoda jäsenvaltioiden ulkopoliittisten toimien koordinointivälineitä, jotta voidaan varmistaa kaikkien tietyllä alueella toimivien osapuolten toiminnan johdonmukaisuus ja tehokkuus. Tämä tavoite voidaan saavuttaa Euroopan naapuruuspolitiikassa sillä nimenomaisella ehdolla, että jäsenvaltiot ja EU pyrkivät päättäväisesti varmistamaan johdonmukaisuuden yhteisön tason puitteiden kanssa ja esiintyvät keskustelukumppanien edessä ryhmänä, jolla on samat tavoitteet ja joka esittää yhteneviä ehdotuksia.

| 3.2 | ETSK:n mielestä naapuruuspolitiikan käsitettä ei voida määritellä pelkästään maantieteellisistä lähtökohdista. Alaviitteessä 3 mainittujen asiakirjojen perusteella Euroopan naapuruuspolitiikasta saa päin vastoin sellaisen käsityksen, että sen yhteydessä korostuvat voimakkaasti yhteiset arvot, kulttuuri ja tavoitteet (tai näiden seikkojen yhteisyyden tavoittelu) (4). Naapuruus on siis maantieteellistä, mutta myös ennen muuta poliittista ja arvojen lähekkäisyyttä. Tällä hetkellä ei siis voida sulkea pois muiden maiden osallistumista ENP:hen tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.2

ETSK:n mielestä naapuruuspolitiikan käsitettä ei voida määritellä pelkästään maantieteellisistä lähtökohdista. Alaviitteessä 3 mainittujen asiakirjojen perusteella Euroopan naapuruuspolitiikasta saa päin vastoin sellaisen käsityksen, että sen yhteydessä korostuvat voimakkaasti yhteiset arvot, kulttuuri ja tavoitteet (tai näiden seikkojen yhteisyyden tavoittelu) (4). Naapuruus on siis maantieteellistä, mutta myös ennen muuta poliittista ja arvojen lähekkäisyyttä. Tällä hetkellä ei siis voida sulkea pois muiden maiden osallistumista ENP:hen tulevaisuudessa.

| 3.3 | Toteutettavien toimien yhteisen omistajuuden (omaksi kokemisen) periaatteen yhteydessä yhtenä vaikeutena saattaa olla se, että naapuruuspolitiikkaan osallistuville kumppanimaille ei ole tarjolla unionin jäsenyyttä. Sellainen mahdollisuus kannustaisi varmasti paljon enemmän, mutta tulee huomata, että kansalliset toimintasuunnitelmat ovat sisällöltään, menettelytavoiltaan ja suhteellisesti myös toteuttamismäärärahoiltaan samankaltaisia tai jopa aivan vastaavia kuin unioniin viimeksi liittyneiden jäsenvaltioiden liittymisprosessit. Myös kumppanimaiden kehittämispolitiikan toteuttamismekanismeissa tulisi ottaa mallia rakennepolitiikkaan liittyvistä kokemuksista, ja niiden tulisi perustua EU:n ja kumppanimaiden hyvin tiiviiseen yhteistyöhön. Euroopan naapuruuspolitiikan metodologisiin ominaispiirteisiin kuuluu eteneminen askel askeleelta, jonka ansiosta käytettyjä menetelmiä ja välineitä voidaan tarkistaa. Tärkeää on etenkin se, että näin voidaan analysoida merkittäviä kehityskulkuja, jotka saattaisivat antaa aihetta muokata jo määriteltyjä tavoitteita. Jo ENP:n ”uudessa vaiheessa” aiotaan lisätä entisestään yhteyksiä kansallisia toimintasuunnitelmia parhaiten toteuttaviin kumppanimaihin. Kyse on eräänlaisesta palkinnosta, jonka avulla pyritään edelleen tiivistämään taloudellisia, poliittisia ja toivottavasti myös yhteiskunnallisia suhteita ja vastaamaan siten kumppanimaiden väestön toisinaan innokkaisiinkin odotuksiin. Näin ollen ETSK katsoo, että nyt ei pidä esittää joustamattomia puitteita, joilla suljettaisiin liittymismahdollisuudet kokonaan pois, eikä myöskään ruokkia vääriä odotuksia. |
| --- | --- |

3.3

Toteutettavien toimien yhteisen omistajuuden (omaksi kokemisen) periaatteen yhteydessä yhtenä vaikeutena saattaa olla se, että naapuruuspolitiikkaan osallistuville kumppanimaille ei ole tarjolla unionin jäsenyyttä. Sellainen mahdollisuus kannustaisi varmasti paljon enemmän, mutta tulee huomata, että kansalliset toimintasuunnitelmat ovat sisällöltään, menettelytavoiltaan ja suhteellisesti myös toteuttamismäärärahoiltaan samankaltaisia tai jopa aivan vastaavia kuin unioniin viimeksi liittyneiden jäsenvaltioiden liittymisprosessit. Myös kumppanimaiden kehittämispolitiikan toteuttamismekanismeissa tulisi ottaa mallia rakennepolitiikkaan liittyvistä kokemuksista, ja niiden tulisi perustua EU:n ja kumppanimaiden hyvin tiiviiseen yhteistyöhön. Euroopan naapuruuspolitiikan metodologisiin ominaispiirteisiin kuuluu eteneminen askel askeleelta, jonka ansiosta käytettyjä menetelmiä ja välineitä voidaan tarkistaa. Tärkeää on etenkin se, että näin voidaan analysoida merkittäviä kehityskulkuja, jotka saattaisivat antaa aihetta muokata jo määriteltyjä tavoitteita. Jo ENP:n ”uudessa vaiheessa” aiotaan lisätä entisestään yhteyksiä kansallisia toimintasuunnitelmia parhaiten toteuttaviin kumppanimaihin. Kyse on eräänlaisesta palkinnosta, jonka avulla pyritään edelleen tiivistämään taloudellisia, poliittisia ja toivottavasti myös yhteiskunnallisia suhteita ja vastaamaan siten kumppanimaiden väestön toisinaan innokkaisiinkin odotuksiin. Näin ollen ETSK katsoo, että nyt ei pidä esittää joustamattomia puitteita, joilla suljettaisiin liittymismahdollisuudet kokonaan pois, eikä myöskään ruokkia vääriä odotuksia.

| 3.4 | Komissio julkaisi maaliskuussa 2005 tiedonannon (5), jossa esitetään Etelä-Kaukasian kolmea valtiota sekä Egyptiä ja Libanonia koskevat suositukset. Kyseisille valtioille ei vielä ole hyväksytty kansallisia toimintasuunnitelmia. EU:n neuvosto ilmaisi 25. huhtikuuta 2005 pitämässään kokouksessa kannattavansa asiakirjaa ja toivoi, että kansalliset toimintasuunnitelmat saataisiin pian valmiiksi, jotta toimivaltaiset elimet (assosiaationeuvostot) voivat hyväksyä ne ripeästi ja suunnitelmia voidaan alkaa toteuttaa. Lisäksi neuvosto kiinnitti jälleen huomiota siihen, että eriyttämisperiaatetta tulee soveltaa, ja korosti samalla Etelä-Kaukasian kolmen valtion vakuuttaneen, että ne aikovat hyödyntää ENP:n välineitä parhaalla mahdollisella tavalla alueyhteistyön lujittamiseksi (ks. myös kohta 4). |
| --- | --- |

3.4

Komissio julkaisi maaliskuussa 2005 tiedonannon (5), jossa esitetään Etelä-Kaukasian kolmea valtiota sekä Egyptiä ja Libanonia koskevat suositukset. Kyseisille valtioille ei vielä ole hyväksytty kansallisia toimintasuunnitelmia. EU:n neuvosto ilmaisi 25. huhtikuuta 2005 pitämässään kokouksessa kannattavansa asiakirjaa ja toivoi, että kansalliset toimintasuunnitelmat saataisiin pian valmiiksi, jotta toimivaltaiset elimet (assosiaationeuvostot) voivat hyväksyä ne ripeästi ja suunnitelmia voidaan alkaa toteuttaa. Lisäksi neuvosto kiinnitti jälleen huomiota siihen, että eriyttämisperiaatetta tulee soveltaa, ja korosti samalla Etelä-Kaukasian kolmen valtion vakuuttaneen, että ne aikovat hyödyntää ENP:n välineitä parhaalla mahdollisella tavalla alueyhteistyön lujittamiseksi (ks. myös kohta 4).

4   Eri alojen ongelmat

| 4.1 | Euroopan naapuruuspolitiikalle on ominaista voimakas EU:n ja kumppanimaan välinen bilateraalisuus, mutta ENP:n toteuttamisalueilla (karkeasti jaoteltuina: Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat ja Etelä-Kaukasian maat) on sisäisiä erityispiirteitä, joiden vuoksi toteuttamisesta vastaavien tahojen tulisi kiinnittää erityishuomiota alueiden sisäisen synergian ja suhteiden edistämiseen. Tämä tavoite voidaan saavuttaa sellaisten kohdennettujen toimien ja kannustimien avulla, jotka helpottavat alueiden sisäisten ja välisten suhteiden ja yhteistyön kehittämistä ja tekevät siitä tavoittelemisen arvoista. Tästä olisi hyötyä paitsi kolmen toteuttamisalueen maille, jotka usein pyytävät sitä nimenomaisesti, myös vakaudelle, turvallisuudelle ja rauhalle koko EU:ssa sekä ENP:n toteuttamisalueiden ulkopuolisissakin maissa. On kuitenkin tärkeää säilyttää joustava ja pragmaattinen lähestymistapa, jotta kahdenvälisyys ja sekä alueiden sisäinen että niiden välinen yhteistyö pysyvät asianmukaisessa tasapainossa. |
| --- | --- |

4.1

Euroopan naapuruuspolitiikalle on ominaista voimakas EU:n ja kumppanimaan välinen bilateraalisuus, mutta ENP:n toteuttamisalueilla (karkeasti jaoteltuina: Keski- ja Itä-Euroopan maat, Välimeren maat ja Etelä-Kaukasian maat) on sisäisiä erityispiirteitä, joiden vuoksi toteuttamisesta vastaavien tahojen tulisi kiinnittää erityishuomiota alueiden sisäisen synergian ja suhteiden edistämiseen. Tämä tavoite voidaan saavuttaa sellaisten kohdennettujen toimien ja kannustimien avulla, jotka helpottavat alueiden sisäisten ja välisten suhteiden ja yhteistyön kehittämistä ja tekevät siitä tavoittelemisen arvoista. Tästä olisi hyötyä paitsi kolmen toteuttamisalueen maille, jotka usein pyytävät sitä nimenomaisesti, myös vakaudelle, turvallisuudelle ja rauhalle koko EU:ssa sekä ENP:n toteuttamisalueiden ulkopuolisissakin maissa. On kuitenkin tärkeää säilyttää joustava ja pragmaattinen lähestymistapa, jotta kahdenvälisyys ja sekä alueiden sisäinen että niiden välinen yhteistyö pysyvät asianmukaisessa tasapainossa.

| 4.2 | ENP:n toteuttamismekanismiin liittyy jonkin verran eri kumppanimaiden välistä kilpailua. EU:n kumppanimaan asema voi parantua (lisää helpotuksia, lisää tukea keskeisiin toimiin, yhä avoimemmat markkinat, henkilöiden liikkuvuuden helpottuminen jne.) sitä mukaa kuin se saavuttaa yhdessä EU:n kanssa sovittuja tavoitteita. Kilpailua voi ilmetä myös toteuttamisalueiden tasolla. Silloin tulee pyrkiä tarkoin välttämään sitä, että suurista vaikeuksista kärsivillä toteuttamisalueilla tai niihin kuuluvilla mailla olisi aihetta turhautumiseen ja luovuttamisen haluun. Maiden välisiä yhteyksiä on ratkaisevan tärkeää edistää, sillä on helpompaa kehittää keskinäistä ymmärtämystä ja keksiä mahdollisia yhteistyömuotoja, joita ei ehkä ole aiemmin tultu ajatelleeksi, jos kaikki ENP:n toteuttajat ovat vakuuttuneita siitä, ettei työtä tehdä vain itseä varten vaan myös suuren yhteisen hankkeen hyväksi. Kansalaisyhteiskunta voi omalla panoksellaan viedä tällaista kehitystä voimakkaasti eteenpäin. |
| --- | --- |

4.2

ENP:n toteuttamismekanismiin liittyy jonkin verran eri kumppanimaiden välistä kilpailua. EU:n kumppanimaan asema voi parantua (lisää helpotuksia, lisää tukea keskeisiin toimiin, yhä avoimemmat markkinat, henkilöiden liikkuvuuden helpottuminen jne.) sitä mukaa kuin se saavuttaa yhdessä EU:n kanssa sovittuja tavoitteita. Kilpailua voi ilmetä myös toteuttamisalueiden tasolla. Silloin tulee pyrkiä tarkoin välttämään sitä, että suurista vaikeuksista kärsivillä toteuttamisalueilla tai niihin kuuluvilla mailla olisi aihetta turhautumiseen ja luovuttamisen haluun. Maiden välisiä yhteyksiä on ratkaisevan tärkeää edistää, sillä on helpompaa kehittää keskinäistä ymmärtämystä ja keksiä mahdollisia yhteistyömuotoja, joita ei ehkä ole aiemmin tultu ajatelleeksi, jos kaikki ENP:n toteuttajat ovat vakuuttuneita siitä, ettei työtä tehdä vain itseä varten vaan myös suuren yhteisen hankkeen hyväksi. Kansalaisyhteiskunta voi omalla panoksellaan viedä tällaista kehitystä voimakkaasti eteenpäin.

| 4.3 | Kaikilla kolmella suurella ENP:n toteuttamisalueella on kuitenkin myös selkeästi näkyviä, piileviä tai mahdollisesti puhkeavia konflikteja. Jännitteitä esiintyy myös eräiden kumppanimaiden sisällä, etenkin maissa, joissa demokratia ei ole vakiintunutta. EU:ssa mahdollisesti aiheutuvista seurauksista on oikeutettua kantaa huolta, mutta vielä tärkeämpää on huoli kumppanimaiden ja niiden väestön turvallisuudesta ja vakaudesta. Kansallisia toimintasuunnitelmia toteutettaessa tulee siis kiinnittää jatkuvasti erityishuomiota kohdennettuihin toimiin, joiden avulla pyritään nimenomaan purkamaan jännitteiden ja erimielisyyksien syitä, luomaan edellytyksiä vaikeuksien voittamiselle ja edistämään maiden, kansantalouksien ja kansojen yhteistyötä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on tietenkin voitava osallistua kyseisiin toimiin. Tällaiset organisaatiot ovat taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen yhteistyön keskeisiä toimijoita, ja yhteistyö puolestaan on ehdottoman välttämätöntä rauhanomaiselle yhteiselolle. |
| --- | --- |

4.3

Kaikilla kolmella suurella ENP:n toteuttamisalueella on kuitenkin myös selkeästi näkyviä, piileviä tai mahdollisesti puhkeavia konflikteja. Jännitteitä esiintyy myös eräiden kumppanimaiden sisällä, etenkin maissa, joissa demokratia ei ole vakiintunutta. EU:ssa mahdollisesti aiheutuvista seurauksista on oikeutettua kantaa huolta, mutta vielä tärkeämpää on huoli kumppanimaiden ja niiden väestön turvallisuudesta ja vakaudesta. Kansallisia toimintasuunnitelmia toteutettaessa tulee siis kiinnittää jatkuvasti erityishuomiota kohdennettuihin toimiin, joiden avulla pyritään nimenomaan purkamaan jännitteiden ja erimielisyyksien syitä, luomaan edellytyksiä vaikeuksien voittamiselle ja edistämään maiden, kansantalouksien ja kansojen yhteistyötä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on tietenkin voitava osallistua kyseisiin toimiin. Tällaiset organisaatiot ovat taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen yhteistyön keskeisiä toimijoita, ja yhteistyö puolestaan on ehdottoman välttämätöntä rauhanomaiselle yhteiselolle.

| 4.3.1 | Tulee myös varmistaa, että EU:n eri ulkosuhdealoitteita kehitetään sopusointuisesti ENP:n eri osatekijöiden kanssa. Tässä yhteydessä erityisen arkaluonteisia ovat strategiseen kumppanuuteen liittyvät Venäjän-suhteet, kuten taannoinen kaasukriisi osoitti. Lisäksi (eikä ainoastaan Ukrainan tapauksessa) on hyvä tarkistaa huolellisesti mm. kaikki sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset, joita markkinatalouden aseman tunnustamisesta saattaa aiheutua asianomaiselle maalle ja EU:lle. |
| --- | --- |

4.3.1

Tulee myös varmistaa, että EU:n eri ulkosuhdealoitteita kehitetään sopusointuisesti ENP:n eri osatekijöiden kanssa. Tässä yhteydessä erityisen arkaluonteisia ovat strategiseen kumppanuuteen liittyvät Venäjän-suhteet, kuten taannoinen kaasukriisi osoitti. Lisäksi (eikä ainoastaan Ukrainan tapauksessa) on hyvä tarkistaa huolellisesti mm. kaikki sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset, joita markkinatalouden aseman tunnustamisesta saattaa aiheutua asianomaiselle maalle ja EU:lle.

| 4.3.2 | Olisi tekopyhää olla mainitsematta tässä yhteydessä, että ENP:n tavoitteisiin kuuluu myös hyvien suhteiden ylläpitäminen maihin, jotka ovat EU:n energiantuotannon raaka-aineiden toimittajia. Asiassa ei ole mitään järisyttävää, jos seuraavat ehdot täyttyvät: Energiahuollon varmuudesta on aivan oikeutettua kantaa huolta, mutta huoli ei saa käydä kumppanimaiden sopusointuista taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevan tavoitteen edelle. Lisäksi jäsenvaltioiden tulee toimia nykyistä johdonmukaisemmin ja osoittaa aitoa halua keskinäiseen yhteistyöhön ratkaisujen löytämiseksi energia-alan ongelmiin, jotka ovat sekä arkaluonteisia että strategisen tärkeitä. |
| --- | --- |

4.3.2

Olisi tekopyhää olla mainitsematta tässä yhteydessä, että ENP:n tavoitteisiin kuuluu myös hyvien suhteiden ylläpitäminen maihin, jotka ovat EU:n energiantuotannon raaka-aineiden toimittajia. Asiassa ei ole mitään järisyttävää, jos seuraavat ehdot täyttyvät: Energiahuollon varmuudesta on aivan oikeutettua kantaa huolta, mutta huoli ei saa käydä kumppanimaiden sopusointuista taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevan tavoitteen edelle. Lisäksi jäsenvaltioiden tulee toimia nykyistä johdonmukaisemmin ja osoittaa aitoa halua keskinäiseen yhteistyöhön ratkaisujen löytämiseksi energia-alan ongelmiin, jotka ovat sekä arkaluonteisia että strategisen tärkeitä.

| 4.4 | Saman logiikan ja samojen tavoitteiden mukaisesti keskeisellä sijalla on EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden rajatylittävä yhteistyö. Suurella osalla uusia jäsenvaltioita on yhteistä rajaa ENP:hen osallistuvien valtioiden kanssa, joten ne ovat yhtäältä alttiita naapuruuteen liittyville ongelmille ja voivat toisaalta hyödyntää maantieteellisen läheisyyden tarjoamat mahdollisuudet. ENP:n avulla tuleekin pyrkiä minimoimaan (poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen) epävakauden riskit sekä etenkin helpottamaan myönteisten mahdollisuuksien muuttamista konkreettisiksi toimintalinjoiksi ja kaikkia osapuolia hyödyttäviksi tuloksiksi. Tämä vaikuttaisi myönteisesti koko yhteisön alueeseen, joka on nyt hyvin avoin ja yhtenäinen, lisäämällä ja parantamalla kauppaa sekä lisäämällä turvallisuutta ja kansojen keskinäistä tuntemusta. |
| --- | --- |

4.4

Saman logiikan ja samojen tavoitteiden mukaisesti keskeisellä sijalla on EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden rajatylittävä yhteistyö. Suurella osalla uusia jäsenvaltioita on yhteistä rajaa ENP:hen osallistuvien valtioiden kanssa, joten ne ovat yhtäältä alttiita naapuruuteen liittyville ongelmille ja voivat toisaalta hyödyntää maantieteellisen läheisyyden tarjoamat mahdollisuudet. ENP:n avulla tuleekin pyrkiä minimoimaan (poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen) epävakauden riskit sekä etenkin helpottamaan myönteisten mahdollisuuksien muuttamista konkreettisiksi toimintalinjoiksi ja kaikkia osapuolia hyödyttäviksi tuloksiksi. Tämä vaikuttaisi myönteisesti koko yhteisön alueeseen, joka on nyt hyvin avoin ja yhtenäinen, lisäämällä ja parantamalla kauppaa sekä lisäämällä turvallisuutta ja kansojen keskinäistä tuntemusta.

| 4.5 | Käsillä olevassa lausunnossa ei pyritä analysoimaan eri maiden tai alueiden erityisoloja, koska ETSK on jo aiemmin laatinut kannanottoja erityisesti Välimeren alueesta ja uusista Itä-Euroopassa sijaitsevista naapurivaltioista, kuten lausunnon alussa todettiin. ETSK toteutti Kiovassa helmikuussa 2006 aloitteen Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Aloite osoitti, että kyseiset organisaatiot — jotka ovat hyvin innostuneita EU:sta ja odottavat ENP:ltä paljon — ovat erittäin elinvoimaisia ja että uusia Itä-Euroopassa sijaitsevia naapurivaltioita käsittelevällä lausunnolla aloitettu työ alkaa kantaa hedelmää. ETSK:n vakaana tavoitteena on nykyistä järjestelmällisempi ja pysyvämpi vuoropuhelu ja yhteistyö Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.5

Käsillä olevassa lausunnossa ei pyritä analysoimaan eri maiden tai alueiden erityisoloja, koska ETSK on jo aiemmin laatinut kannanottoja erityisesti Välimeren alueesta ja uusista Itä-Euroopassa sijaitsevista naapurivaltioista, kuten lausunnon alussa todettiin. ETSK toteutti Kiovassa helmikuussa 2006 aloitteen Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. Aloite osoitti, että kyseiset organisaatiot — jotka ovat hyvin innostuneita EU:sta ja odottavat ENP:ltä paljon — ovat erittäin elinvoimaisia ja että uusia Itä-Euroopassa sijaitsevia naapurivaltioita käsittelevällä lausunnolla aloitettu työ alkaa kantaa hedelmää. ETSK:n vakaana tavoitteena on nykyistä järjestelmällisempi ja pysyvämpi vuoropuhelu ja yhteistyö Ukrainan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

| 4.5.1 | ETSK ilmaisee olevansa syvästi huolissaan Valko-Venäjän viimeaikaisista tapahtumista. Komitea tuomitsee sortotoimet sekä epädemokraattiset ja vainoon perustuvat toimintatavat, jotka loukkaavat sosiaalisia ja kansalaisoikeuksia. ETSK aikoo jatkaa suhteiden tiivistämistä Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja valmistelee aihetta käsittelevää lausuntoa (6). |
| --- | --- |

4.5.1

ETSK ilmaisee olevansa syvästi huolissaan Valko-Venäjän viimeaikaisista tapahtumista. Komitea tuomitsee sortotoimet sekä epädemokraattiset ja vainoon perustuvat toimintatavat, jotka loukkaavat sosiaalisia ja kansalaisoikeuksia. ETSK aikoo jatkaa suhteiden tiivistämistä Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin ja valmistelee aihetta käsittelevää lausuntoa (6).

| 4.5.2 | Sitä vastoin ETSK:lla ei valitettavasti vielä ole selkeää käsitystä Etelä-Kaukasian maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioista eikä edes kiinteitä yhteyksiä niihin. Tämä puute voitaisiin piakkoin korjata perehtymällä aiheeseen tiedonannon ja mahdollisesti erillisen lausunnon avulla. |
| --- | --- |

4.5.2

Sitä vastoin ETSK:lla ei valitettavasti vielä ole selkeää käsitystä Etelä-Kaukasian maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioista eikä edes kiinteitä yhteyksiä niihin. Tämä puute voitaisiin piakkoin korjata perehtymällä aiheeseen tiedonannon ja mahdollisesti erillisen lausunnon avulla.

5   Menetelmät ja rahoitusvälineet

| 5.1 | Kansallisten toimintasuunnitelmien toteuttamismenetelmään kuuluu EU:n ja asianomaisten maiden viranomaisten pysyvä vuoropuhelu ja neuvottelu, ja kaikkien osapuolten tulee noudattaa toimien toteutuksessa yhteisössä käytettäviä menettelyjä. ETSK on jo aiemmin ilmaissut olevansa syvästi huolissaan siitä, että Meda-ohjelman yhteydessä etenkin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on ollut vaikea hakea tukea (7). Sen lisäksi, että kurin tulee olla erittäin tiukkaa määrärahojen epäasianmukaisen käytön välttämiseksi, on tuen myöntämis- ja valvontamenettelyjen oltava selkeitä, avoimia (esimerkiksi lomakkeet tulee kääntää kohdealueiden kielille!), yksinkertaisia ja suoraan yhdistettävissä ENP:n poliittisiin tavoitteisiin. Paisuttamalla tuen hakumenettelyjä kohtuuttomasti ja tekemällä niistä hyvin monimutkaisia ja byrokraattisia ei voida lisätä sitoutuneisuutta keskeisiin tavoitteisiin eikä tehostaa toimintaa tarvittavalla tavalla. Päinvastoin näin edistetään yhteistyöhön liittyvää ammattimaista toimintaa (konsulttiyritykset), minkä johdosta kumppaniosapuolten erityispiirteiden kirjo ja aloitteellisuus laimenevat. EU:n viranomaiset korostavat, että ENP:n tulee olla tarpeiden mukaan räätälöityä politiikkaa. Se onkin hyvin tärkeää, mutta ehtona on, että räätälöinti ilmenee myös toteuttamismenetelmissä. Niiden tulee olla järjestelmällisesti ja säännönmukaisesti sidoksissa eri maiden taloudelliseen ja sosiaaliseen todellisuuteen sekä yhteiskunnan eri toimijoiden ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

5.1

Kansallisten toimintasuunnitelmien toteuttamismenetelmään kuuluu EU:n ja asianomaisten maiden viranomaisten pysyvä vuoropuhelu ja neuvottelu, ja kaikkien osapuolten tulee noudattaa toimien toteutuksessa yhteisössä käytettäviä menettelyjä. ETSK on jo aiemmin ilmaissut olevansa syvästi huolissaan siitä, että Meda-ohjelman yhteydessä etenkin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on ollut vaikea hakea tukea (7). Sen lisäksi, että kurin tulee olla erittäin tiukkaa määrärahojen epäasianmukaisen käytön välttämiseksi, on tuen myöntämis- ja valvontamenettelyjen oltava selkeitä, avoimia (esimerkiksi lomakkeet tulee kääntää kohdealueiden kielille!), yksinkertaisia ja suoraan yhdistettävissä ENP:n poliittisiin tavoitteisiin. Paisuttamalla tuen hakumenettelyjä kohtuuttomasti ja tekemällä niistä hyvin monimutkaisia ja byrokraattisia ei voida lisätä sitoutuneisuutta keskeisiin tavoitteisiin eikä tehostaa toimintaa tarvittavalla tavalla. Päinvastoin näin edistetään yhteistyöhön liittyvää ammattimaista toimintaa (konsulttiyritykset), minkä johdosta kumppaniosapuolten erityispiirteiden kirjo ja aloitteellisuus laimenevat. EU:n viranomaiset korostavat, että ENP:n tulee olla tarpeiden mukaan räätälöityä politiikkaa. Se onkin hyvin tärkeää, mutta ehtona on, että räätälöinti ilmenee myös toteuttamismenetelmissä. Niiden tulee olla järjestelmällisesti ja säännönmukaisesti sidoksissa eri maiden taloudelliseen ja sosiaaliseen todellisuuteen sekä yhteiskunnan eri toimijoiden ymmärrettävissä.

| 5.1.1 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vaikeudet päästä mukaan ohjelmiin ja hyödyntää niihin liittyviä määrärahoja johtuvat ainakin osittain sääntöjen ja menettelyjen puutteellisesta tai epätarkasta tuntemuksesta. Osallistumista yhteisön ohjelmiin tai EU:n politiikkaan liittyviin toimiin ei voida tarkastella samalla mittapuulla kuin tarjouskilpailuja, joiden yhteydessä tarjoajilla tulee olla omasta takaa osallistumisen edellyttämät tiedot ja organisatoriset välineet. Yhteisön elinten on kannettava tarkasti määritelty vastuunsa ja tuettava yhteiskunnallisia ja yhteiskunnallis-ammatillisia organisaatioita, jotta ne voivat hankkia tarvittavia valmiuksia ja asiantuntemusta. Vielä jonkin aikaa sitten komissio toimi tämänsuuntaisesti ja järjesti hankkeisiin osallistuville kohtuuhintaisia kursseja. Sittemmin kurssien hinnat ovat kolminkertaistuneet, mikä estää suurta osaa kurssitusta tarvitsevista yhteiskunnallisista toimijoista osallistumasta niihin. ETSK:n mielestä kyseisen tyyppisen osaamisen edistäminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskuudessa on välttämätöntä siinä missä ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden hallinnollisten valmiuksien kehittäminenkin. Jos kansalaisyhteiskunnan halutaan antavan panoksensa ENP:n toteuttamiseen, tulisikin harkita välttämättömien palvelujen tarjoamista maksutta. |
| --- | --- |

5.1.1

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vaikeudet päästä mukaan ohjelmiin ja hyödyntää niihin liittyviä määrärahoja johtuvat ainakin osittain sääntöjen ja menettelyjen puutteellisesta tai epätarkasta tuntemuksesta. Osallistumista yhteisön ohjelmiin tai EU:n politiikkaan liittyviin toimiin ei voida tarkastella samalla mittapuulla kuin tarjouskilpailuja, joiden yhteydessä tarjoajilla tulee olla omasta takaa osallistumisen edellyttämät tiedot ja organisatoriset välineet. Yhteisön elinten on kannettava tarkasti määritelty vastuunsa ja tuettava yhteiskunnallisia ja yhteiskunnallis-ammatillisia organisaatioita, jotta ne voivat hankkia tarvittavia valmiuksia ja asiantuntemusta. Vielä jonkin aikaa sitten komissio toimi tämänsuuntaisesti ja järjesti hankkeisiin osallistuville kohtuuhintaisia kursseja. Sittemmin kurssien hinnat ovat kolminkertaistuneet, mikä estää suurta osaa kurssitusta tarvitsevista yhteiskunnallisista toimijoista osallistumasta niihin. ETSK:n mielestä kyseisen tyyppisen osaamisen edistäminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskuudessa on välttämätöntä siinä missä ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden hallinnollisten valmiuksien kehittäminenkin. Jos kansalaisyhteiskunnan halutaan antavan panoksensa ENP:n toteuttamiseen, tulisikin harkita välttämättömien palvelujen tarjoamista maksutta.

| 5.2 | Koska kansallisten toimintasuunnitelmien piiriin kuuluvat kaikki komission jäsenten vastuualueisiin kuuluvat politiikanalat, on ratkaisevan tärkeää, että ENP-hanke ymmärretään ja omaksutaan kaikissa pääosastoissa. Niiden tulee verkostoitua ja toimia vastuuntuntoisesti hankkeen onnistumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

5.2

Koska kansallisten toimintasuunnitelmien piiriin kuuluvat kaikki komission jäsenten vastuualueisiin kuuluvat politiikanalat, on ratkaisevan tärkeää, että ENP-hanke ymmärretään ja omaksutaan kaikissa pääosastoissa. Niiden tulee verkostoitua ja toimia vastuuntuntoisesti hankkeen onnistumisen varmistamiseksi.

| 5.3 | Jotta säännöllisin väliajoin tehtävät arvioinnit olisivat tehokkaita, arviointimekanismissa tulee keskittyä olennaiseen, välttää toistoa ja kohdentaa huomio nimenomaan tärkeimpiin tavoitteisiin. Näin voidaan tehostaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista ENP:n toteutukseen ja arviointiin ja lisätä osallistumisen tuloksellisuutta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat korvaamattoman tärkeitä naapuruuspolitiikan ja minkä tahansa muunkin politiikan onnistumiselle (ks. jäljempänä oleva kohta 6). Ansioituneisuutta koskevissa kysymyksissä tulee painottaa asianomaisen kumppanimaan demokraattista kehitystä mittaavia kriteerejä sekä arvojen ja perusoikeuksien kunnioittamista. Menetelmäkysymyksissä taas tulee painottaa sellaisen verkkopohjaisen tiedonkeruu- ja tilastojärjestelmän luomista, jonka avulla voidaan luotettavasti ja mahdollisuuksien mukaan vertailukelpoisesti arvioida kunkin osallistuvan maan saavutuksia. Lisäksi tulisi pyrkiä laatimaan arviointiraportit lähestulkoon samanaikaisesti, jotta olisi helpompi arvioida parhaita saavutuksia ja määrittää, mitkä keskeiset tavoitteet vaativat lisää tai muunlaista tukea. |
| --- | --- |

5.3

Jotta säännöllisin väliajoin tehtävät arvioinnit olisivat tehokkaita, arviointimekanismissa tulee keskittyä olennaiseen, välttää toistoa ja kohdentaa huomio nimenomaan tärkeimpiin tavoitteisiin. Näin voidaan tehostaa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista ENP:n toteutukseen ja arviointiin ja lisätä osallistumisen tuloksellisuutta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat korvaamattoman tärkeitä naapuruuspolitiikan ja minkä tahansa muunkin politiikan onnistumiselle (ks. jäljempänä oleva kohta 6). Ansioituneisuutta koskevissa kysymyksissä tulee painottaa asianomaisen kumppanimaan demokraattista kehitystä mittaavia kriteerejä sekä arvojen ja perusoikeuksien kunnioittamista. Menetelmäkysymyksissä taas tulee painottaa sellaisen verkkopohjaisen tiedonkeruu- ja tilastojärjestelmän luomista, jonka avulla voidaan luotettavasti ja mahdollisuuksien mukaan vertailukelpoisesti arvioida kunkin osallistuvan maan saavutuksia. Lisäksi tulisi pyrkiä laatimaan arviointiraportit lähestulkoon samanaikaisesti, jotta olisi helpompi arvioida parhaita saavutuksia ja määrittää, mitkä keskeiset tavoitteet vaativat lisää tai muunlaista tukea.

| 5.4 | Vaikka EU on ENP:hen osallistuvien unionin ulkopuolisten maiden tärkein kauppakumppani, sen talousarviossa yhteistyöhön varatut määrärahat ovat tietyissä tapauksissa ja tiettyjen maiden osalta pienemmät kuin muilla globaaleilla toimijoilla. EU:n kumppanimaat ovat kuitenkin osoittaneet useissa yhteyksissä pitävänsä yhdentyneen Euroopan toimintaa laadullisesti tärkeänä omalle kehitykselleen. Ne katsovat, että unionin toiminnan avulla voidaan tietyin osin vakiinnuttaa saavutettua kehitystä, vahvistaa merkittävästi hallinnollisia valmiuksia ja luoda kumppanuus, jossa kutakin osapuolta pidetään vastuullisena ja yhtä arvokkaana toimijana eikä milloinkaan tuen kohteena, jonka on miltei pakko sitoutua itselleen vieraisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

5.4

Vaikka EU on ENP:hen osallistuvien unionin ulkopuolisten maiden tärkein kauppakumppani, sen talousarviossa yhteistyöhön varatut määrärahat ovat tietyissä tapauksissa ja tiettyjen maiden osalta pienemmät kuin muilla globaaleilla toimijoilla. EU:n kumppanimaat ovat kuitenkin osoittaneet useissa yhteyksissä pitävänsä yhdentyneen Euroopan toimintaa laadullisesti tärkeänä omalle kehitykselleen. Ne katsovat, että unionin toiminnan avulla voidaan tietyin osin vakiinnuttaa saavutettua kehitystä, vahvistaa merkittävästi hallinnollisia valmiuksia ja luoda kumppanuus, jossa kutakin osapuolta pidetään vastuullisena ja yhtä arvokkaana toimijana eikä milloinkaan tuen kohteena, jonka on miltei pakko sitoutua itselleen vieraisiin tavoitteisiin.

| 5.5 | EU:n kumppanimaille ei tule tuottaa pettymystä. Kaikkien yhteisön toimijoiden — ensisijaisesti jäsenvaltioiden, joilla on pääasiallinen toimivalta talousarviokysymyksissä — tulee siis kantaa tarkoin vastuunsa. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä tulee korostaa Euroopan naapuruuspolitiikkaa, joka on ratkaisevan tärkeää EU:n sisäisen kehityksen ja turvallisuuden varmistamiseksi sekä sen kansainvälisen roolin laventamiseksi. Vastaamalla tähän vaatimukseen voidaan myös parantaa yksityisen rahoituksen saantia, kun sijoittajille on tarjolla yhtenäinen ja vakaa toimintaympäristö. |
| --- | --- |

5.5

EU:n kumppanimaille ei tule tuottaa pettymystä. Kaikkien yhteisön toimijoiden — ensisijaisesti jäsenvaltioiden, joilla on pääasiallinen toimivalta talousarviokysymyksissä — tulee siis kantaa tarkoin vastuunsa. Vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä tulee korostaa Euroopan naapuruuspolitiikkaa, joka on ratkaisevan tärkeää EU:n sisäisen kehityksen ja turvallisuuden varmistamiseksi sekä sen kansainvälisen roolin laventamiseksi. Vastaamalla tähän vaatimukseen voidaan myös parantaa yksityisen rahoituksen saantia, kun sijoittajille on tarjolla yhtenäinen ja vakaa toimintaympäristö.

6   Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen Euroopan naapuruuspolitiikkaan

| 6.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että ENP:n onnistuminen on läheisesti sidoksissa kaikkien institutionaalisten toimijoiden kykyyn saada kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan osallistumaan kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen. Komitea on perustellut tätä näkemystä laajasti aiemmissa lausunnoissaan, esim. kaikissa laajentumisprosessia käsittelevissä lausunnoissaan (8). Komission olisi suotavaa viestittää nykyistä selkeämmin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulee nivoa kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen, sekä esittää kriteerejä, menettelyjä ja välineitä, joiden avulla kyseinen tavoite voidaan saavuttaa. Kun otetaan huomioon kohdassa 3.3 todetut seikat, unionin laajentumisen yhteydessä saadut kokemukset ovat tärkeä lähtökohta, kun ajatellaan ehdokasvaltioiden yhteiskunnallisten ja yhteiskunnallis-ammatillisten toimijoiden osallistumista neuvotteluprosessiin sekä EU:n ja ehdokasvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelua. Neuvotteluprosessiin osallistumisesta huolehdittiin hyvin etenkin eräissä ehdokasvaltioissa, jotka ovat nyt unionin jäseniä, mutta kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu jäi organisaatioiden, säätiöiden ja neuvoa-antavien elinten, erityisesti ETSK:n, vapaaehtoisten aloitteiden varaan. ENP:n toteutuksen yhteydessä kyseisenlainen osallistuminen tulee kuitenkin organisoida ja varmistaa. |
| --- | --- |

6.1

ETSK on vakuuttunut siitä, että ENP:n onnistuminen on läheisesti sidoksissa kaikkien institutionaalisten toimijoiden kykyyn saada kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan osallistumaan kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen. Komitea on perustellut tätä näkemystä laajasti aiemmissa lausunnoissaan, esim. kaikissa laajentumisprosessia käsittelevissä lausunnoissaan (8). Komission olisi suotavaa viestittää nykyistä selkeämmin, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulee nivoa kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen, sekä esittää kriteerejä, menettelyjä ja välineitä, joiden avulla kyseinen tavoite voidaan saavuttaa. Kun otetaan huomioon kohdassa 3.3 todetut seikat, unionin laajentumisen yhteydessä saadut kokemukset ovat tärkeä lähtökohta, kun ajatellaan ehdokasvaltioiden yhteiskunnallisten ja yhteiskunnallis-ammatillisten toimijoiden osallistumista neuvotteluprosessiin sekä EU:n ja ehdokasvaltioiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vuoropuhelua. Neuvotteluprosessiin osallistumisesta huolehdittiin hyvin etenkin eräissä ehdokasvaltioissa, jotka ovat nyt unionin jäseniä, mutta kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu jäi organisaatioiden, säätiöiden ja neuvoa-antavien elinten, erityisesti ETSK:n, vapaaehtoisten aloitteiden varaan. ENP:n toteutuksen yhteydessä kyseisenlainen osallistuminen tulee kuitenkin organisoida ja varmistaa.

| 6.2 | Seuraavassa luetellaan ETSK:n tähänastisen kokemuksen ja työskentelyn sekä alaviitteessä 1 mainittujen lausuntojen pohjalta vain ne toimet, joita komitea pitää välttämättöminä Euroopan naapuruuspolitiikan toteuttamiseksi tehokkaalla ja yhteiskunnan osallistumiseen perustuvalla tavalla. |
| --- | --- |

6.2

Seuraavassa luetellaan ETSK:n tähänastisen kokemuksen ja työskentelyn sekä alaviitteessä 1 mainittujen lausuntojen pohjalta vain ne toimet, joita komitea pitää välttämättöminä Euroopan naapuruuspolitiikan toteuttamiseksi tehokkaalla ja yhteiskunnan osallistumiseen perustuvalla tavalla.

| 6.3 | ETSK pyytää komissiota






  — | varmistamaan, että ENP:n eri näkökohtia käsittelevät pääosastot toimivat keskenään erittäin johdonmukaisesti ja antavat virikkeitä yhteisvaikutusten, verkostoihin perustuvan työskentelyn ja hyvien käytäntöjen edistämiseksi. |
| --- | --- | --- |

6.3

ETSK pyytää komissiota

—

varmistamaan, että ENP:n eri näkökohtia käsittelevät pääosastot toimivat keskenään erittäin johdonmukaisesti ja antavat virikkeitä yhteisvaikutusten, verkostoihin perustuvan työskentelyn ja hyvien käytäntöjen edistämiseksi.

| — | korostamaan ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden hallitusten kanssa nimenomaisesti, että kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen tulee kutsua mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot; yhtenä keinona voisi olla, että eri kumppanimaiden tulosten arvioinnin yhteydessä arvioidaan myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista. |
| --- | --- |

—

korostamaan ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden hallitusten kanssa nimenomaisesti, että kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen tulee kutsua mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot; yhtenä keinona voisi olla, että eri kumppanimaiden tulosten arvioinnin yhteydessä arvioidaan myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista.

| — | huolehtimaan siitä, että yhteiskunnallisilla ja yhteiskunnallis-ammatillisilla toimijoilla on tarvittavat tiedot ja taidot, jotta ne voivat hyödyntää naapuruuspolitiikkaan osoitettuja resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja asianmukaisesti sekä valvoa maansa kansallisen toimintasuunnitelman toteutusta ja tehdä tulevaisuutta koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

huolehtimaan siitä, että yhteiskunnallisilla ja yhteiskunnallis-ammatillisilla toimijoilla on tarvittavat tiedot ja taidot, jotta ne voivat hyödyntää naapuruuspolitiikkaan osoitettuja resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja asianmukaisesti sekä valvoa maansa kansallisen toimintasuunnitelman toteutusta ja tehdä tulevaisuutta koskevia ehdotuksia.

| — | esittämään selkeät ja tehokkaat kriteerit yhteisten arvojen noudattamisen arvioimiseksi; tätä tavoitetta on ehdottomasti noudatettava ENP:n toteutuksessa. |
| --- | --- |

—

esittämään selkeät ja tehokkaat kriteerit yhteisten arvojen noudattamisen arvioimiseksi; tätä tavoitetta on ehdottomasti noudatettava ENP:n toteutuksessa.

| — | toimittamaan tietoa ja materiaalia assosiaatiosopimusten yhteydessä pidettävistä kokouksista, joissa käsitellään kansallisten toimintasuunnitelmien toteutusta (erityisesti tulisi julkaista kyseisten kokousten ajankohdat ja esityslistat), sekä edistämään tiedotus- ja kuulemistilaisuuksien järjestämistä ennen kyseisiä kokouksia ja niiden jälkeen. |
| --- | --- |

—

toimittamaan tietoa ja materiaalia assosiaatiosopimusten yhteydessä pidettävistä kokouksista, joissa käsitellään kansallisten toimintasuunnitelmien toteutusta (erityisesti tulisi julkaista kyseisten kokousten ajankohdat ja esityslistat), sekä edistämään tiedotus- ja kuulemistilaisuuksien järjestämistä ennen kyseisiä kokouksia ja niiden jälkeen.

| — | esittämään, miten voitaisiin helpottaa viisumien myöntämistä ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden kansalaisille, jotka haluavat lähteä EU:n alueelle opiskelemaan, osallistumaan koulutus- tai tutkimusaloitteisiin, solmimaan yhteyksiä vertaisorganisaatioihin, työmatkalle jne. |
| --- | --- |

—

esittämään, miten voitaisiin helpottaa viisumien myöntämistä ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden kansalaisille, jotka haluavat lähteä EU:n alueelle opiskelemaan, osallistumaan koulutus- tai tutkimusaloitteisiin, solmimaan yhteyksiä vertaisorganisaatioihin, työmatkalle jne.

| — | tukemaan ETSK:n ponnisteluja neuvoa-antavien elinten ja kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen osallistuvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimien koordinoimiseksi sekä erityisesti rahoittamaan yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen vuotuisen huippukokouksen (vastaavan kuin ETSK on järjestänyt jo kymmenenä vuonna Välimeren maille), jossa voidaan arvioida koko ENP:n toteutusta ja jonka ansiosta osallistujaorganisaatiot voivat tutustua toisiinsa yleisellä eikä vain kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

—

tukemaan ETSK:n ponnisteluja neuvoa-antavien elinten ja kansallisten toimintasuunnitelmien toteutukseen osallistuvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimien koordinoimiseksi sekä erityisesti rahoittamaan yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen vuotuisen huippukokouksen (vastaavan kuin ETSK on järjestänyt jo kymmenenä vuonna Välimeren maille), jossa voidaan arvioida koko ENP:n toteutusta ja jonka ansiosta osallistujaorganisaatiot voivat tutustua toisiinsa yleisellä eikä vain kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla.

| 6.4 | ETSK pyytää EU:n jäsenvaltioiden hallituksia






  — | vertailemaan toimiaan järjestelmällisesti sen varmistamiseksi, että eri maiden ulkopolitiikat ja ENP ovat keskenään johdonmukaisia ja vaikuttavia, jotta resurssien ja etenkin sellaisten aloitteiden määrä, jotka edistävät kaikkien osapuolten kannalta myönteisten tulosten saavuttamista, saavuttaisi riittävän tason. |
| --- | --- | --- |

6.4

ETSK pyytää EU:n jäsenvaltioiden hallituksia

—

vertailemaan toimiaan järjestelmällisesti sen varmistamiseksi, että eri maiden ulkopolitiikat ja ENP ovat keskenään johdonmukaisia ja vaikuttavia, jotta resurssien ja etenkin sellaisten aloitteiden määrä, jotka edistävät kaikkien osapuolten kannalta myönteisten tulosten saavuttamista, saavuttaisi riittävän tason.

| — | harjoittamaan ulkopolitiikkaansa siten, että ENP:n toteuttamisen yhteydessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panosta korostetaan niin ENP:hen osallistuvissa kumppanimaissa kuin kansallisellakin tasolla mm. hyödyntämällä yhteistyöpolitiikkaa kyseisellä alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kumppanuuksien ja verkostojen luomiseksi ja kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

harjoittamaan ulkopolitiikkaansa siten, että ENP:n toteuttamisen yhteydessä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panosta korostetaan niin ENP:hen osallistuvissa kumppanimaissa kuin kansallisellakin tasolla mm. hyödyntämällä yhteistyöpolitiikkaa kyseisellä alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kumppanuuksien ja verkostojen luomiseksi ja kehittämiseksi.

| — | varmistamaan ENP:n yhteydessä tehtyjen sitoumusten ja monenvälisissä kansainvälisissä elimissä tehtyjen aloitteiden johdonmukaisuuden. |
| --- | --- |

—

varmistamaan ENP:n yhteydessä tehtyjen sitoumusten ja monenvälisissä kansainvälisissä elimissä tehtyjen aloitteiden johdonmukaisuuden.

| — | esittämään täydelliset tiedot hallitusten näkökannoista kysymyksissä, jotka ovat assosiaatiosopimusten yhteydessä pidettävien kokousten esityslistalla. |
| --- | --- |

—

esittämään täydelliset tiedot hallitusten näkökannoista kysymyksissä, jotka ovat assosiaatiosopimusten yhteydessä pidettävien kokousten esityslistalla.

| — | sitoutumaan oman maansa osalta siihen, että ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden opiskelijoiden pääsyä yliopistoihin edistetään ja helpotetaan. |
| --- | --- |

—

sitoutumaan oman maansa osalta siihen, että ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden opiskelijoiden pääsyä yliopistoihin edistetään ja helpotetaan.

| — | järjestämään tietyin väliajoin (pari kertaa vuodessa) valtakunnallisia tiedotuspäiviä, joilla esitellään ENP:n toteuttamisen tuloksia ja kyseisen maan hallituksen omia arvioita tämän tärkeän politiikanalan toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

järjestämään tietyin väliajoin (pari kertaa vuodessa) valtakunnallisia tiedotuspäiviä, joilla esitellään ENP:n toteuttamisen tuloksia ja kyseisen maan hallituksen omia arvioita tämän tärkeän politiikanalan toteuttamisesta.

| 6.5 | ETSK pyytää ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden hallituksia






  — | tavoittelemaan kahden- ja monenvälisessä ulkopolitiikassaan sekä ENP:hen liittyvissä sitoumuksissa vahvaa johdonmukaisuutta. |
| --- | --- | --- |

6.5

ETSK pyytää ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden hallituksia

—

tavoittelemaan kahden- ja monenvälisessä ulkopolitiikassaan sekä ENP:hen liittyvissä sitoumuksissa vahvaa johdonmukaisuutta.

| — | varmistamaan, että oman maan työmarkkinaosapuolten organisaatiot ja yhteiskunnallis-ammatilliset organisaatiot saavat jatkuvasti selkeää tietoa kansallisten toimintasuunnitelman toteutuksesta ja että kansallisen toimintasuunnitelman toteutuksen kehittymiseen liittyvät asiakirjat ovat saatavilla. |
| --- | --- |

—

varmistamaan, että oman maan työmarkkinaosapuolten organisaatiot ja yhteiskunnallis-ammatilliset organisaatiot saavat jatkuvasti selkeää tietoa kansallisten toimintasuunnitelman toteutuksesta ja että kansallisen toimintasuunnitelman toteutuksen kehittymiseen liittyvät asiakirjat ovat saatavilla.

| — | kuulemaan neuvoa-antavia elimiä — mikäli sellaisia on — järjestelmällisesti valmisteilla olevista päätöksistä, olivatpa kyseessä kansallisen toimintasuunnitelman toteutus taikka arviointi tai mahdolliset muut etapit asianomaisen maan ja EU:n suhteiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

kuulemaan neuvoa-antavia elimiä — mikäli sellaisia on — järjestelmällisesti valmisteilla olevista päätöksistä, olivatpa kyseessä kansallisen toimintasuunnitelman toteutus taikka arviointi tai mahdolliset muut etapit asianomaisen maan ja EU:n suhteiden kehittämisessä.

| — | perustamaan — mikäli kyseisessä maassa ei ole neuvoa-antavia elimiä — välineen, jonka avulla edistetään ja koordinoidaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista kansallisen toimintasuunnitelman toteutusta koskevien päätösten muotoiluun ja toteutettujen toimien seurantaan. |
| --- | --- |

—

perustamaan — mikäli kyseisessä maassa ei ole neuvoa-antavia elimiä — välineen, jonka avulla edistetään ja koordinoidaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista kansallisen toimintasuunnitelman toteutusta koskevien päätösten muotoiluun ja toteutettujen toimien seurantaan.

| — | huolehtimaan siitä, että kansalaisyhteiskunnan kuuleminen ja osallistuminen nivotaan myös aluetasoon, jotta ENP:n avulla voidaan kehittää ja tasapainottaa koko valtion taloudellista ja sosiaalista järjestelmää. |
| --- | --- |

—

huolehtimaan siitä, että kansalaisyhteiskunnan kuuleminen ja osallistuminen nivotaan myös aluetasoon, jotta ENP:n avulla voidaan kehittää ja tasapainottaa koko valtion taloudellista ja sosiaalista järjestelmää.

| 6.6 | ETSK kehottaa ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita






  — | pyrkimään aktiivisesti tutustumaan ENP:n toteutukseen omassa maassaan, arvioimaan sitä ja osallistumaan siihen; tässä yhteydessä niiden tulee vedota maan hallitukseen, jotta se toimittaisi tietoja ja takaisi osallistumismahdollisuudet, sekä pitää yhteyttä ETSK:hon, jotta se ja yhteisön viranomaiset saavat tietoa asetetuista tärkeimmistä tavoitteista. |
| --- | --- | --- |

6.6

ETSK kehottaa ENP:hen osallistuvien kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioita

—

pyrkimään aktiivisesti tutustumaan ENP:n toteutukseen omassa maassaan, arvioimaan sitä ja osallistumaan siihen; tässä yhteydessä niiden tulee vedota maan hallitukseen, jotta se toimittaisi tietoja ja takaisi osallistumismahdollisuudet, sekä pitää yhteyttä ETSK:hon, jotta se ja yhteisön viranomaiset saavat tietoa asetetuista tärkeimmistä tavoitteista.

| — | olemaan valmiita järjestelmälliseen vuoropuheluun ETSK:n, EU:n jäsenvaltioiden ja ENP:hen osallistuvien muiden kumppanimaiden neuvoa-antavien elinten kanssa, jotta saataisiin aikaan laaja ENP:n toteutusta seuraava verkosto ja jotta organisaatiot tuntisivat toisensa yhä paremmin ja voisivat levittää hyviä osallistumiskäytäntöjä. |
| --- | --- |

—

olemaan valmiita järjestelmälliseen vuoropuheluun ETSK:n, EU:n jäsenvaltioiden ja ENP:hen osallistuvien muiden kumppanimaiden neuvoa-antavien elinten kanssa, jotta saataisiin aikaan laaja ENP:n toteutusta seuraava verkosto ja jotta organisaatiot tuntisivat toisensa yhä paremmin ja voisivat levittää hyviä osallistumiskäytäntöjä.

| 6.7 | ETSK puolestaan sitoutuu seuraamaan tiiviisti ENP:n toteutusta eri alueilla sekä hyödyntämään kaikkia Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa tehtävän yhteistyön tehokkaimpia muotoja edistääkseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista tällä tärkeällä politiikanalalla. |
| --- | --- |

6.7

ETSK puolestaan sitoutuu seuraamaan tiiviisti ENP:n toteutusta eri alueilla sekä hyödyntämään kaikkia Euroopan parlamentin ja alueiden komitean kanssa tehtävän yhteistyön tehokkaimpia muotoja edistääkseen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista tällä tärkeällä politiikanalalla.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ensin mainittu on lausunto aiheesta ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin” (esittelijä: Karin Alleweldt — EUVL C 80, 30.3.2004, s. 148–155). Toinen on Jordaniassa 16.–17. marraskuuta 2005 pidettyyn Euroopan ja Välimeren alueen yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen huippukokoukseen laadittu teemakohtainen asiakirja aiheesta ”Neuvoa-antavien elinten ja yhteiskunnallis-ammatillisten järjestöjen rooli kumppanuussopimusten täytäntöönpanossa ja Euroopan naapuruuspolitiikassa” (esittelijä: Giacomina Cassina). Se laadittiin yhteistyössä Kreikan, Israelin ja Tunisian talous- ja sosiaalineuvostojen sekä Marokon yhteiskunnallis-taloudellisten eturyhmien edustajien kanssa.

1

(2)  Vuonna 1973 liittyivät Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti, vuonna 1981 Kreikka, vuonna 1986 Espanja ja Portugali ja vuonna 1995 Itävalta, Ruotsi ja Suomi.

2

(3)  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin, KOM(2003) 104 lopullinen, Bryssel 11.3.2003.

3

Komission tiedonanto — Euroopan naapuruuspolitiikka — strategia-asiakirja, KOM(2004) 373 lopullinen, Bryssel 12.5.2004.

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä, KOM(2004) 628 lopullinen, Bryssel 29.9.2004.

(4)  Konkreettisena osoituksena tästä on se, että Armenia, Azerbaidžan ja Georgia, joilla ei ole yhteistä rajaa EU:n kanssa, ovat pyytäneet päästä mukaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan.

4

(5)  Komission tiedonanto neuvostolle — Euroopan naapuruuspolitiikka — Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Egyptiä ja Libanonia koskevat suositukset, KOM(2005) 72 lopullinen, Bryssel 2.3.2005.

5

(6)  Ks. David Stulíkin laatima lausunto (REX/220).

6

(7)  Ks. tiedonanto (REX/113), jonka Dimitrios Dimitriadis laati Maltassa pidettyyn Euromed-huippukokoukseen, erityisesti kohdat 35 ja 36.1.

7

(8)  Ks. mm. hiljattain annettu REX-erityisjaoston lausunto REX/208 (esittelijä: Antonello Pezzini).

8

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/103

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (//EY, Euratom)”

KOM(2006) 99 lopullinen — 2006/0039 (CNS)

(2006/C 309/21)

Neuvosto päätti 26. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

ETSK:n puheenjohtaja antoi asian valmistelun ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Ágnes Cserin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 84 ääntä puolesta ja 2 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Lausunnon pääkohdat

| 1.1 | Yhteisön omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen (1) 9 artiklan mukaan komission oli aloitettava kauden 2007–2013 omien varojen järjestelmän uudelleentarkastelu ennen tammikuun 1. päivää 2006 ja tehtävä asianmukaisia esityksiä. Euroopan parlamentti on pyytänyt tarkistamaan maksuosuuksien määräytymisperusteet. Komissio on laatinut neuvoston suostumuksella ehdotuksensa ja esittänyt sen tarkasteltavaksi. |
| --- | --- |

1.1

Yhteisön omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen (1) 9 artiklan mukaan komission oli aloitettava kauden 2007–2013 omien varojen järjestelmän uudelleentarkastelu ennen tammikuun 1. päivää 2006 ja tehtävä asianmukaisia esityksiä. Euroopan parlamentti on pyytänyt tarkistamaan maksuosuuksien määräytymisperusteet. Komissio on laatinut neuvoston suostumuksella ehdotuksensa ja esittänyt sen tarkasteltavaksi.

| 1.2 | EU:n toimielimet ovat tarkastelleet ehdotusta, ja ETSK on esittänyt siitä arvionsa (asiakokonaisuus ECO/148) omien aikaisempien lausuntojensa valossa. Komitea on kiinnittänyt toistuvasti huomiota unionin toimintalinjojen ja sen budjettipolitiikan olennaisen tärkeään yhteyteen. |
| --- | --- |

1.2

EU:n toimielimet ovat tarkastelleet ehdotusta, ja ETSK on esittänyt siitä arvionsa (asiakokonaisuus ECO/148) omien aikaisempien lausuntojensa valossa. Komitea on kiinnittänyt toistuvasti huomiota unionin toimintalinjojen ja sen budjettipolitiikan olennaisen tärkeään yhteyteen.

| 1.3 | Komitea on käsitellyt ajatusta, jonka mukaan tulevaisuudessa omien varojen lähteitä olisi kolme. Lisäksi se on arvioinut komission asiakirjassa muotoiltua ehdotusta, joka koskee välittömän omien varojen lähteen luomista Euroopan unionille. |
| --- | --- |

1.3

Komitea on käsitellyt ajatusta, jonka mukaan tulevaisuudessa omien varojen lähteitä olisi kolme. Lisäksi se on arvioinut komission asiakirjassa muotoiltua ehdotusta, joka koskee välittömän omien varojen lähteen luomista Euroopan unionille.

| 1.4 | ETSK on esittänyt katsauksen tähän asti hyödynnettyihin omien varojen lähteisiin sekä niihin tehtyihin muutoksiin. Komitea on myös analysoinut ”neljättä lähdettä” sekä arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtyä korjausta sekä yleistä korjausta. |
| --- | --- |

1.4

ETSK on esittänyt katsauksen tähän asti hyödynnettyihin omien varojen lähteisiin sekä niihin tehtyihin muutoksiin. Komitea on myös analysoinut ”neljättä lähdettä” sekä arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtyä korjausta sekä yleistä korjausta.

| 1.5 | Euroopan unionin neuvosto pääsi joulukuussa 2005 Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä tarkastellessaan poliittiseen sopimukseen. Se muutti aiempaa päätöstään ja muotoili uudet suuntaviivat. Se kehotti lisäksi komissiota laatimaan uuden omia varoja koskevan päätöksen ja muuttamaan päätökseen liittyvää Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskevaa valmisteluasiakirjaa sekä aiempaa ehdotustaan yleisestä korjauksesta. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan unionin neuvosto pääsi joulukuussa 2005 Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiä tarkastellessaan poliittiseen sopimukseen. Se muutti aiempaa päätöstään ja muotoili uudet suuntaviivat. Se kehotti lisäksi komissiota laatimaan uuden omia varoja koskevan päätöksen ja muuttamaan päätökseen liittyvää Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskevaa valmisteluasiakirjaa sekä aiempaa ehdotustaan yleisestä korjauksesta.

| 1.6 | Komission muutetusta ehdotuksesta huolimatta ETSK pitää kiinni aikaisemmissa lausunnoissaan esittämistään päätelmistä: komission esittämä ehdotus ei sisällä syvällisiä muutoksia, vaan on poliittisten neuvottelujen tulos. Jo 20 vuotta muuttumattomana pysyneen, Yhdistyneen kuningaskunnan nauttiman alennuksen laskutavan muuttaminen on kuitenkin historiallista, sillä se on todennäköisesti ensimmäinen askel tiellä, jonka päässä on koko korjauksen poistaminen. |
| --- | --- |

1.6

Komission muutetusta ehdotuksesta huolimatta ETSK pitää kiinni aikaisemmissa lausunnoissaan esittämistään päätelmistä: komission esittämä ehdotus ei sisällä syvällisiä muutoksia, vaan on poliittisten neuvottelujen tulos. Jo 20 vuotta muuttumattomana pysyneen, Yhdistyneen kuningaskunnan nauttiman alennuksen laskutavan muuttaminen on kuitenkin historiallista, sillä se on todennäköisesti ensimmäinen askel tiellä, jonka päässä on koko korjauksen poistaminen.

2.   ETSK:n näkemys järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana

| 2.1 | Komiteamme panos dynaamisena ja aktiivisena toimijana kansalaisten ja unionin toimielinten välisen kuilun kuromisessa on huomattava sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Komitea toimii välittäjänä ja tuo julki näkemyksensä komission asiakirjoissa esitetyistä harkinta-ajalle asetetuista tavoitteista. Lisäksi se edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkojen toimeenpanoon (toimintasuunnitelma, K-suunnitelma, Euroopan komission valkoinen kirja Euroopan unionin viestintäpolitiikasta). |
| --- | --- |

2.1

Komiteamme panos dynaamisena ja aktiivisena toimijana kansalaisten ja unionin toimielinten välisen kuilun kuromisessa on huomattava sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla. Komitea toimii välittäjänä ja tuo julki näkemyksensä komission asiakirjoissa esitetyistä harkinta-ajalle asetetuista tavoitteista. Lisäksi se edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkojen toimeenpanoon (toimintasuunnitelma, K-suunnitelma, Euroopan komission valkoinen kirja Euroopan unionin viestintäpolitiikasta).

| 2.2 | Mainituissa asiakirjoissa todetaan, että unionin kansalaisilla on oikeus tietää, mitä EU tekee ja miksi. Harkinta-aikaa koskevassa lausunnossaan ETSK antoi muodon odotuksille, joita kansalaisilla on EU:n tulevaisuutta koskevien politiikkojen sisällökkyyden suhteen. Tähän liittyen komitea ilmaisee tyytyväisyytensä toimielinten 4. huhtikuuta 2006 tekemään yhteiseen sopimukseen, jossa sovittiin kautta 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen määrärahojen lisäämisestä Eurooppa-neuvostossa alun perin sovitusta. Komitea panee kuitenkin merkille, että korotus on rajallinen ja että rahoitusnäkymät eivät salli täysin pyrkimyksiä vastaavaa tavoitteiden toteuttamista. Tähän liittyen komitea viittaa aiempaan lausuntoonsa (2). |
| --- | --- |

2.2

Mainituissa asiakirjoissa todetaan, että unionin kansalaisilla on oikeus tietää, mitä EU tekee ja miksi. Harkinta-aikaa koskevassa lausunnossaan ETSK antoi muodon odotuksille, joita kansalaisilla on EU:n tulevaisuutta koskevien politiikkojen sisällökkyyden suhteen. Tähän liittyen komitea ilmaisee tyytyväisyytensä toimielinten 4. huhtikuuta 2006 tekemään yhteiseen sopimukseen, jossa sovittiin kautta 2007–2013 koskevan rahoituskehyksen määrärahojen lisäämisestä Eurooppa-neuvostossa alun perin sovitusta. Komitea panee kuitenkin merkille, että korotus on rajallinen ja että rahoitusnäkymät eivät salli täysin pyrkimyksiä vastaavaa tavoitteiden toteuttamista. Tähän liittyen komitea viittaa aiempaan lausuntoonsa (2).

3.   Johdanto

| 3.1 | Vuonna 2004 toteutunut laajentuminen on historiallinen tapahtuma. Tuolloin 50 vuotta erilleen pakotetut 450 miljoonaa eurooppalaista palasivat yhteen. Laajentumisen myötä on lisäksi käynyt välttämättömäksi keskittää huomattavia ponnistuksia nykyiseen toimielinjärjestelmään unionissa, johon hiljattain kuului vain 15 jäsenvaltiota. Yhteisön politiikkojen hyväksyminen 25-jäseniseksi laajentuneessa unionissa, jossa kohta on 27 jäsentä, ja tarvittavien resurssien määrittely ja luominen on ollut ankara testi ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden yhteistyölle. Tähän prosessiin kuuluvat myös komissionvuonna 2004 aiheesta ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” julkaisema tiedonanto sekä sen innoittamana syntynyt komission ehdotus kautta 2007–2013 koskevista rahoitusnäkymistä. Molemmissa päämääränä on edistää yhteiseen tulevaisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.1

Vuonna 2004 toteutunut laajentuminen on historiallinen tapahtuma. Tuolloin 50 vuotta erilleen pakotetut 450 miljoonaa eurooppalaista palasivat yhteen. Laajentumisen myötä on lisäksi käynyt välttämättömäksi keskittää huomattavia ponnistuksia nykyiseen toimielinjärjestelmään unionissa, johon hiljattain kuului vain 15 jäsenvaltiota. Yhteisön politiikkojen hyväksyminen 25-jäseniseksi laajentuneessa unionissa, jossa kohta on 27 jäsentä, ja tarvittavien resurssien määrittely ja luominen on ollut ankara testi ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden yhteistyölle. Tähän prosessiin kuuluvat myös komissionvuonna 2004 aiheesta ”Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013” julkaisema tiedonanto sekä sen innoittamana syntynyt komission ehdotus kautta 2007–2013 koskevista rahoitusnäkymistä. Molemmissa päämääränä on edistää yhteiseen tulevaisuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista.

| 3.2 | Komission tiedonannon hyväksyminen oli lähtökohta päätökselle rahoitusnäkymistä. Euroopan parlamentin kantaa ohjasivat unionin prioriteetit. Eurooppa-neuvoston päätöksen myötä menoja ja välttämättömiä menoja koskevien vaatimusten hierarkia jyrkkeni. |
| --- | --- |

3.2

Komission tiedonannon hyväksyminen oli lähtökohta päätökselle rahoitusnäkymistä. Euroopan parlamentin kantaa ohjasivat unionin prioriteetit. Eurooppa-neuvoston päätöksen myötä menoja ja välttämättömiä menoja koskevien vaatimusten hierarkia jyrkkeni.

| 3.3 | EU:n talousarvio on rajallinen suhteessa jäsenvaltioiden talousarvioihin, joihin BKT:sta kuluu keskimäärin 45 prosenttia. Yhteisön talousarvion osuus on vain hieman yli prosentti. Komissio suosittelee, että kauden 2007–2013 rahoitusnäkymissä omien varojen enimmäismäärä säilytetään 1,24 prosentissa bruttokansantulosta (BKTL). |
| --- | --- |

3.3

EU:n talousarvio on rajallinen suhteessa jäsenvaltioiden talousarvioihin, joihin BKT:sta kuluu keskimäärin 45 prosenttia. Yhteisön talousarvion osuus on vain hieman yli prosentti. Komissio suosittelee, että kauden 2007–2013 rahoitusnäkymissä omien varojen enimmäismäärä säilytetään 1,24 prosentissa bruttokansantulosta (BKTL).

| 3.4 | Ei kuitenkaan ole realistista odottaa, että entistä vähemmällä rahalla olisi mahdollista saada ”enemmän Eurooppaa”. Yhteisön uudet politiikat edellyttävät lisärahoitusta. EU:n tarjoamaa lisäarvoa tukeviin politiikkoihin liittyvien, uusissa rahoitusnäkymissä esitettyjen menojen määrittelyssä mittapuuksi on asetettu suorituskyky, tehokkuus ja synergia. |
| --- | --- |

3.4

Ei kuitenkaan ole realistista odottaa, että entistä vähemmällä rahalla olisi mahdollista saada ”enemmän Eurooppaa”. Yhteisön uudet politiikat edellyttävät lisärahoitusta. EU:n tarjoamaa lisäarvoa tukeviin politiikkoihin liittyvien, uusissa rahoitusnäkymissä esitettyjen menojen määrittelyssä mittapuuksi on asetettu suorituskyky, tehokkuus ja synergia.

| 3.5 | Tavoitteiden saavuttamiseksi on paikallaan tukeutua suuntaviivoihin, joissa pyritään lisäämään rahoituksen avoimuutta, kohdistamaan menoja entistä paremmin, toimimaan aiempaa tuloksellisemmin sekä arvioimaan unionin tarjoamaa lisäarvoa entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

3.5

Tavoitteiden saavuttamiseksi on paikallaan tukeutua suuntaviivoihin, joissa pyritään lisäämään rahoituksen avoimuutta, kohdistamaan menoja entistä paremmin, toimimaan aiempaa tuloksellisemmin sekä arvioimaan unionin tarjoamaa lisäarvoa entistä tehokkaammin.

| 3.6 | Omien varojen järjestelmän uudistaminen on entistä välttämättömämpää, kun otetaan huomioon sen rakenteen riittämätön avoimuus, rajoitettu rahoituksellinen riippumattomuus sekä järjestelmän monimutkaisuus ja vaikeaselkoisuus. Myös korjaus, jota 1980-luvun puolivälistä on sovellettu ainoastaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, on nostanut esiin vaatimuksen yleistää korjaus tai muuttaa koko järjestelmää. |
| --- | --- |

3.6

Omien varojen järjestelmän uudistaminen on entistä välttämättömämpää, kun otetaan huomioon sen rakenteen riittämätön avoimuus, rajoitettu rahoituksellinen riippumattomuus sekä järjestelmän monimutkaisuus ja vaikeaselkoisuus. Myös korjaus, jota 1980-luvun puolivälistä on sovellettu ainoastaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, on nostanut esiin vaatimuksen yleistää korjaus tai muuttaa koko järjestelmää.

4.   Euroopan unionin rahoitusnäkymät 2007–2013 Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2005 tekemän päätöksen jälkeen

| 4.1 | Kuten Eurooppa-neuvostokin joulukuussa 2004 tekemissään päätelmissä toteaa, rahoitusnäkymät liittyvät tiiviisti omien varojen järjestelmän ongelmiin, korjausmekanismiin sekä tarpeeseen uudistaa nykyistä järjestelmää. |
| --- | --- |

4.1

Kuten Eurooppa-neuvostokin joulukuussa 2004 tekemissään päätelmissä toteaa, rahoitusnäkymät liittyvät tiiviisti omien varojen järjestelmän ongelmiin, korjausmekanismiin sekä tarpeeseen uudistaa nykyistä järjestelmää.

| 4.2 | Maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Lissabonin strategian päämäärät ja asetti strategian tulevien vuosien keskeisiksi tavoitteiksi talouskasvun ja työllisyyden. |
| --- | --- |

4.2

Maaliskuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Lissabonin strategian päämäärät ja asetti strategian tulevien vuosien keskeisiksi tavoitteiksi talouskasvun ja työllisyyden.

| 4.3 | Lokakuussa 2005 Hampton Courtissa järjestetyssä epävirallisessa huippukokouksessa ei käsitelty eurooppalaista yhteiskuntamallia vaan globalisaation asettamia haasteita. Unionin uusien rahoitusnäkymien vuosiksi 2007–2013 on heijastettava uusia prioriteetteja: tutkimus ja kehitys, innovaatio, energia, politiikka, koulutus (myös korkeakoulutukseen investoiminen), alueellisen taloudellisen muuttoliikkeen edistäminen ja väestörakenteen muutoksen hallinta. |
| --- | --- |

4.3

Lokakuussa 2005 Hampton Courtissa järjestetyssä epävirallisessa huippukokouksessa ei käsitelty eurooppalaista yhteiskuntamallia vaan globalisaation asettamia haasteita. Unionin uusien rahoitusnäkymien vuosiksi 2007–2013 on heijastettava uusia prioriteetteja: tutkimus ja kehitys, innovaatio, energia, politiikka, koulutus (myös korkeakoulutukseen investoiminen), alueellisen taloudellisen muuttoliikkeen edistäminen ja väestörakenteen muutoksen hallinta.

| 4.4 | Joulukuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvoston hyväksyi unionin rahoituskehyksen vuosiksi 2007–2013. Tämän poliittisen sopimuksen ja komission muutetun ehdotuksen pohjalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission allekirjoittamassa sopimuksessa luodaan rahoituskehys seitsemäksi vuodeksi. Sopimuksen syntyminen riippui pitkälti Euroopan parlamentin kanssa käytyjen keskustelujen lopputuloksesta. Rahoituskehyksen rakenne ei tyydyttänyt täysin kaksoisvaatimusta, jonka muodostavat EU:n edessä olevien uusien haasteiden rahoittaminen ja laajentumisesta aiheutuvien menojen kattaminen. |
| --- | --- |

4.4

Joulukuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvoston hyväksyi unionin rahoituskehyksen vuosiksi 2007–2013. Tämän poliittisen sopimuksen ja komission muutetun ehdotuksen pohjalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission allekirjoittamassa sopimuksessa luodaan rahoituskehys seitsemäksi vuodeksi. Sopimuksen syntyminen riippui pitkälti Euroopan parlamentin kanssa käytyjen keskustelujen lopputuloksesta. Rahoituskehyksen rakenne ei tyydyttänyt täysin kaksoisvaatimusta, jonka muodostavat EU:n edessä olevien uusien haasteiden rahoittaminen ja laajentumisesta aiheutuvien menojen kattaminen.

| 4.5 | Joulukuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että omien varojen järjestelmää tarkastetaan samalla, kun unionin kaikkia tuloja ja menoja koskevat monivuotiset rahoitusnäkymät tarkastetaan 2008–2009. Toukokuusta 2006 tämä määräys on sisältynyt myös toimielintenväliseen sopimukseen. |
| --- | --- |

4.5

Joulukuussa 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että omien varojen järjestelmää tarkastetaan samalla, kun unionin kaikkia tuloja ja menoja koskevat monivuotiset rahoitusnäkymät tarkastetaan 2008–2009. Toukokuusta 2006 tämä määräys on sisältynyt myös toimielintenväliseen sopimukseen.

| 4.6 | Komissio on ehdottanut valkoisen kirjan antamista rahoituskehyksestä, tuloista ja menoista. Lisäksi ehdotetaan unionin nykyisen omien varojen järjestelmän korvaamista entistä avoimemmilla ja riippumattomilla tulolähteillä. Komissio panee merkille, että Euroopan parlamentti aikoo järjestää konferenssin, jossa jäsenvaltioiden kansanedustuslaitokset ovat osallisina. ETSK ilmaisee halukkuutensa osallistua tähän tapahtumaan. |
| --- | --- |

4.6

Komissio on ehdottanut valkoisen kirjan antamista rahoituskehyksestä, tuloista ja menoista. Lisäksi ehdotetaan unionin nykyisen omien varojen järjestelmän korvaamista entistä avoimemmilla ja riippumattomilla tulolähteillä. Komissio panee merkille, että Euroopan parlamentti aikoo järjestää konferenssin, jossa jäsenvaltioiden kansanedustuslaitokset ovat osallisina. ETSK ilmaisee halukkuutensa osallistua tähän tapahtumaan.

5.   EY:n omien varojen järjestelmä

Kaksi vuotta kestäneissä rahoitusnäkymiä koskevissa neuvotteluissa ei omien varojen järjestelmään ole kokonaisuutena kiinnitetty paljoakaan huomiota.

| 5.1 | Järjestelmän kattava arviointi edellyttää katsausta Euroopan yhdentymisen edistymiseen talousarvion näkökulmasta. Vuodet 1957–2006 voidaan jakaa neljään jaksoon: | 1957–1969: kullakin yhteisöllä on oma talousarvionsa |
| --- | --- | --- |

5.1

Järjestelmän kattava arviointi edellyttää katsausta Euroopan yhdentymisen edistymiseen talousarvion näkökulmasta. Vuodet 1957–2006 voidaan jakaa neljään jaksoon:

1957–1969: kullakin yhteisöllä on oma talousarvionsa

| | 1970–1987: yhteinen vuosibudjetti |
| --- | --- |

1970–1987: yhteinen vuosibudjetti

| | 1988–1999: kaksi ensimmäistä yhteisön politiikkojen perusteella määriteltyä rahoituskehystä |
| --- | --- |

1988–1999: kaksi ensimmäistä yhteisön politiikkojen perusteella määriteltyä rahoituskehystä

| | 2000–2006: talousarvioon perustuvat yhteisön politiikat. |
| --- | --- |

2000–2006: talousarvioon perustuvat yhteisön politiikat.

Yhdentymisen alusta lähtien yhteisten tavoitteiden toteuttaminen ja jäsenvaltioiden edut ovat määritelleet yhteisön talousarvion.

Voidaan panna merkille, että kahden ensimmäisen rahoituskehyksen kaudella maksusitoumusmäärärahat kasvoivat samaa tahtia yhteisön politiikkojen kehittymisen kanssa. Tämä näkyi myös yhteisön budjettikehyksissä.

| 5.2 | Agenda 2000:een liittyvän keskustelun yhteydessä nettomaksajat ottivat iskusanakseen ”menojen vakauttamisen” ja onnistuivat kaventamaan talousarvioon varattua liikkumavaraa. Perusteluna menojen vakauttamiselle maat esittivät tarpeen noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksessa määrättyä budjettikuria. |
| --- | --- |

5.2

Agenda 2000:een liittyvän keskustelun yhteydessä nettomaksajat ottivat iskusanakseen ”menojen vakauttamisen” ja onnistuivat kaventamaan talousarvioon varattua liikkumavaraa. Perusteluna menojen vakauttamiselle maat esittivät tarpeen noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksessa määrättyä budjettikuria.

| 5.3 | Kesäkuun 2005 huippukokouksen epäonnistumisen jälkeen yhteisön talousarvion menojen ja omien varojen uudelleentarkastelusta on tullut ratkaisevan tärkeä kysymys. Omista varoista ei kuitenkaan ole vielä keskusteltu perusteellisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella ja sen aloitteesta hyväksyttiin uudelleentarkastelua koskeva ja komission kesäkuussa 2005 esittämään ehdotukseen perustuva lauseke. Aiemmin puheenjohtajamaana toiminut Luxemburg oli jo sisällyttänyt kyseisen esityksen lopullisiin ehdotuksiinsa. Uudelleentarkastelua koskevan lausekkeen sisältö ja toteutettavien uudistusten aikataulu jakoi jäsenvaltiot. Yhteisön talousarvion tulevaisuutta koskevassa keskustelussa, jota käytiin uudelleentarkastelun yhteydessä, jäsenvaltiot jakautuivat jälleen sen mukaan olivatko ne nettomaksajia vai nettosaajia. Oli selvää, ettei merkittäviä uudistuksia saataisi aikaan ennen vuotta 2013. |
| --- | --- |

5.3

Kesäkuun 2005 huippukokouksen epäonnistumisen jälkeen yhteisön talousarvion menojen ja omien varojen uudelleentarkastelusta on tullut ratkaisevan tärkeä kysymys. Omista varoista ei kuitenkaan ole vielä keskusteltu perusteellisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella ja sen aloitteesta hyväksyttiin uudelleentarkastelua koskeva ja komission kesäkuussa 2005 esittämään ehdotukseen perustuva lauseke. Aiemmin puheenjohtajamaana toiminut Luxemburg oli jo sisällyttänyt kyseisen esityksen lopullisiin ehdotuksiinsa. Uudelleentarkastelua koskevan lausekkeen sisältö ja toteutettavien uudistusten aikataulu jakoi jäsenvaltiot. Yhteisön talousarvion tulevaisuutta koskevassa keskustelussa, jota käytiin uudelleentarkastelun yhteydessä, jäsenvaltiot jakautuivat jälleen sen mukaan olivatko ne nettomaksajia vai nettosaajia. Oli selvää, ettei merkittäviä uudistuksia saataisi aikaan ennen vuotta 2013.

| 5.4 | Mikäli jäsenvaltioiden suhdetta unioni talousarvioon tarkastellaan puhtaasti kirjanpidon näkökulmasta, ja tarkastelussa otetaan huomioon vain niiden unionilta saamat tulot ja niiden maksut unionille, esiin nousee huomattavia ja erittäin harhaanjohtavia eroja. Asema nettomaksajana tai -hyötyjänä ei paljasta unionin tasolla koitunutta hyötyä eli sitä, miten yhteisön politiikat edistävät tulojen kasvua makrotalouden tasolla yhteismarkkinoilla. |
| --- | --- |

5.4

Mikäli jäsenvaltioiden suhdetta unioni talousarvioon tarkastellaan puhtaasti kirjanpidon näkökulmasta, ja tarkastelussa otetaan huomioon vain niiden unionilta saamat tulot ja niiden maksut unionille, esiin nousee huomattavia ja erittäin harhaanjohtavia eroja. Asema nettomaksajana tai -hyötyjänä ei paljasta unionin tasolla koitunutta hyötyä eli sitä, miten yhteisön politiikat edistävät tulojen kasvua makrotalouden tasolla yhteismarkkinoilla.

| 5.5 | Kuten ETSK jo antamissaan lausunnoissa korostaa, se ei voi hyväksyä tällaista lähestymistapaa, jossa nettomaksajien tai nettosaajien kannat asetetaan yhteisiin tavoitteisiin tähtäävien unionin politiikkojen edelle. |
| --- | --- |

5.5

Kuten ETSK jo antamissaan lausunnoissa korostaa, se ei voi hyväksyä tällaista lähestymistapaa, jossa nettomaksajien tai nettosaajien kannat asetetaan yhteisiin tavoitteisiin tähtäävien unionin politiikkojen edelle.

| 5.6 | Komitea katsoo, ettei talousarvion määrittely yhteisön politiikkojen perusteella ole ristiriidassa unionin tasolla noudatettava budjettikurin kanssa. Ensimmäistä kertaa kysymys budjettikurista nousi esille Delorsin ensimmäisen paketin yhteydessä. Tämä ei sulje pois sitä vaihtoehtoa, että unionin politiikkojen ja talousarvion suhteessa yhteisön politiikoilla olisi tärkeä rooli. |
| --- | --- |

5.6

Komitea katsoo, ettei talousarvion määrittely yhteisön politiikkojen perusteella ole ristiriidassa unionin tasolla noudatettava budjettikurin kanssa. Ensimmäistä kertaa kysymys budjettikurista nousi esille Delorsin ensimmäisen paketin yhteydessä. Tämä ei sulje pois sitä vaihtoehtoa, että unionin politiikkojen ja talousarvion suhteessa yhteisön politiikoilla olisi tärkeä rooli.

| 5.7 | Hyvän esimerkin oikeudenmukaisuudesta tarjoavat BKTL-varat, jotka ovat kasvussa ja joiden rooli vahvistuu entisestään vuoden 2007 jälkeen. BKTL-pohjaisten maksuosuuksien kasvuun liittyy kuitenkin riski, että suuntaus korostaa nettomaksaja- tai nettosaaja-aseman ratkaisevaa roolia vahvistuu nykyisestä. BKTL-varat siirretään itse asiassa suoraan jäsenvaltioiden talousarviosta, eikä niiden tarkoituksena ole taata unionille aidosti omia varoja. |
| --- | --- |

5.7

Hyvän esimerkin oikeudenmukaisuudesta tarjoavat BKTL-varat, jotka ovat kasvussa ja joiden rooli vahvistuu entisestään vuoden 2007 jälkeen. BKTL-pohjaisten maksuosuuksien kasvuun liittyy kuitenkin riski, että suuntaus korostaa nettomaksaja- tai nettosaaja-aseman ratkaisevaa roolia vahvistuu nykyisestä. BKTL-varat siirretään itse asiassa suoraan jäsenvaltioiden talousarviosta, eikä niiden tarkoituksena ole taata unionille aidosti omia varoja.

6.   Valmisteluasiakirja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä korjauksesta

| 6.1 | Omien varojen järjestelmän muuttamista koskevien päätösten myötä avautui mahdollisuus laatia uusi asiakirja, joka voi tulla voimaan 1. tammikuuta 2007 ja viimeistään vuoden 2009 alusta mahdollisesti takautuvastikin. Asiakirja on jatkoa aiemmin tehdylle esitykselle yhdenmukaisen alv-kannan vahvistamiseksi 0,30 prosenttiin. Ehdotuksessa kuitenkin sallitaan kaksi poikkeusta. Kaudeksi 2007–2013 alv-kanta vahvistetaan Itävallan osalta 0,225 prosenttiin, Saksan osalta 0,15 prosenttiin sekä Alankomaiden ja Ruotsin osalta 0,10 prosenttiin. Kuitenkin kaudella 2007–2013 Alankomaiden vuotuiseen BKTL-osuuteen voidaan tehdä 605 miljoonan euron bruttovähennys ja Ruotsin vuotuiseen BKTL-osuuteen voitaisiin tehdään 150 miljoonan euron bruttovähennys. |
| --- | --- |

6.1

Omien varojen järjestelmän muuttamista koskevien päätösten myötä avautui mahdollisuus laatia uusi asiakirja, joka voi tulla voimaan 1. tammikuuta 2007 ja viimeistään vuoden 2009 alusta mahdollisesti takautuvastikin. Asiakirja on jatkoa aiemmin tehdylle esitykselle yhdenmukaisen alv-kannan vahvistamiseksi 0,30 prosenttiin. Ehdotuksessa kuitenkin sallitaan kaksi poikkeusta. Kaudeksi 2007–2013 alv-kanta vahvistetaan Itävallan osalta 0,225 prosenttiin, Saksan osalta 0,15 prosenttiin sekä Alankomaiden ja Ruotsin osalta 0,10 prosenttiin. Kuitenkin kaudella 2007–2013 Alankomaiden vuotuiseen BKTL-osuuteen voidaan tehdä 605 miljoonan euron bruttovähennys ja Ruotsin vuotuiseen BKTL-osuuteen voitaisiin tehdään 150 miljoonan euron bruttovähennys.

| 6.2 | Viimeistään vuodesta 2013 Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu täysin laajentumisesta aiheutuvien menojen rahoittamiseen niiden maiden osalta, jotka liittyivät unioniin 30. huhtikuuta 2004 jälkeen. Tämä ei koske yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä markkinakuluja. Voimassa olevan päätökseen verrattuna Yhdistyneen kuningaskunnan täydentävä osuus ei voi ylittää kaudella 2007–2013 10,5 miljardin euron ylärajaa. Korjausta sopeutetaan, mikäli unioniin liittyy Romanian ja Bulgarian jälkeen muita maita. Neuvosto pitää järjestelmän uudelleentarkastelua koskevissa päätöksissään tarpeellisena, että rahoituskehystä arvioidaan perusteellisesti uudelleen. Se kehottaa tarkastelemaan uudelleen unionin varoja, jotka kattavat myös YMP:n ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn alennuksen. Neuvosto odottaa aihetta valottavan kertomuksen valmistuvan kaudella 2008–2009. |
| --- | --- |

6.2

Viimeistään vuodesta 2013 Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu täysin laajentumisesta aiheutuvien menojen rahoittamiseen niiden maiden osalta, jotka liittyivät unioniin 30. huhtikuuta 2004 jälkeen. Tämä ei koske yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyviä markkinakuluja. Voimassa olevan päätökseen verrattuna Yhdistyneen kuningaskunnan täydentävä osuus ei voi ylittää kaudella 2007–2013 10,5 miljardin euron ylärajaa. Korjausta sopeutetaan, mikäli unioniin liittyy Romanian ja Bulgarian jälkeen muita maita. Neuvosto pitää järjestelmän uudelleentarkastelua koskevissa päätöksissään tarpeellisena, että rahoituskehystä arvioidaan perusteellisesti uudelleen. Se kehottaa tarkastelemaan uudelleen unionin varoja, jotka kattavat myös YMP:n ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn alennuksen. Neuvosto odottaa aihetta valottavan kertomuksen valmistuvan kaudella 2008–2009.

| 6.3 | Ehdotuksessaan komissio esittää, että ennen Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn korjauksen laskemista otetaan huomioon alv:n aleneminen, mutta BKTL-perusteisia maksuosuuksia alennetaan vasta, kun laskelman tulos on selvillä. Jäsenvaltioista 17 katsoo, että nämä molemmat toimet on pantava täytäntöön Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn korjauksen laskemisen jälkeen. Lontoo on puolestaan sitä mieltä, että ne on otettava huomioon ennen laskelmia. Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotus merkitsisi sille myönnetyn korjauksen loppusumman kasvattamista eli muiden jäsenvaltioiden maksettavaksi tulevien osuuksien lisäämistä. |
| --- | --- |

6.3

Ehdotuksessaan komissio esittää, että ennen Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn korjauksen laskemista otetaan huomioon alv:n aleneminen, mutta BKTL-perusteisia maksuosuuksia alennetaan vasta, kun laskelman tulos on selvillä. Jäsenvaltioista 17 katsoo, että nämä molemmat toimet on pantava täytäntöön Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn korjauksen laskemisen jälkeen. Lontoo on puolestaan sitä mieltä, että ne on otettava huomioon ennen laskelmia. Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotus merkitsisi sille myönnetyn korjauksen loppusumman kasvattamista eli muiden jäsenvaltioiden maksettavaksi tulevien osuuksien lisäämistä.

| 6.4 | ETSK on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että mikä tahansa korjausjärjestelmä haittaa omien varojen järjestelmän selkeyttä ja avoimuutta. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt nykyisestä omien varojen järjestelmästä ja sen puutteista useita huomioita. Erityisesti se on pannut merkille ja korostanut hallinnon, yhdenmukaisuuden ja avoimuuden puutetta. Se on myös todennut, ettei talousarviota voi tasapainottaa laskusäännöillä. |
| --- | --- |

6.4

ETSK on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että mikä tahansa korjausjärjestelmä haittaa omien varojen järjestelmän selkeyttä ja avoimuutta. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt nykyisestä omien varojen järjestelmästä ja sen puutteista useita huomioita. Erityisesti se on pannut merkille ja korostanut hallinnon, yhdenmukaisuuden ja avoimuuden puutetta. Se on myös todennut, ettei talousarviota voi tasapainottaa laskusäännöillä.

| 6.5 | Omien varojen järjestelmään tehtyjen vaatimattomien muutosten joukossa Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn korjauksen laskutavan sopeuttaminen on erityisen tärkeää. Joulukuussa 2005 tehdyssä sopimuksessa sovitaan, että uusille jäsenvaltioille maksettavat menot jäävät vuodesta 2009 asteittain ja vuoden 2011 jälkeen kokonaan korjauksen ulkopuolelle. Tämä ei koske YMP:aan liittyviä markkinamenoja eikä suoraan tuottajille maksettavia maksuja. Näin vältetään se, ettei Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetty korjaus kasva suhteessa laajentumisesta aiheutuviin kuluihin. |
| --- | --- |

6.5

Omien varojen järjestelmään tehtyjen vaatimattomien muutosten joukossa Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyn korjauksen laskutavan sopeuttaminen on erityisen tärkeää. Joulukuussa 2005 tehdyssä sopimuksessa sovitaan, että uusille jäsenvaltioille maksettavat menot jäävät vuodesta 2009 asteittain ja vuoden 2011 jälkeen kokonaan korjauksen ulkopuolelle. Tämä ei koske YMP:aan liittyviä markkinamenoja eikä suoraan tuottajille maksettavia maksuja. Näin vältetään se, ettei Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetty korjaus kasva suhteessa laajentumisesta aiheutuviin kuluihin.

7.   Yleistä

| 7.1 | Komitea on samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että alv- ja BKTL-perusteiset tulot (joiden oli alun perin tarkoitus täydentää unionin omia varoja) ovat vähitellen muodostuneet yhteisön talousarvion tärkeimmiksi rahoituslähteiksi. Komitea ja parlamentti ovat myös yhtä mieltä siitä, että poikkeusmenettelyjen lisääminen nykyiseen omien varojen järjestelmään vain korostaa järjestelmän monimutkaisuutta ja avoimuuden puutetta kansalaisten silmissä sekä järjestelmän puolueellisuutta. Tuloksena on siten rahoitusjärjestelmä, joka asettaa jäsenvaltiot keskenään eriarvoiseen asemaan, mitä ei voi hyväksyä. |
| --- | --- |

7.1

Komitea on samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että alv- ja BKTL-perusteiset tulot (joiden oli alun perin tarkoitus täydentää unionin omia varoja) ovat vähitellen muodostuneet yhteisön talousarvion tärkeimmiksi rahoituslähteiksi. Komitea ja parlamentti ovat myös yhtä mieltä siitä, että poikkeusmenettelyjen lisääminen nykyiseen omien varojen järjestelmään vain korostaa järjestelmän monimutkaisuutta ja avoimuuden puutetta kansalaisten silmissä sekä järjestelmän puolueellisuutta. Tuloksena on siten rahoitusjärjestelmä, joka asettaa jäsenvaltiot keskenään eriarvoiseen asemaan, mitä ei voi hyväksyä.

| 7.2 | ETSK on samaa mieltä parlamentin mietinnössään ilmaiseman näkemyksen kanssa siitä, että laajentuvalla EU:lla on tärkeää olla käytössään asianmukaiset varat, jotka vastaavat myös sen entistä suurempia poliittisia tavoitteita. Rahoitusnäkymät muodostavat rahoituskehyksen, jolla pyritään takaamaan EU:n ensisijaisten tavoitteiden edistäminen budjettikuria unohtamatta. Kyseessä ei siis ole talousarvion laatiminen seitsemäksi vuodeksi. |
| --- | --- |

7.2

ETSK on samaa mieltä parlamentin mietinnössään ilmaiseman näkemyksen kanssa siitä, että laajentuvalla EU:lla on tärkeää olla käytössään asianmukaiset varat, jotka vastaavat myös sen entistä suurempia poliittisia tavoitteita. Rahoitusnäkymät muodostavat rahoituskehyksen, jolla pyritään takaamaan EU:n ensisijaisten tavoitteiden edistäminen budjettikuria unohtamatta. Kyseessä ei siis ole talousarvion laatiminen seitsemäksi vuodeksi.

| 7.3 | ETSK toteaa, että vuonna 1993 päätettyä ja 15:n jäsenvaltion unionia koskevaa omien varojen ylärajaa ei ole muutettu: se on maksusitoumusmäärärahojen osalta 1,31 prosenttia ja maksumäärärahojen osalta 1,24 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta. |
| --- | --- |

7.3

ETSK toteaa, että vuonna 1993 päätettyä ja 15:n jäsenvaltion unionia koskevaa omien varojen ylärajaa ei ole muutettu: se on maksusitoumusmäärärahojen osalta 1,31 prosenttia ja maksumäärärahojen osalta 1,24 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta.

8.   Yhteenveto

| 8.1 | Komitean yleisarvio edellä todetun perusteella on, että poliittinen sopimus, johon joulukuussa 2005 kokoontunut Euroopa-neuvosto pääsi, merkitsee, että unionin budjettihistorian neljäs ja vuonna 2000 alkanut talousarvioon perustuvien yhteisön politiikkojen kausi jatkuu vuoteen 2013. |
| --- | --- |

8.1

Komitean yleisarvio edellä todetun perusteella on, että poliittinen sopimus, johon joulukuussa 2005 kokoontunut Euroopa-neuvosto pääsi, merkitsee, että unionin budjettihistorian neljäs ja vuonna 2000 alkanut talousarvioon perustuvien yhteisön politiikkojen kausi jatkuu vuoteen 2013.

| 8.2 | Keskeistä tulevissa talousarvioissa on luopua nettomaksaja- tai nettosaaja-asemien ratkaisevasta roolista. Tarvitsemme yhteisen talousarvion, joka on täysin tai pääosiltaan riippumaton jäsenvaltioiden budjeteista. Tämän riippumattomuuden pystyvät takaamaan vain aidosti omat varat. |
| --- | --- |

8.2

Keskeistä tulevissa talousarvioissa on luopua nettomaksaja- tai nettosaaja-asemien ratkaisevasta roolista. Tarvitsemme yhteisen talousarvion, joka on täysin tai pääosiltaan riippumaton jäsenvaltioiden budjeteista. Tämän riippumattomuuden pystyvät takaamaan vain aidosti omat varat.

| 8.3 | ETSK toteaa, että yhteisön budjettiautonomia voidaan taata vain omien varojen järjestelmällä, joka perustuu yhteisiin politiikkoihin tai aidosti yhteisön omiin varoihin, esim. yhteisöveroon, tai molempien yhdistelmään. Unionin tulevaisuuden ja yhteisön menetelmän kannalta asianmukaisin ratkaisu on se, jossa resurssit luodaan yhteisillä politiikoilla. |
| --- | --- |

8.3

ETSK toteaa, että yhteisön budjettiautonomia voidaan taata vain omien varojen järjestelmällä, joka perustuu yhteisiin politiikkoihin tai aidosti yhteisön omiin varoihin, esim. yhteisöveroon, tai molempien yhdistelmään. Unionin tulevaisuuden ja yhteisön menetelmän kannalta asianmukaisin ratkaisu on se, jossa resurssit luodaan yhteisillä politiikoilla.

| 8.4 | Vaikka yhteisöveroa vastustetaankin ankarasti budjettiriippumattomien periaatteeseen vedoten, komitea katsoo, että yhteisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää omia varoja, joilla korvataan BKTL-perusteiset varat. |
| --- | --- |

8.4

Vaikka yhteisöveroa vastustetaankin ankarasti budjettiriippumattomien periaatteeseen vedoten, komitea katsoo, että yhteisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää omia varoja, joilla korvataan BKTL-perusteiset varat.

| 8.5 | Omien varojen järjestelmää kehitettäessä on huolehdittava avoimuusperiaatteen noudattamisesta ja siitä, että järjestelmä on tehokas, joustava ja perustuu suhteelliseen rahoitukseen.






  — | Resurssitehokkuus: varojen tulee vaikuttaa merkittävällä tavalla osuuden talousarvion määrään. |
| --- | --- | --- |

8.5

Omien varojen järjestelmää kehitettäessä on huolehdittava avoimuusperiaatteen noudattamisesta ja siitä, että järjestelmä on tehokas, joustava ja perustuu suhteelliseen rahoitukseen.

—

Resurssitehokkuus: varojen tulee vaikuttaa merkittävällä tavalla osuuden talousarvion määrään.

| — | Avoimuus ja yksinkertaisuus: jäsenvaltioiden maksuosuuksien yhteisön talousarvioon tulee olla helposti kansalaisten ymmärrettävissä. |
| --- | --- |

—

Avoimuus ja yksinkertaisuus: jäsenvaltioiden maksuosuuksien yhteisön talousarvioon tulee olla helposti kansalaisten ymmärrettävissä.

| — | Kustannustehokkuus: varojen keräämisestä aiheutuvat hallintomenot eivät saa nousta resursseihin nähden liian korkeiksi. |
| --- | --- |

—

Kustannustehokkuus: varojen keräämisestä aiheutuvat hallintomenot eivät saa nousta resursseihin nähden liian korkeiksi.

| — | Bruttomaksuosuuksien yhdenvertaisuus: maksut on jaettava tasapuolisesti jäsenvaltioiden kesken siten, että huomioon otetaan niiden kansalaisten todellinen tilanne. |
| --- | --- |

—

Bruttomaksuosuuksien yhdenvertaisuus: maksut on jaettava tasapuolisesti jäsenvaltioiden kesken siten, että huomioon otetaan niiden kansalaisten todellinen tilanne.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EYVL L 253, 7.10.2000.

1

(2)  EUVL C 74, 23.3.2005.

2

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/107

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi kolmansista maista tulevien matkustajien tuomien tavaroiden vapauttamisesta arvonlisä- ja valmisteverosta”

KOM(2006)76 lopullinen — 2006/0021 CNS

(2006/C 309/22)

Komissio päätti 22. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” —erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Umberto Burani.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 5. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Johdanto

| 1.1 | Komission ehdottaman direktiivin tavoitteena on yhdenmukaistaa säännökset, jotka koskevat unionin ulkopuolisista maista tulevien matkustajien matkatavaroihin sisältyvien sellaisten tavaroiden tuontia, jotka kuuluvat luonteensa vuoksi arvonlisäveron tai valmisteveron piiriin. Kyseisiä tavaroita on tiettyyn rajaan asti maahantuotu aina tullivapaasti. Alkuperäinen säädös on 28. toukokuuta 1969 annettu direktiivi 69/169/ETY, jota on sittemmin muutettu 17 kertaa ja joka on nyt määrä korvata tarkasteltavalla ehdotetulla direktiivillä. |
| --- | --- |

1.1

Komission ehdottaman direktiivin tavoitteena on yhdenmukaistaa säännökset, jotka koskevat unionin ulkopuolisista maista tulevien matkustajien matkatavaroihin sisältyvien sellaisten tavaroiden tuontia, jotka kuuluvat luonteensa vuoksi arvonlisäveron tai valmisteveron piiriin. Kyseisiä tavaroita on tiettyyn rajaan asti maahantuotu aina tullivapaasti. Alkuperäinen säädös on 28. toukokuuta 1969 annettu direktiivi 69/169/ETY, jota on sittemmin muutettu 17 kertaa ja joka on nyt määrä korvata tarkasteltavalla ehdotetulla direktiivillä.

| 1.2 | Järjestelmä on säilytettävä ”kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi sekä tapauksissa, joissa tavaroiden tuontiolosuhteiden vuoksi ei ole tavanomaista tarvetta talouden suojeluun” (1). Komissio katsoo, että vaikka pääperiaate on säilynyt samana, direktiivin voimaantulon jälkeen tehtyjen muutosten määrä, laajentuminen sekä uusien ulkorajojen muotoutuminen ovat riittävä syy alkuperäisen direktiivin täysimittaiseksi tarkistamiseksi ja korvaamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

Järjestelmä on säilytettävä ”kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi sekä tapauksissa, joissa tavaroiden tuontiolosuhteiden vuoksi ei ole tavanomaista tarvetta talouden suojeluun” (1). Komissio katsoo, että vaikka pääperiaate on säilynyt samana, direktiivin voimaantulon jälkeen tehtyjen muutosten määrä, laajentuminen sekä uusien ulkorajojen muotoutuminen ovat riittävä syy alkuperäisen direktiivin täysimittaiseksi tarkistamiseksi ja korvaamiseksi.

| 1.3 | Sinänsä yksinkertaista ongelmaa mutkistaa tarve säännellä ”arkaluonteisten” tuotteiden eli tupakan ja alkoholijuomien tuontia. Tämä ongelma on aina ollut olemassa, ja unionin laajentuminen on tuonut siihen uusia näkökohtia, mutta peruskysymykset ovat säilyneet ennallaan: jäsenvaltioiden erilainen maantieteellinen asema ja yhteiskunnallinen tilanne, erilaiset suuntaukset sekä verojärjestelmien hyvin suuret erot. Lopputulos riippuu siitä, kyetäänkö komission yhdenmukaistamisehdotuksesta pääsemään yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

1.3

Sinänsä yksinkertaista ongelmaa mutkistaa tarve säännellä ”arkaluonteisten” tuotteiden eli tupakan ja alkoholijuomien tuontia. Tämä ongelma on aina ollut olemassa, ja unionin laajentuminen on tuonut siihen uusia näkökohtia, mutta peruskysymykset ovat säilyneet ennallaan: jäsenvaltioiden erilainen maantieteellinen asema ja yhteiskunnallinen tilanne, erilaiset suuntaukset sekä verojärjestelmien hyvin suuret erot. Lopputulos riippuu siitä, kyetäänkö komission yhdenmukaistamisehdotuksesta pääsemään yhteisymmärrykseen.

2.   Yleistä

| 2.1 | Direktiivi koski alun perin henkilöitä, jotka matkustivat yhteisön sisällä. Vuodesta 1993 lähtien tavaroiden liikkumisen rajoitukset jäsenvaltioiden välillä on yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisesti käytännössä poistettu. Unionin ulkorajojen muuttuminen laajentumisen jälkeen on tuonut mukanaan uusia arviointinäkökohtia. Komissio toteaa, että unionin rajanaapureihin kuuluvat ”nykyisin myös mm. Venäjä, Ukraina ja Valko-Venäjä”. |
| --- | --- |

2.1

Direktiivi koski alun perin henkilöitä, jotka matkustivat yhteisön sisällä. Vuodesta 1993 lähtien tavaroiden liikkumisen rajoitukset jäsenvaltioiden välillä on yhtenäismarkkinoiden periaatteiden mukaisesti käytännössä poistettu. Unionin ulkorajojen muuttuminen laajentumisen jälkeen on tuonut mukanaan uusia arviointinäkökohtia. Komissio toteaa, että unionin rajanaapureihin kuuluvat ”nykyisin myös mm. Venäjä, Ukraina ja Valko-Venäjä”.

| 2.1.1 | ETSK panee tämän merkille, mutta katsoo, että mainittujen rajojen ohella idässä on muitakin rajoja, jotka aiheuttavat vaikeuksia uusille jäsenvaltioille, sillä niiden ja tiettyjen rajanaapureina olevien kolmansien maiden hintaerot ovat huomattavia. On myös muistettava uusien merirajojen syntyminen Kyproksen ja Maltan liityttyä unioniin. |
| --- | --- |

2.1.1

ETSK panee tämän merkille, mutta katsoo, että mainittujen rajojen ohella idässä on muitakin rajoja, jotka aiheuttavat vaikeuksia uusille jäsenvaltioille, sillä niiden ja tiettyjen rajanaapureina olevien kolmansien maiden hintaerot ovat huomattavia. On myös muistettava uusien merirajojen syntyminen Kyproksen ja Maltan liityttyä unioniin.

| 2.1.2 | Erityisongelmien vuoksi eräille jäsenvaltioille aikanaan myönnetyt poikkeukset ovat nyt kaikki päättyneet lukuun ottamatta Suomelle myönnettyä poikkeusta, jonka perusteella Suomi saa vuoden 2007 loppuun saakka rajoittaa oluen tuonnin 16 litraan kolmansista maista tulevien matkustajien osalta. ETSK, joka on aina vastustanut poikkeusjärjestelyä, on tähän tyytyväinen. Tässä tapauksessa kaikkia 25 jäsenvaltiota koskeva yhtenäinen järjestelmä saattaisi kuitenkin aiheuttaa ongelmia, kuten jäljempänä esitetään. |
| --- | --- |

2.1.2

Erityisongelmien vuoksi eräille jäsenvaltioille aikanaan myönnetyt poikkeukset ovat nyt kaikki päättyneet lukuun ottamatta Suomelle myönnettyä poikkeusta, jonka perusteella Suomi saa vuoden 2007 loppuun saakka rajoittaa oluen tuonnin 16 litraan kolmansista maista tulevien matkustajien osalta. ETSK, joka on aina vastustanut poikkeusjärjestelyä, on tähän tyytyväinen. Tässä tapauksessa kaikkia 25 jäsenvaltiota koskeva yhtenäinen järjestelmä saattaisi kuitenkin aiheuttaa ongelmia, kuten jäljempänä esitetään.

| 2.2 | Ehdotetussa direktiivissä korotetaan tullivapaudelle nykyisin asetettua 175 euron ylärajaa 500 euroon lentomatkustajien ja 220 euroon kaikkien muiden matkustajien osalta. Ehdotuksensa perusteluissa komissio selittää kyseisiä toimia sillä, että ”lentomatkustamisen kustannukset ja vaiva aiheuttavat todennäköisesti sen, että yksityishenkilöt matkustavat harvemmin lentäen kuin maitse tai meritse. Lisäksi lentomatkustajat eivät voi ostaa ja kuljettaa rajattomasti tavaraa, sillä tilaa vievien tavaroiden kuljettaminen on ilmaliikenteen luonteen vuoksi vaikeaa”. Todellinen syy vaikuttaa kuitenkin olevan toinen: neljännessä perustelukappaleessa todetaan, että ”rahamääräisissä rajoituksissa olisi otettava huomioon sellaisten jäsenvaltioiden vaikeudet, joiden rajanaapurina olevassa kolmannessa maassa on huomattavasti alhaisemmat hinnat — –”. |
| --- | --- |

2.2

Ehdotetussa direktiivissä korotetaan tullivapaudelle nykyisin asetettua 175 euron ylärajaa 500 euroon lentomatkustajien ja 220 euroon kaikkien muiden matkustajien osalta. Ehdotuksensa perusteluissa komissio selittää kyseisiä toimia sillä, että ”lentomatkustamisen kustannukset ja vaiva aiheuttavat todennäköisesti sen, että yksityishenkilöt matkustavat harvemmin lentäen kuin maitse tai meritse. Lisäksi lentomatkustajat eivät voi ostaa ja kuljettaa rajattomasti tavaraa, sillä tilaa vievien tavaroiden kuljettaminen on ilmaliikenteen luonteen vuoksi vaikeaa”. Todellinen syy vaikuttaa kuitenkin olevan toinen: neljännessä perustelukappaleessa todetaan, että ”rahamääräisissä rajoituksissa olisi otettava huomioon sellaisten jäsenvaltioiden vaikeudet, joiden rajanaapurina olevassa kolmannessa maassa on huomattavasti alhaisemmat hinnat — –”.

| 2.2.1 | ETSK katsoo, että perusteluissa ja neljännessä perustelukappaleessa sanotun välinen ero johtuu ennen kaikkea verotuksellisista ongelmista. Ei ole järkevää puhua ”tilaa vievistä tavaroista” (ks. edellinen kohta), sillä on olemassa arvokkaita mutta vähän tilaa vieviä tavaroita (kuten kamerat, kannettavat tietokoneet, kellot ja jalokivet), joiden tuonti olisi sallittua lentomatkustajille mutta ei autolla, junalla tai risteilylaivoilla matkustaville. Toteamuksella, jonka mukaan matkustettaisiin ”harvemmin lentäen kuin maitse tai meritse”, tai oletuksella,että lentomatkustamisesta olisi ”kustannuksia ja vaivaa”, tarkoitettaneen pikemminkin erityistilanteita kuin ilmiötä yleensä. Lentomatkat (ja etenkin halpalennot) kuuluvat niiden miljoonien taloudellisten toimijoiden ja matkailijoiden arkeen, jotka vuosittain matkustavat unionin ulkopuolisiin maihin. |
| --- | --- |

2.2.1

ETSK katsoo, että perusteluissa ja neljännessä perustelukappaleessa sanotun välinen ero johtuu ennen kaikkea verotuksellisista ongelmista. Ei ole järkevää puhua ”tilaa vievistä tavaroista” (ks. edellinen kohta), sillä on olemassa arvokkaita mutta vähän tilaa vieviä tavaroita (kuten kamerat, kannettavat tietokoneet, kellot ja jalokivet), joiden tuonti olisi sallittua lentomatkustajille mutta ei autolla, junalla tai risteilylaivoilla matkustaville. Toteamuksella, jonka mukaan matkustettaisiin ”harvemmin lentäen kuin maitse tai meritse”, tai oletuksella,että lentomatkustamisesta olisi ”kustannuksia ja vaivaa”, tarkoitettaneen pikemminkin erityistilanteita kuin ilmiötä yleensä. Lentomatkat (ja etenkin halpalennot) kuuluvat niiden miljoonien taloudellisten toimijoiden ja matkailijoiden arkeen, jotka vuosittain matkustavat unionin ulkopuolisiin maihin.

| 2.2.2 | ETSK ei pidä hyväksyttävänä sitä, että erityistilanteen huomioon ottamisen vuoksi laaditaan yhdenmukaistamissäännökset, jotka asettavat kansalaiset eriarvoiseen asemaan heidän käyttämänsä kuljetusvälineen perusteella. Vaikka ETSK on useaan otteeseen ilmaissut vastustavansa poikkeusjärjestelyä, kuten edellä olevassa kohdassa 2.1.2 on jo korostettu, ja vastustaa sitä edelleen periaatteessa, komitea katsoo, että tässä tapauksessa poikkeusjärjestely vaikuttaa ainoalta mahdollisuudelta. Sitä tulisi kuitenkin soveltaa vain silloin, kun yksi tai useampi jäsenvaltio voi — suhteellisuusperiaatteen mukaisesti — todistaa, että ne menettävät 500 euron yleisrajoituksen vuoksi liikaa verotuloja. |
| --- | --- |

2.2.2

ETSK ei pidä hyväksyttävänä sitä, että erityistilanteen huomioon ottamisen vuoksi laaditaan yhdenmukaistamissäännökset, jotka asettavat kansalaiset eriarvoiseen asemaan heidän käyttämänsä kuljetusvälineen perusteella. Vaikka ETSK on useaan otteeseen ilmaissut vastustavansa poikkeusjärjestelyä, kuten edellä olevassa kohdassa 2.1.2 on jo korostettu, ja vastustaa sitä edelleen periaatteessa, komitea katsoo, että tässä tapauksessa poikkeusjärjestely vaikuttaa ainoalta mahdollisuudelta. Sitä tulisi kuitenkin soveltaa vain silloin, kun yksi tai useampi jäsenvaltio voi — suhteellisuusperiaatteen mukaisesti — todistaa, että ne menettävät 500 euron yleisrajoituksen vuoksi liikaa verotuloja.

| 2.3 | Ehdotetussa direktiivissä säilytetään tupakkaa ja alkoholia koskevat määrälliset rajoitukset. Tupakan osalta viitataan EU:n 30. kesäkuuta 2005 ratifioimaan Maailman terveysjärjestön puitesopimukseen, jossa suositellaan, että kansainvälisten matkustajien mahdollisuus tuoda tupakkatuotteita estetään tai että sitä rajoitetaan. Komissio esittää ehdotuksessaan tämän suosituksen mukaisesti ”järjestelmää, jossa tupakkatuotteille otetaan käyttöön yhdenmukaiset alennetut määrälliset rajoitukset”, ”jotta kaikkia Euroopan unioniin saapuvia henkilöitä kohdeltaisiin tasavertaisesti”. |
| --- | --- |

2.3

Ehdotetussa direktiivissä säilytetään tupakkaa ja alkoholia koskevat määrälliset rajoitukset. Tupakan osalta viitataan EU:n 30. kesäkuuta 2005 ratifioimaan Maailman terveysjärjestön puitesopimukseen, jossa suositellaan, että kansainvälisten matkustajien mahdollisuus tuoda tupakkatuotteita estetään tai että sitä rajoitetaan. Komissio esittää ehdotuksessaan tämän suosituksen mukaisesti ”järjestelmää, jossa tupakkatuotteille otetaan käyttöön yhdenmukaiset alennetut määrälliset rajoitukset”, ”jotta kaikkia Euroopan unioniin saapuvia henkilöitä kohdeltaisiin tasavertaisesti”.

| 2.3.1 | ETSK kannattaa ehdotusta, mutta suhtautuu hieman varauksellisesti tupakan tuontirajoituksia koskeviin perusteluihin, jotka muiden perustelujen tavoin vaikuttavat olevan pikemminkin verotuksellisia kuin terveydellisiä. Tästä osoituksena ehdotuksen 9 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus soveltaa tupakan tuontiin rajoituksia, jotka ovat tavanomaisia rajoituksia huomattavasti alhaisempia. Kun ajatellaan tupakan haittavaikutuksia, vaikuttaa absurdilta, että jäsenvaltiot voisivat päättää kyseisistä rajoituksista eri tavoin. |
| --- | --- |

2.3.1

ETSK kannattaa ehdotusta, mutta suhtautuu hieman varauksellisesti tupakan tuontirajoituksia koskeviin perusteluihin, jotka muiden perustelujen tavoin vaikuttavat olevan pikemminkin verotuksellisia kuin terveydellisiä. Tästä osoituksena ehdotuksen 9 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus soveltaa tupakan tuontiin rajoituksia, jotka ovat tavanomaisia rajoituksia huomattavasti alhaisempia. Kun ajatellaan tupakan haittavaikutuksia, vaikuttaa absurdilta, että jäsenvaltiot voisivat päättää kyseisistä rajoituksista eri tavoin.

| 2.4 | Komissio ehdottaa myös hajuvesien, kahvin ja teen määrällisten rajoitusten poistamista. Näin otetaan huomioon se, että yhteisön lainsäädännön perusteella hajuvedet eivät enää kuulu valmisteveron piiriin ja että kahvi kuuluu valmisteveron piiriin viidessä ja tee vain yhdessä jäsenvaltiossa. Perusteluissa esitetään perusperiaate (2), jonka mukaan määrälliset rajoitukset poistetaan, ”koska ne eivät enää vastaa — – tosiasiallista verotusrakennetta 25 jäsenvaltion EU:ssa”. Toisin sanoen rajoitukset poistetaan, koska 25 jäsenvaltiosta vain harvoissa kannetaan enää valmisteveroa kyseisistä tuotteista. |
| --- | --- |

2.4

Komissio ehdottaa myös hajuvesien, kahvin ja teen määrällisten rajoitusten poistamista. Näin otetaan huomioon se, että yhteisön lainsäädännön perusteella hajuvedet eivät enää kuulu valmisteveron piiriin ja että kahvi kuuluu valmisteveron piiriin viidessä ja tee vain yhdessä jäsenvaltiossa. Perusteluissa esitetään perusperiaate (2), jonka mukaan määrälliset rajoitukset poistetaan, ”koska ne eivät enää vastaa — – tosiasiallista verotusrakennetta 25 jäsenvaltion EU:ssa”. Toisin sanoen rajoitukset poistetaan, koska 25 jäsenvaltiosta vain harvoissa kannetaan enää valmisteveroa kyseisistä tuotteista.

| 2.4.1 | ETSK kannattaa varauksetta kyseisten rajoitusten poistamista ja panee lisäksi merkille, että tässä tapauksessa on hyväksytty säännös, jonka mukaan — suhteellisuusperiaate huomioon ottaen — kokonaisuuden etu on sen yksittäisen osan etua tärkeämpi. |
| --- | --- |

2.4.1

ETSK kannattaa varauksetta kyseisten rajoitusten poistamista ja panee lisäksi merkille, että tässä tapauksessa on hyväksytty säännös, jonka mukaan — suhteellisuusperiaate huomioon ottaen — kokonaisuuden etu on sen yksittäisen osan etua tärkeämpi.

| 2.5 | Ehdotettu direktiivi antaa nimenomaan suhteellisuuden näkökulmasta kohdittain aihetta kritiikkiin. Yleisesti ottaen ja viitaten kohdassa 2.4 mainittuun säännökseen, ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kaikkien aloitteiden lähtökohtana on oltava tietyn periaatteen yhdenmukainen soveltaminen kaikissa eikä vain joissain lainsäädännön näkökohdissa. Tätä toteamusta perustellaan tarkemmin yksittäisiä artikloja koskevissa huomioissa. |
| --- | --- |

2.5

Ehdotettu direktiivi antaa nimenomaan suhteellisuuden näkökulmasta kohdittain aihetta kritiikkiin. Yleisesti ottaen ja viitaten kohdassa 2.4 mainittuun säännökseen, ETSK kiinnittää huomiota siihen, että kaikkien aloitteiden lähtökohtana on oltava tietyn periaatteen yhdenmukainen soveltaminen kaikissa eikä vain joissain lainsäädännön näkökohdissa. Tätä toteamusta perustellaan tarkemmin yksittäisiä artikloja koskevissa huomioissa.

3.   Erityistä

| 3.1 | Ehdotuksen 2, 4, 5 ja 7 artikla: direktiivin soveltaminen. Kyseisissä artikloissa säädetään, että vapautukset arvonlisäverosta ja valmisteveroista myönnetään tavaroille, jotka on tuotu unionin ulkopuolisen maan kautta kulkeneen matkustajan henkilökohtaisissa matkatavaroissa (”mukana seuraavat matkatavarat”). Direktiiviä sovelletaan vain, jos asianomainen henkilö ei pysty osoittamaan, että tavarat on hankittu EU:n jäsenvaltiossa ja että niistä maksettua arvonlisä- tai valmisteveroa ei voida palauttaa. Tavaroiden arvoa määriteltäessä väliaikaisesti tuotavien tai väliaikaisen viennin jälkeen jälleentuotavien henkilökohtaisten tavaroiden arvoa ei oteta huomioon verovapautuksia sovellettaessa. |
| --- | --- |

3.1

Ehdotuksen 2, 4, 5 ja 7 artikla: direktiivin soveltaminen. Kyseisissä artikloissa säädetään, että vapautukset arvonlisäverosta ja valmisteveroista myönnetään tavaroille, jotka on tuotu unionin ulkopuolisen maan kautta kulkeneen matkustajan henkilökohtaisissa matkatavaroissa (”mukana seuraavat matkatavarat”). Direktiiviä sovelletaan vain, jos asianomainen henkilö ei pysty osoittamaan, että tavarat on hankittu EU:n jäsenvaltiossa ja että niistä maksettua arvonlisä- tai valmisteveroa ei voida palauttaa. Tavaroiden arvoa määriteltäessä väliaikaisesti tuotavien tai väliaikaisen viennin jälkeen jälleentuotavien henkilökohtaisten tavaroiden arvoa ei oteta huomioon verovapautuksia sovellettaessa.

| 3.1.1 | Kyseinen säännös, joka on ollut jo aiemmin olemassa, aiheuttaa edelleen huomattavan taakan matkustajille, joiden edellytetään pitävän etenkin kalliimpia tuotteita koskevia kuitteja mukanaan todistaakseen, että he ovat hankkineet jo omistamansa tuotteet EU:n jäsenvaltiossa. Vaihtoehtoisesti heidän on hankittava matkalle lähtiessään selvitys väliaikaisesta viennistä. |
| --- | --- |

3.1.1

Kyseinen säännös, joka on ollut jo aiemmin olemassa, aiheuttaa edelleen huomattavan taakan matkustajille, joiden edellytetään pitävän etenkin kalliimpia tuotteita koskevia kuitteja mukanaan todistaakseen, että he ovat hankkineet jo omistamansa tuotteet EU:n jäsenvaltiossa. Vaihtoehtoisesti heidän on hankittava matkalle lähtiessään selvitys väliaikaisesta viennistä.

| 3.1.2 | ETSK on tietoinen siitä, ettei yksinkertaisempiakaan ratkaisuja ole olemassa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että komission kannattaisi täytäntöönpanoasetuksessa tai muulla tavoin suositella jäsenvaltioille, että ne tekisivät kyseistä säännöstä tunnetuksi tarkoituksenmukaisimmalla tavalla — ulkorajoille asetettujen ilmoitusten avulla sekä liittämällä sen matkanjärjestäjien jakamiin yleisohjeisiin sekä lento- ja laivalippuihin. |
| --- | --- |

3.1.2

ETSK on tietoinen siitä, ettei yksinkertaisempiakaan ratkaisuja ole olemassa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että komission kannattaisi täytäntöönpanoasetuksessa tai muulla tavoin suositella jäsenvaltioille, että ne tekisivät kyseistä säännöstä tunnetuksi tarkoituksenmukaisimmalla tavalla — ulkorajoille asetettujen ilmoitusten avulla sekä liittämällä sen matkanjärjestäjien jakamiin yleisohjeisiin sekä lento- ja laivalippuihin.

| 3.2 | Ehdotuksen 8 artikla: rahamääräiset rajoitukset. Vapautusta sovelletaan tuontitavaroihin, joiden kokonaisarvo on 500 euroa lentomatkustajien ja 220 euroa kaikkien muiden matkustajien osalta. Jäsenvaltiot voivat alentaa rajoitusta 110 euroon alle 15-vuotiaiden matkustajien osalta. Rajoitukset koskevat kaikkia tavaroita lukuun ottamatta tupakkaa ja alkoholia, joihin sovelletaan määrällisiä rajoituksia. |
| --- | --- |

3.2

Ehdotuksen 8 artikla: rahamääräiset rajoitukset. Vapautusta sovelletaan tuontitavaroihin, joiden kokonaisarvo on 500 euroa lentomatkustajien ja 220 euroa kaikkien muiden matkustajien osalta. Jäsenvaltiot voivat alentaa rajoitusta 110 euroon alle 15-vuotiaiden matkustajien osalta. Rajoitukset koskevat kaikkia tavaroita lukuun ottamatta tupakkaa ja alkoholia, joihin sovelletaan määrällisiä rajoituksia.

| 3.2.1 | ETSK on jo ilmaissut huolensa (ks. kohta 2.2.2) kansalaisten asettamisesta eriarvoiseen asemaan käytetyn kuljetusvälineen perusteella. Vaikuttaa ilmeiseltä, että kyseinen erottelu perustuu niiden jäsenvaltioiden erityistilanteeseen, jotka rajoittuvat sellaisiin unionin ulkopuolisiin valtioihin, joissa hinnat ovat esimerkiksi verojärjestelmien suurten erojen vuoksi hyvin alhaiset. Ongelma voitaisiin ratkaista soveltamalla suhteellisuusperiaatetta (ks. kohdat 2.4.1 ja 2.5) sekä myöntämällä poikkeuksia erityistapauksissa, joissa niiden tarve on todistettu. |
| --- | --- |

3.2.1

ETSK on jo ilmaissut huolensa (ks. kohta 2.2.2) kansalaisten asettamisesta eriarvoiseen asemaan käytetyn kuljetusvälineen perusteella. Vaikuttaa ilmeiseltä, että kyseinen erottelu perustuu niiden jäsenvaltioiden erityistilanteeseen, jotka rajoittuvat sellaisiin unionin ulkopuolisiin valtioihin, joissa hinnat ovat esimerkiksi verojärjestelmien suurten erojen vuoksi hyvin alhaiset. Ongelma voitaisiin ratkaista soveltamalla suhteellisuusperiaatetta (ks. kohdat 2.4.1 ja 2.5) sekä myöntämällä poikkeuksia erityistapauksissa, joissa niiden tarve on todistettu.

| 3.2.2 | Kohdassa 2.2.2 jo esitetyn mukaisesti ETSK vahvistaa ehdotuksensa, jonka mukaan 500 euron rajoitusta tulisi yleisesti ottaen soveltaa kaikkiin matkustajiin riippumatta käytetystä kuljetusvälineestä. Korkean rajoituksen ansiosta tullit vapautuisivat raskaasta tehtävästä tarkastaa suuria matkustajamääriä etenkin matkailusesonkien aikana. Näin ne voisivat paneutua aiempaa tehokkaammin todelliseen salakuljetukseen. Tässä yhteydessä on korostettava, että tullivirkailijat kykenevät kokemuksensa ja ammattitaitonsa ansiosta erottamaan suhteellisen helposti matkailijat (jotka syyllistyvät korkeintaan vähäisiin rikkeisiin) ja salakuljettajat, joiden teot ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia. ”Säännöllisiä” matkailijoita (jotka eivät ole tavallisia matkailijoita, työntekijöitä tai raja-alueilla asuvia henkilöitä) koskeva kysymys on edelleen ratkaisematta, sillä heidän tuontitoimintansa on voittoa tuottavaa pienimuotoista kauppaa. |
| --- | --- |

3.2.2

Kohdassa 2.2.2 jo esitetyn mukaisesti ETSK vahvistaa ehdotuksensa, jonka mukaan 500 euron rajoitusta tulisi yleisesti ottaen soveltaa kaikkiin matkustajiin riippumatta käytetystä kuljetusvälineestä. Korkean rajoituksen ansiosta tullit vapautuisivat raskaasta tehtävästä tarkastaa suuria matkustajamääriä etenkin matkailusesonkien aikana. Näin ne voisivat paneutua aiempaa tehokkaammin todelliseen salakuljetukseen. Tässä yhteydessä on korostettava, että tullivirkailijat kykenevät kokemuksensa ja ammattitaitonsa ansiosta erottamaan suhteellisen helposti matkailijat (jotka syyllistyvät korkeintaan vähäisiin rikkeisiin) ja salakuljettajat, joiden teot ovat rikosoikeudellisesti rangaistavia. ”Säännöllisiä” matkailijoita (jotka eivät ole tavallisia matkailijoita, työntekijöitä tai raja-alueilla asuvia henkilöitä) koskeva kysymys on edelleen ratkaisematta, sillä heidän tuontitoimintansa on voittoa tuottavaa pienimuotoista kauppaa.

| 3.3 | Ehdotuksen 9 artikla: tupakan määrälliset rajoitukset. Tupakan vapauttaminen arvonlisä- ja valmisteveroista riippuu määrällisistä rajoituksista. Tavanomaiset määrälliset rajoitukset ovat 200 savuketta tai 100 pikkusikaria tai 50 sikaria tai 250 grammaa piippu- ja savuketupakkaa. Jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettuja määrällisiä rajoituksia: 40 savuketta tai 20 pikkusikaria tai 10 sikaria tai 50 grammaa piippu- ja savuketupakkaa. Jäsenvaltiot voivat soveltaa kyseisiä rajoituksia kaikkiin matkustajiin tai rajoittaa ne vain muihin kuin lentomatkustajiin. |
| --- | --- |

3.3

Ehdotuksen 9 artikla: tupakan määrälliset rajoitukset. Tupakan vapauttaminen arvonlisä- ja valmisteveroista riippuu määrällisistä rajoituksista. Tavanomaiset määrälliset rajoitukset ovat 200 savuketta tai 100 pikkusikaria tai 50 sikaria tai 250 grammaa piippu- ja savuketupakkaa. Jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettuja määrällisiä rajoituksia: 40 savuketta tai 20 pikkusikaria tai 10 sikaria tai 50 grammaa piippu- ja savuketupakkaa. Jäsenvaltiot voivat soveltaa kyseisiä rajoituksia kaikkiin matkustajiin tai rajoittaa ne vain muihin kuin lentomatkustajiin.

| 3.3.1 | Kuten ETSK on jo todennut rahamääräisten rajoitusten osalta, se ei kannata erilaisia määrällisiä rajoituksia. Komitea lisää, että alennetut rajoitukset aiheuttaisivat huomattavia hankaluuksia EU:n jäsenvaltioista kotoisin oleville automatkailijoille, jotka kulkevat eri maiden (unionin jäsenvaltioiden tai unionin ulkopuolisten maiden) kautta ja joiden määränpäänä ei ole maa, jossa sovelletaan alennettuja rajoituksia. Kun ajatellaan matkailun merkitystä sekä tarvetta edistää matkailua sen sijaan, että sitä rajoitettaisiin tiukkojen rajatarkastusten hyväksymistä edellyttävin toimin, ETSK ehdottaa, että kyseisiä tapauksia varten annetaan erityinen verovapaussäännös. |
| --- | --- |

3.3.1

Kuten ETSK on jo todennut rahamääräisten rajoitusten osalta, se ei kannata erilaisia määrällisiä rajoituksia. Komitea lisää, että alennetut rajoitukset aiheuttaisivat huomattavia hankaluuksia EU:n jäsenvaltioista kotoisin oleville automatkailijoille, jotka kulkevat eri maiden (unionin jäsenvaltioiden tai unionin ulkopuolisten maiden) kautta ja joiden määränpäänä ei ole maa, jossa sovelletaan alennettuja rajoituksia. Kun ajatellaan matkailun merkitystä sekä tarvetta edistää matkailua sen sijaan, että sitä rajoitettaisiin tiukkojen rajatarkastusten hyväksymistä edellyttävin toimin, ETSK ehdottaa, että kyseisiä tapauksia varten annetaan erityinen verovapaussäännös.

| 3.4 | Ehdotuksen 10 artikla: alkoholin määrälliset rajoitukset. Kuten tupakan, myös alkoholin osalta säilytetään jo voimassa olevat määrälliset rajoitukset, joita mukautetaan ja jotka jaetaan kahteen luokkaan. Ensimmäiseen luokkaan sisältyy yksi litra tislattuja juomia ja väkeviä alkoholijuomia, joiden alkoholipitoisuus on yli 22 tilavuusprosenttia, tai denaturoimatonta etyylialkoholia (etanolia), jonka alkoholipitoisuus on vähintään 80 tilavuusprosenttia. Toiseen luokkaan sisältyy kaksi litraa välituotteita ja kuohuviiniä. Sallittuja määriä ei voida kumuloida. Edellä mainittujen määrien lisäksi tuonnin arvonlisä- ja valmisteverosta vapautetaan neljä litraa kuohumatonta viiniä ja 16 litraa olutta. Vapautuksia ei myönnetä alle 17-vuotiaille. |
| --- | --- |

3.4

Ehdotuksen 10 artikla: alkoholin määrälliset rajoitukset. Kuten tupakan, myös alkoholin osalta säilytetään jo voimassa olevat määrälliset rajoitukset, joita mukautetaan ja jotka jaetaan kahteen luokkaan. Ensimmäiseen luokkaan sisältyy yksi litra tislattuja juomia ja väkeviä alkoholijuomia, joiden alkoholipitoisuus on yli 22 tilavuusprosenttia, tai denaturoimatonta etyylialkoholia (etanolia), jonka alkoholipitoisuus on vähintään 80 tilavuusprosenttia. Toiseen luokkaan sisältyy kaksi litraa välituotteita ja kuohuviiniä. Sallittuja määriä ei voida kumuloida. Edellä mainittujen määrien lisäksi tuonnin arvonlisä- ja valmisteverosta vapautetaan neljä litraa kuohumatonta viiniä ja 16 litraa olutta. Vapautuksia ei myönnetä alle 17-vuotiaille.

| 3.4.1 | ETSK on yleisesti ottaen tyytyväinen ehdotettuihin toimiin, mutta kiinnittää huomiota joihinkin merkittäviin yksityiskohtiin. Ensinnäkin ensimmäiseen luokkaan sisältyvän alkoholijuoman, jonka alkoholipitoisuus on yli 80 tilavuusprosenttia, tilavuusprosentti on myynnissä olevissa tuotteissa yleensä 98 tai 99, ja yhdestä litrasta kyseistä tuotetta voidaan valmistaa kolme litraa alkoholijuomaa, jonka alkoholipitoisuus on 33 tilavuusprosenttia. Näin ollen sen rinnastaminen yhteen litraan tislattuja juomia ja väkeviä alkoholijuomia vaikuttaa mielivaltaiselta. Kun ajatellaan kuohuviinejä, joihin sisältyvät sekä laatuviinit (samppanja) että aivan toisenlaisetkin viinit, ETSK katsoo, ettei eroa kuohumattomaan viiniin enää tulisi tehdä, sillä kyseessä ovat aina viinit, joiden arvoa ei mainita. |
| --- | --- |

3.4.1

ETSK on yleisesti ottaen tyytyväinen ehdotettuihin toimiin, mutta kiinnittää huomiota joihinkin merkittäviin yksityiskohtiin. Ensinnäkin ensimmäiseen luokkaan sisältyvän alkoholijuoman, jonka alkoholipitoisuus on yli 80 tilavuusprosenttia, tilavuusprosentti on myynnissä olevissa tuotteissa yleensä 98 tai 99, ja yhdestä litrasta kyseistä tuotetta voidaan valmistaa kolme litraa alkoholijuomaa, jonka alkoholipitoisuus on 33 tilavuusprosenttia. Näin ollen sen rinnastaminen yhteen litraan tislattuja juomia ja väkeviä alkoholijuomia vaikuttaa mielivaltaiselta. Kun ajatellaan kuohuviinejä, joihin sisältyvät sekä laatuviinit (samppanja) että aivan toisenlaisetkin viinit, ETSK katsoo, ettei eroa kuohumattomaan viiniin enää tulisi tehdä, sillä kyseessä ovat aina viinit, joiden arvoa ei mainita.

| 3.4.2 | Komitea suhtautuu varauksella myös viinin ja oluen määrällisiin rajoituksiin. Neljän viinilitran ja 16 olutlitran välillä on suhteeton ero, jolla rangaistaan sellaisista maista tulevia matkailijoita, joissa ei yleensä kuluteta paljon olutta. Yhteisen rajoituksen sijaan olisi kyseisille kahdelle juomatyypille asetettava erilliset ja vaihtoehtoiset määrälliset rajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitea suhtautuu varauksella myös viinin ja oluen määrällisiin rajoituksiin. Neljän viinilitran ja 16 olutlitran välillä on suhteeton ero, jolla rangaistaan sellaisista maista tulevia matkailijoita, joissa ei yleensä kuluteta paljon olutta. Yhteisen rajoituksen sijaan olisi kyseisille kahdelle juomatyypille asetettava erilliset ja vaihtoehtoiset määrälliset rajoitukset.

| 3.5 | Polttoaineen osalta vapautusta sovelletaan ajoneuvon polttoainesäiliön sisältöön sekä kannettavassa säiliössä olevaan polttoaineeseen, jos sitä on enintään kymmenen litraa, mutta poikkeukset ovat sallittuja, jos kansallisia rajoituksia on olemassa. |
| --- | --- |

3.5

Polttoaineen osalta vapautusta sovelletaan ajoneuvon polttoainesäiliön sisältöön sekä kannettavassa säiliössä olevaan polttoaineeseen, jos sitä on enintään kymmenen litraa, mutta poikkeukset ovat sallittuja, jos kansallisia rajoituksia on olemassa.

| 3.5.1 | ETSK kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti kyseistä säännöstä. Ensinnäkin huoltoasemien sijainnin johdosta ei voida perustella vapautuksen ulottamista kannettaviin säiliöihin ajoneuvon polttoainesäiliön lisäksi. Tämä helpotus tulisi poistaa, sillä polttoaineen kuljetus on vaarallista muutoin kuin ajoneuvon polttoainesäiliössä. Lisäksi on muistettava, että useiden maiden liikennesäännöissä kielletään tällainen käytäntö. Kieltoa tulisi soveltaa myös ajoneuvoon mahdollisesti rakennettuihin lisäsäiliöihin. Kuorma-autojen osalta, joissa on usein kaksi polttoainesäiliötä, kiellon tulisi koskea säiliöitä, joita ei ole tyyppihyväksytty ajoneuvoja käyttöön otettaessa. |
| --- | --- |

3.5.1

ETSK kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti kyseistä säännöstä. Ensinnäkin huoltoasemien sijainnin johdosta ei voida perustella vapautuksen ulottamista kannettaviin säiliöihin ajoneuvon polttoainesäiliön lisäksi. Tämä helpotus tulisi poistaa, sillä polttoaineen kuljetus on vaarallista muutoin kuin ajoneuvon polttoainesäiliössä. Lisäksi on muistettava, että useiden maiden liikennesäännöissä kielletään tällainen käytäntö. Kieltoa tulisi soveltaa myös ajoneuvoon mahdollisesti rakennettuihin lisäsäiliöihin. Kuorma-autojen osalta, joissa on usein kaksi polttoainesäiliötä, kiellon tulisi koskea säiliöitä, joita ei ole tyyppihyväksytty ajoneuvoja käyttöön otettaessa.

| 3.5.2 | Lisäksi rajoittavia kansallisia säännöksiä, vaikka niitä voitaisiinkin perustella naapurivaltioiden välisellä hinnanerolla, ei voida kohdassa 3.3.1 esitetyistä syistä ulottaa muihin kuin niistä maista kotoisin oleviin matkailijoihin, joissa sovelletaan rajoituksia. Jos rajoitukset katsotaan tarpeellisiksi, ne voitaisiin sisällyttää raja-alueilla asuvia henkilöitä ja rajatyöntekijöitä koskeviin rajoituksiin ehdotetun direktiivin 14 artiklassa säädetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.2

Lisäksi rajoittavia kansallisia säännöksiä, vaikka niitä voitaisiinkin perustella naapurivaltioiden välisellä hinnanerolla, ei voida kohdassa 3.3.1 esitetyistä syistä ulottaa muihin kuin niistä maista kotoisin oleviin matkailijoihin, joissa sovelletaan rajoituksia. Jos rajoitukset katsotaan tarpeellisiksi, ne voitaisiin sisällyttää raja-alueilla asuvia henkilöitä ja rajatyöntekijöitä koskeviin rajoituksiin ehdotetun direktiivin 14 artiklassa säädetyn mukaisesti.

| 3.6 | Ehdotuksen 14 artikla: raja-alueilla asuvat henkilöt ja rajatyöntekijät. Nykyisiä säännöksiä vahvistavat erityissäännökset koskevat raja-alueilla asuvia henkilöitä sekä rajatyöntekijöitä (EU:n jäsenvaltiossa asuvat henkilöt, jotka työskentelevät rajanaapurina olevan unionin ulkopuolisen maan raja-alueella, tai unionin ulkopuolisessa maassa asuvat henkilöt, jotka työskentelevät rajanaapurina olevan EU:n jäsenvaltion raja-alueella). Jäsenvaltiot voivat kyseisten henkilöryhmien osalta alentaa rahamääräisiä ja/tai määrällisiä rajoituksia. Ehdotetussa direktiivissä raja-alue määritellään alueeksi, joka linnuntietä mitattuna ulottuu enintään 15 kilometrin päähän jäsenvaltion rajalta. ETSK katsoo, että tällainen määrittely on mielivaltainen ja että siinä ei oteta huomioon raja-alueiden maantieteellisiä, taloudellisia eikä sosiaalisia ominaispiirteitä. Kunkin jäsenvaltion tulisi voida olosuhteiden mukaisesti määritellä oma raja-alueensa. Nykyistä suuremman joustavuuden ansiosta monet jäsenvaltiot voisivat puuttua ”epätyypillisen salakuljetuksen” huolestuttavaan ilmiöön, jotka on havaittu Itä-Euroopan maiden maarajoilla. |
| --- | --- |

3.6

Ehdotuksen 14 artikla: raja-alueilla asuvat henkilöt ja rajatyöntekijät. Nykyisiä säännöksiä vahvistavat erityissäännökset koskevat raja-alueilla asuvia henkilöitä sekä rajatyöntekijöitä (EU:n jäsenvaltiossa asuvat henkilöt, jotka työskentelevät rajanaapurina olevan unionin ulkopuolisen maan raja-alueella, tai unionin ulkopuolisessa maassa asuvat henkilöt, jotka työskentelevät rajanaapurina olevan EU:n jäsenvaltion raja-alueella). Jäsenvaltiot voivat kyseisten henkilöryhmien osalta alentaa rahamääräisiä ja/tai määrällisiä rajoituksia. Ehdotetussa direktiivissä raja-alue määritellään alueeksi, joka linnuntietä mitattuna ulottuu enintään 15 kilometrin päähän jäsenvaltion rajalta. ETSK katsoo, että tällainen määrittely on mielivaltainen ja että siinä ei oteta huomioon raja-alueiden maantieteellisiä, taloudellisia eikä sosiaalisia ominaispiirteitä. Kunkin jäsenvaltion tulisi voida olosuhteiden mukaisesti määritellä oma raja-alueensa. Nykyistä suuremman joustavuuden ansiosta monet jäsenvaltiot voisivat puuttua ”epätyypillisen salakuljetuksen” huolestuttavaan ilmiöön, jotka on havaittu Itä-Euroopan maiden maarajoilla.

| 3.7 | Ehdotetun direktiivin voimaantulopäiväksi on asetettu 31. joulukuuta 2006. Määräaikaa voidaan pitää järkevänä vain, jos lainsäädäntäprosessi on nopea ja esteetön. |
| --- | --- |

3.7

Ehdotetun direktiivin voimaantulopäiväksi on asetettu 31. joulukuuta 2006. Määräaikaa voidaan pitää järkevänä vain, jos lainsäädäntäprosessi on nopea ja esteetön.

Bryssel 5. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ks. KOM(2006) 76 lopullinen — 2006/0021 CNS, ensimmäinen perustelukappale.

1

(2)  Ks. edellinen alaviite, 1) Ehdotuksen tausta — Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet, neljäs luetelmakohta.

2

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/110

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistäminen koulutuksessa”

KOM(2006) 33 lopullinen

(2006/C 309/23)

Komissio päätti 5. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Ingrid Jerneck.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 122 puolesta, 16 vastaan 10:n pidättyessä äänestämästä.

ETSK:n lausunnon pääkohdat

Yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilöiden kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. Yrittäjyyskoulutuksella edistetään innovointia, luovuutta ja itseluottamusta. Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistämiseksi koulutuksessa on otettava huomioon seuraavat seikat:

| — | Toiminta aloitetaan tarjoamalla yrittäjyyskoulutuksen perusteet jo varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

—

Toiminta aloitetaan tarjoamalla yrittäjyyskoulutuksen perusteet jo varhaisessa vaiheessa.

| — | Täydentäviä yrittäjyysohjelmia sisällytetään kansalliseen koulutusjärjestelmään alemman perusasteen koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen. |
| --- | --- |

—

Täydentäviä yrittäjyysohjelmia sisällytetään kansalliseen koulutusjärjestelmään alemman perusasteen koulutuksesta korkea-asteen koulutukseen.

| — | Oppilaitosten/yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö on myönteistä ja tehokasta. |
| --- | --- |

—

Oppilaitosten/yliopistojen ja yritysten välinen yhteistyö on myönteistä ja tehokasta.

| — | Opettajien osallistuminen toimintaan hyödyttää heidän henkilökohtaista kehitystään. |
| --- | --- |

—

Opettajien osallistuminen toimintaan hyödyttää heidän henkilökohtaista kehitystään.

| — | Sekä työnantajien että työntekijöiden tulisi osallistua yrittäjyyskoulutusohjelmien laadintaan. |
| --- | --- |

—

Sekä työnantajien että työntekijöiden tulisi osallistua yrittäjyyskoulutusohjelmien laadintaan.

| — | Kansalaisyhteiskunta antaa tuntuvan panoksen oppimisprosessiin ja osallistuu siihen aktiivisesti. |
| --- | --- |

—

Kansalaisyhteiskunta antaa tuntuvan panoksen oppimisprosessiin ja osallistuu siihen aktiivisesti.

| — | Naisyrittäjien merkitys on otettava huomioon kouluopetuksessa, jotta edistetään tasapainoa naisten ja miesten välillä. |
| --- | --- |

—

Naisyrittäjien merkitys on otettava huomioon kouluopetuksessa, jotta edistetään tasapainoa naisten ja miesten välillä.

| — | Myös vammaisten yrittäjyyttä on edistettävä. |
| --- | --- |

—

Myös vammaisten yrittäjyyttä on edistettävä.

| — | Parhaiden käytänteiden vaihtaminen on tärkeää, ja edistymistä voitaisiin seurata komission vuosittain järjestämien arviointikokousten avulla. |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytänteiden vaihtaminen on tärkeää, ja edistymistä voitaisiin seurata komission vuosittain järjestämien arviointikokousten avulla.

| — | Tiedotusvälineiden toiminta sekä kuva, joka niiden kautta liiketoiminnasta välittyy, ovat tärkeitä. |
| --- | --- |

—

Tiedotusvälineiden toiminta sekä kuva, joka niiden kautta liiketoiminnasta välittyy, ovat tärkeitä.

| — | ”Yrittäjyysportaikkoa” voidaan käyttää jäsenvaltioissa yhtenä monista mahdollisista malleista. |
| --- | --- |

—

”Yrittäjyysportaikkoa” voidaan käyttää jäsenvaltioissa yhtenä monista mahdollisista malleista.

| — | On tärkeää luoda keskitettyjä palvelupisteitä (one-stop shops) yritysten perustamisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

On tärkeää luoda keskitettyjä palvelupisteitä (one-stop shops) yritysten perustamisen helpottamiseksi.

| — | Käynnistetään yrittäjyyden eurooppalainen teemavuosi komission ehdotuksesta. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään yrittäjyyden eurooppalainen teemavuosi komission ehdotuksesta.

| — | Yrittäjyyttä suosivalla ajattelutavalla koulutuksessa voi olla tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa. |
| --- | --- |

—

Yrittäjyyttä suosivalla ajattelutavalla koulutuksessa voi olla tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa.

1.   Komission asiakirjan pääsisältö

| 1.1 | Komissio ehdotti helmikuussa 2005 Lissabonin strategian uudelleen käynnistämistä keskittämällä EU:n toimet kahteen päätehtävään: varmistamaan vahvempi ja kestävä kasvu sekä luomaan enemmän ja parempia työpaikkoja. Uudessa kasvuun ja työllisyyteen tähtäävässä kumppanuudessa painotetaan, että on tärkeää edistää aiempaa yrittäjähenkisempää kulttuuria sekä luoda pk-yrityksille suotuisat olosuhteet. |
| --- | --- |

1.1

Komissio ehdotti helmikuussa 2005 Lissabonin strategian uudelleen käynnistämistä keskittämällä EU:n toimet kahteen päätehtävään: varmistamaan vahvempi ja kestävä kasvu sekä luomaan enemmän ja parempia työpaikkoja. Uudessa kasvuun ja työllisyyteen tähtäävässä kumppanuudessa painotetaan, että on tärkeää edistää aiempaa yrittäjähenkisempää kulttuuria sekä luoda pk-yrityksille suotuisat olosuhteet.

| 1.2 | Tarve luoda yrittäjyydelle entistä myönteisempi yhteiskunnallinen ilmapiiri perustuu yhdennettyyn politiikkaan, jolla pyritään paitsi muuttamaan nykyistä ajattelutapaa myös parantamaan eurooppalaisten osaamista ja poistamaan yritysten perustamisen, luovuttamisen ja kasvun esteitä. |
| --- | --- |

1.2

Tarve luoda yrittäjyydelle entistä myönteisempi yhteiskunnallinen ilmapiiri perustuu yhdennettyyn politiikkaan, jolla pyritään paitsi muuttamaan nykyistä ajattelutapaa myös parantamaan eurooppalaisten osaamista ja poistamaan yritysten perustamisen, luovuttamisen ja kasvun esteitä.

| 1.3 | Yrittäjyys on avaintaito kasvun, työllisyyden ja yksilön kehityksen kannalta. Vaikka tiedonannossa todetaan, että yrittäjyystaidot tulisi saavuttaa elinikäisen oppimisen avulla, siinä korostetaan koulutusta peruskoulun ala-asteelta korkeakouluun, keskiasteen ammatillinen koulutus (ammatillinen peruskoulutus) ja korkea-asteen tekniset oppilaitokset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.3

Yrittäjyys on avaintaito kasvun, työllisyyden ja yksilön kehityksen kannalta. Vaikka tiedonannossa todetaan, että yrittäjyystaidot tulisi saavuttaa elinikäisen oppimisen avulla, siinä korostetaan koulutusta peruskoulun ala-asteelta korkeakouluun, keskiasteen ammatillinen koulutus (ammatillinen peruskoulutus) ja korkea-asteen tekniset oppilaitokset mukaan luettuina.

| 1.4 | Muodollinen koulutus ei perinteisesti ole johtanut Euroopassa yrittäjyyteen ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Vaikka lukuisia yrittäjyyskasvatusta koskevia aloitteita on meneillään, ne eivät aina ole osa johdonmukaista kokonaisuutta. Komission tekemät ehdotukset perustuvat kerättyyn näyttöön ja hyviin toimintatapoihin, ja niiden tarkoituksena on auttaa laatimaan systemaattinen lähestymistapa yrittäjyyskasvatukseen ja vahvistaa koulutuksen merkitystä entistä yrittäjähenkisemmän kulttuurin luomisessa eurooppalaisiin yhteiskuntiin. Useimmat toimet on toteutettava kansallisella tai paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.4

Muodollinen koulutus ei perinteisesti ole johtanut Euroopassa yrittäjyyteen ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Vaikka lukuisia yrittäjyyskasvatusta koskevia aloitteita on meneillään, ne eivät aina ole osa johdonmukaista kokonaisuutta. Komission tekemät ehdotukset perustuvat kerättyyn näyttöön ja hyviin toimintatapoihin, ja niiden tarkoituksena on auttaa laatimaan systemaattinen lähestymistapa yrittäjyyskasvatukseen ja vahvistaa koulutuksen merkitystä entistä yrittäjähenkisemmän kulttuurin luomisessa eurooppalaisiin yhteiskuntiin. Useimmat toimet on toteutettava kansallisella tai paikallisella tasolla.

| 1.5 | Tiedonanto toimii viitemateriaalina toimintalinjojen tarkistukselle muun muassa Lissabonin strategiaan liittyvien kertomusten yhteydessä, jotka jäsenvaltiot toimittavat kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5

Tiedonanto toimii viitemateriaalina toimintalinjojen tarkistukselle muun muassa Lissabonin strategiaan liittyvien kertomusten yhteydessä, jotka jäsenvaltiot toimittavat kasvun ja työllisyyden yhdennettyjen suuntaviivojen mukaisesti.

2.   ETSK:n yleishuomiot

| 2.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen. Yritystoiminnan lisääminen on tärkeää, mikäli aiotaan edistää taloudellista kasvua, jota tarvitaan, jotta Euroopan sosiaalimallin säilyttämisessä ja Lissabonin strategian toteuttamisessa onnistutaan. Euroopassa tarvitaan uusia yrittäjiä, joilla on asianmukaiset taidot kilpaillakseen menestyksekkäästi markkinoilla. Kuten komissio toteaa, yrittäjyyskoulutuksen hyödyt eivät rajoitu ainoastaan uusiin yrityksiin, innovatiivisiin liiketoimiin ja työpaikkoihin. Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa tulisi mieltää perustaidoksi ja uramahdollisuudeksi sekä olennaiseksi osaksi yksilön kehitystä. Se edistää luovuutta ja innovointia sekä lisää itseluottamusta kehittämällä aloitteellisuutta ja auttamalla yksilöitä oppimaan selviytymään epäonnistumisista. Ajattelutavassa on kyse yrittäjäasenteen juurruttamisesta eikä ainoastaan sen oppimisesta, kuinka tullaan liikemieheksi tai -naiseksi. Yrittäjyyskoulutuksen avulla voidaan myös lisätä työntekijöiden tietoisuutta toimintaympäristöstään ja lisätä heidän valmiuttaan käyttää hyväksi tarjolla olevat mahdollisuudet. Yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilön kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. (1) |
| --- | --- |

2.1

Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen. Yritystoiminnan lisääminen on tärkeää, mikäli aiotaan edistää taloudellista kasvua, jota tarvitaan, jotta Euroopan sosiaalimallin säilyttämisessä ja Lissabonin strategian toteuttamisessa onnistutaan. Euroopassa tarvitaan uusia yrittäjiä, joilla on asianmukaiset taidot kilpaillakseen menestyksekkäästi markkinoilla. Kuten komissio toteaa, yrittäjyyskoulutuksen hyödyt eivät rajoitu ainoastaan uusiin yrityksiin, innovatiivisiin liiketoimiin ja työpaikkoihin. Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa tulisi mieltää perustaidoksi ja uramahdollisuudeksi sekä olennaiseksi osaksi yksilön kehitystä. Se edistää luovuutta ja innovointia sekä lisää itseluottamusta kehittämällä aloitteellisuutta ja auttamalla yksilöitä oppimaan selviytymään epäonnistumisista. Ajattelutavassa on kyse yrittäjäasenteen juurruttamisesta eikä ainoastaan sen oppimisesta, kuinka tullaan liikemieheksi tai -naiseksi. Yrittäjyyskoulutuksen avulla voidaan myös lisätä työntekijöiden tietoisuutta toimintaympäristöstään ja lisätä heidän valmiuttaan käyttää hyväksi tarjolla olevat mahdollisuudet. Yrittäjyydellä tarkoitetaan yksilön kykyä muuntaa ideat toiminnaksi. (1)

| 2.2 | ETSK kannattaa ajatusta, että ajattelutapojen tai asenteiden muuttaminen on ratkaisevaa yrittäjyyden lisäämiseksi ja että muuttaminen on aloitettava varhaisessa iässä. Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa on myös miellettävä elinikäiseksi oppimisprosessiksi, joka alkaa jo peruskoulun ala-asteella. (Muodollisen koulutuksen yhteydessä hankittavan yleistiedon ja -sivistyksen lisäksi kehitetään tiettyjä yrittäjyyteen liittyviä valmiuksia ja rohkaistaan siten luovuutta, aloitekykyä ja ennakoivaa asennetta, joka herättää halun löytää ja oppia uusia asioita jne.). Siten voidaan lisätä joustavuutta elämän eri vaiheissa, minkä ansiosta naisten ja miesten on helpompi sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä. Perheiden rooli ja asennoituminen yrittäjyyteen on otettava huomioon. |
| --- | --- |

2.2

ETSK kannattaa ajatusta, että ajattelutapojen tai asenteiden muuttaminen on ratkaisevaa yrittäjyyden lisäämiseksi ja että muuttaminen on aloitettava varhaisessa iässä. Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa on myös miellettävä elinikäiseksi oppimisprosessiksi, joka alkaa jo peruskoulun ala-asteella. (Muodollisen koulutuksen yhteydessä hankittavan yleistiedon ja -sivistyksen lisäksi kehitetään tiettyjä yrittäjyyteen liittyviä valmiuksia ja rohkaistaan siten luovuutta, aloitekykyä ja ennakoivaa asennetta, joka herättää halun löytää ja oppia uusia asioita jne.). Siten voidaan lisätä joustavuutta elämän eri vaiheissa, minkä ansiosta naisten ja miesten on helpompi sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä. Perheiden rooli ja asennoituminen yrittäjyyteen on otettava huomioon.

| 2.3 | Komitea on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen päätelmiin (2). Eurooppa-neuvosto korostaa tarvetta luoda yrittäjyydelle myönteinen yleisilmapiiri ja kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan asian edellyttämiä toimenpiteitä muun muassa yrittäjyyskoulutuksen avulla. Kansallisissa uudistusohjelmissa ja kertomuksissa tulisi nimenomaisesti mainita toimenpiteet, joilla parannetaan kaikentyyppisten ja -kokoisten pk-yritysten liiketoimintaympäristöä sekä kannustetaan yhä useampia henkilöitä — etenkin naisia ja nuoria — ryhtymään yrittäjiksi. |
| --- | --- |

2.3

Komitea on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston kevätkokouksen päätelmiin (2). Eurooppa-neuvosto korostaa tarvetta luoda yrittäjyydelle myönteinen yleisilmapiiri ja kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan asian edellyttämiä toimenpiteitä muun muassa yrittäjyyskoulutuksen avulla. Kansallisissa uudistusohjelmissa ja kertomuksissa tulisi nimenomaisesti mainita toimenpiteet, joilla parannetaan kaikentyyppisten ja -kokoisten pk-yritysten liiketoimintaympäristöä sekä kannustetaan yhä useampia henkilöitä — etenkin naisia ja nuoria — ryhtymään yrittäjiksi.

| 2.4 | Komitea antaa arvoa ehdotukselle luoda keskitettyjä palvelupisteitä, jotta yritysten perustaminen olisi nopeaa ja yksinkertaista. Asia on merkittävä yleistä kasvua ja uusien työpaikkojen luomista ajatellen. Kuten komitea on jo aiemmin todennut, yrityksen perustamisprosessia edeltävät ja sen jälkeiset yrittäjyyden esteet ovat kuitenkin paljon merkittävämpiä kuin on oletettu. Keskittymällä liiallisesti yritysten rekisteröinnin nopeuttamiseen saatetaan tahattomasti lyhentää aikaa, jonka yrittäjä tarvitsee tärkeään tutkimus- ja suunnittelutyöhön, valmiuksien parantamiseen ja yleiseen harkintaan ennen uuden liikeyrityksen perustamista. (3) Tässä yhteydessä komitea korostaa jälleen, että tämä ei koske ainoastaan uusien yritysten perustamista vaan myös liiketoiminnan luovutusta. |
| --- | --- |

2.4

Komitea antaa arvoa ehdotukselle luoda keskitettyjä palvelupisteitä, jotta yritysten perustaminen olisi nopeaa ja yksinkertaista. Asia on merkittävä yleistä kasvua ja uusien työpaikkojen luomista ajatellen. Kuten komitea on jo aiemmin todennut, yrityksen perustamisprosessia edeltävät ja sen jälkeiset yrittäjyyden esteet ovat kuitenkin paljon merkittävämpiä kuin on oletettu. Keskittymällä liiallisesti yritysten rekisteröinnin nopeuttamiseen saatetaan tahattomasti lyhentää aikaa, jonka yrittäjä tarvitsee tärkeään tutkimus- ja suunnittelutyöhön, valmiuksien parantamiseen ja yleiseen harkintaan ennen uuden liikeyrityksen perustamista. (3) Tässä yhteydessä komitea korostaa jälleen, että tämä ei koske ainoastaan uusien yritysten perustamista vaan myös liiketoiminnan luovutusta.

| 2.5 | Aiemmissa komitean lausunnoissa on käsitelty sääntelyyn, verotukseen ja rahoitukseen liittyviä seikkoja, jotka ovat kaikki yrittäjyyteen vaikuttavia tekijöitä. (4) |
| --- | --- |

2.5

Aiemmissa komitean lausunnoissa on käsitelty sääntelyyn, verotukseen ja rahoitukseen liittyviä seikkoja, jotka ovat kaikki yrittäjyyteen vaikuttavia tekijöitä. (4)

| 2.6 | Komitea kannattaa tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia ja suosituksia ja on niistä komission kanssa samaa mieltä, mutta esittää kuitenkin seuraavassa eräitä huomioita. |
| --- | --- |

2.6

Komitea kannattaa tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia ja suosituksia ja on niistä komission kanssa samaa mieltä, mutta esittää kuitenkin seuraavassa eräitä huomioita.

3.   ETSK:n erityishuomioita

3.1   Yrittäjyyttä suosiva ajattelutapa koulutuksessa

| 3.1.1 | Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan omaksuminen on elinikäinen oppimisprosessi, joka on aloitettava varhaisessa iässä ja jonka tulisi kulkea punaisena lankana koko koulutusjärjestelmässä. Niin perus-, keski- kuin korkea-asteenkin koulutuksessa tulisi tarjota aiempaa parempi perusta sellaisten taitojen ja kykyjen omaksumiselle, jotka myöhemmin auttavat kehittämään itsenäisyyttä ja yrittäjähenkisyyttä. Perusteellinen ja laadukas koulutus avaa tien tehokkaalle ja kohdennetulle yrittäjyyskoulutukselle. Kuten hiljattain tehty tutkimus (5) osoittaa, yrittäjyyskoulutusohjelmilla on keskeinen rooli kannustettaessa nuoria harkitsemaan itsenäistä ammatinharjoittamista tulevaisuuden uravaihtoehtona. Lisäksi on käynyt ilmi, että kyseiset ohjelmat parantavat opiskelijoiden ongelmanratkaisukykyä, kehittävät itseluottamusta sekä opettavat yhteistyön ja ryhmätyön merkitystä. Yrittäjyyskasvatus edellyttää aktiivista osallistumista koulutukseen eikä ainoastaan passiivista omaksumista. Lundin yliopistossa tehty tutkimus (6) osoittaa, että yrittäjätaitoja opitaan ennen kaikkea työkokemuksen ja harjoittelun eikä ainoastaan muodollisen koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

3.1.1

Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan omaksuminen on elinikäinen oppimisprosessi, joka on aloitettava varhaisessa iässä ja jonka tulisi kulkea punaisena lankana koko koulutusjärjestelmässä. Niin perus-, keski- kuin korkea-asteenkin koulutuksessa tulisi tarjota aiempaa parempi perusta sellaisten taitojen ja kykyjen omaksumiselle, jotka myöhemmin auttavat kehittämään itsenäisyyttä ja yrittäjähenkisyyttä. Perusteellinen ja laadukas koulutus avaa tien tehokkaalle ja kohdennetulle yrittäjyyskoulutukselle. Kuten hiljattain tehty tutkimus (5) osoittaa, yrittäjyyskoulutusohjelmilla on keskeinen rooli kannustettaessa nuoria harkitsemaan itsenäistä ammatinharjoittamista tulevaisuuden uravaihtoehtona. Lisäksi on käynyt ilmi, että kyseiset ohjelmat parantavat opiskelijoiden ongelmanratkaisukykyä, kehittävät itseluottamusta sekä opettavat yhteistyön ja ryhmätyön merkitystä. Yrittäjyyskasvatus edellyttää aktiivista osallistumista koulutukseen eikä ainoastaan passiivista omaksumista. Lundin yliopistossa tehty tutkimus (6) osoittaa, että yrittäjätaitoja opitaan ennen kaikkea työkokemuksen ja harjoittelun eikä ainoastaan muodollisen koulutuksen avulla.

| 3.1.2 | Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan kehittäminen on tärkeä osa sekä teoreettista että ammatillista keski- ja korkea-asteen koulutusta. Sillä voi olla myös muita myönteisiä vaikutuksia, joiden ansiosta kiinnostus eri koulutusmuotoja kohtaan kasvaa. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että on erilaisia liiketoimintakulttuureja, jotka on otettava huomioon koulutusohjelmia laadittaessa. |
| --- | --- |

3.1.2

Yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan kehittäminen on tärkeä osa sekä teoreettista että ammatillista keski- ja korkea-asteen koulutusta. Sillä voi olla myös muita myönteisiä vaikutuksia, joiden ansiosta kiinnostus eri koulutusmuotoja kohtaan kasvaa. Tässä yhteydessä komitea huomauttaa, että on erilaisia liiketoimintakulttuureja, jotka on otettava huomioon koulutusohjelmia laadittaessa.

| 3.1.3 | Olennaista on mm. kehittää konkreettisia ja oikea-aikaisia yhteyksiä koulujen, yritysten, hallinnon, toimivaltaisten viranomaisten sekä paikallisyhteisön välillä. Oppilaitosten ja yrittäjien tulisi tehdä yhteistyötä, jotta suunniteltaisiin paras mahdollinen koulutus. Työnantajien ja työntekijöiden tulisi olla näkyvästi esillä ja osallistua riittävällä tavalla koulutuksen järjestämiseen. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yrittäjyyden merkitys on tuotava selkeästi esiin ja että yrittäjyydestä on tultava luonnollinen osa opetussuunnitelmaa. Sitä tulisi täydentää asianmukaisilla täytäntöönpanotoimenpiteillä. Yrittäjyyden laaja-alaisuus edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikkien asianomaisten ministeriöiden välillä (opetusalan, elinkeinoelämän ja valtiontalouden ministeriöt) koordinoidun lähestymistavan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.3

Olennaista on mm. kehittää konkreettisia ja oikea-aikaisia yhteyksiä koulujen, yritysten, hallinnon, toimivaltaisten viranomaisten sekä paikallisyhteisön välillä. Oppilaitosten ja yrittäjien tulisi tehdä yhteistyötä, jotta suunniteltaisiin paras mahdollinen koulutus. Työnantajien ja työntekijöiden tulisi olla näkyvästi esillä ja osallistua riittävällä tavalla koulutuksen järjestämiseen. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että yrittäjyyden merkitys on tuotava selkeästi esiin ja että yrittäjyydestä on tultava luonnollinen osa opetussuunnitelmaa. Sitä tulisi täydentää asianmukaisilla täytäntöönpanotoimenpiteillä. Yrittäjyyden laaja-alaisuus edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikkien asianomaisten ministeriöiden välillä (opetusalan, elinkeinoelämän ja valtiontalouden ministeriöt) koordinoidun lähestymistavan varmistamiseksi.

| 3.1.4 | Olisi tuettava erilaisia valtakunnallisia ja paikallisia aloitteita sekä hyvien käytänteiden vaihtoa. Toiminnassa olisi kuultava järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa (myös työmarkkinaosapuolia, perhejärjestöjä jne.). |
| --- | --- |

3.1.4

Olisi tuettava erilaisia valtakunnallisia ja paikallisia aloitteita sekä hyvien käytänteiden vaihtoa. Toiminnassa olisi kuultava järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa (myös työmarkkinaosapuolia, perhejärjestöjä jne.).

| 3.1.5 | Kyseisessä prosessissa opettajille on annettava täysi tuki. Heille on annettava riittävästi tietoa yrittäjyyskoulutuksen hyödyistä sekä keinoista, joilla yrittäjyysohjelmia voidaan toteuttaa peruskoulun ala-asteelta lähtien. Tätä taustaa vasten on tärkeää, että kouluilla on sekä henkilöstö- ja rahoitusresursseja että riittävästi itsenäisyyttä, jotta ne kykenevät toteuttamaan tämän ja muutkin niille osoitetut tehtävät. Opettajien on puolestaan ymmärrettävä, että oppilaiden kokonaisvaltaisen koulutuksen on sisällettävä itsenäisyyteen, uteliaisuuteen ja kriittisyyteen liittyvät osatekijät, jotka antavat heille virikkeitä ja joiden avulla he kykenevät kehittämään valmiudet yrittäjyyteen. Tältä osin opettajia on tuettava, ja heidän on oltava tietoisia siitä, että yrittäjyyskoulutus voi olla heille myös mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen. |
| --- | --- |

3.1.5

Kyseisessä prosessissa opettajille on annettava täysi tuki. Heille on annettava riittävästi tietoa yrittäjyyskoulutuksen hyödyistä sekä keinoista, joilla yrittäjyysohjelmia voidaan toteuttaa peruskoulun ala-asteelta lähtien. Tätä taustaa vasten on tärkeää, että kouluilla on sekä henkilöstö- ja rahoitusresursseja että riittävästi itsenäisyyttä, jotta ne kykenevät toteuttamaan tämän ja muutkin niille osoitetut tehtävät. Opettajien on puolestaan ymmärrettävä, että oppilaiden kokonaisvaltaisen koulutuksen on sisällettävä itsenäisyyteen, uteliaisuuteen ja kriittisyyteen liittyvät osatekijät, jotka antavat heille virikkeitä ja joiden avulla he kykenevät kehittämään valmiudet yrittäjyyteen. Tältä osin opettajia on tuettava, ja heidän on oltava tietoisia siitä, että yrittäjyyskoulutus voi olla heille myös mahdollisuus henkilökohtaiseen kehittymiseen.

| 3.1.6 | Komitea pahoittelee, että naisnäkökulmaa ei käsitellä tiedonannossa seikkaperäisemmin, vaikka se mainitaan johdannossa. Keskiasteen koulutuksessa pienoisyritystoimintaan osallistuvien tyttöjen osuus on yhtä suuri kuin poikien, ja eräissä maissa tyttöjen osuus on jopa poikien osuutta suurempi. Tutkimusten mukaan on kuitenkin todennäköisempää, että miehet perustavat ja omistavat yrityksiä ja luottavat enemmän yrittäjätaitoihinsa. (7) Kyseistä ilmiötä, joka liittyy koko koulutusjärjestelmään, on aiheellista tarkastella lähemmin. |
| --- | --- |

3.1.6

Komitea pahoittelee, että naisnäkökulmaa ei käsitellä tiedonannossa seikkaperäisemmin, vaikka se mainitaan johdannossa. Keskiasteen koulutuksessa pienoisyritystoimintaan osallistuvien tyttöjen osuus on yhtä suuri kuin poikien, ja eräissä maissa tyttöjen osuus on jopa poikien osuutta suurempi. Tutkimusten mukaan on kuitenkin todennäköisempää, että miehet perustavat ja omistavat yrityksiä ja luottavat enemmän yrittäjätaitoihinsa. (7) Kyseistä ilmiötä, joka liittyy koko koulutusjärjestelmään, on aiheellista tarkastella lähemmin.

| 3.1.7 | Vammaisilla on oltava muiden kanssa yhtäläiset mahdollisuudet ryhtyä yrittäjäksi. Yrittäjyyskoulutuksessa tämä tulisi ottaa huomioon tukemalla vammaisia asianmukaisesti. Keskeisten vammaisjärjestöjen sekä Euroopan että kansallisella ja paikallisella tasolla tulisi osallistua prosessiin. |
| --- | --- |

3.1.7

Vammaisilla on oltava muiden kanssa yhtäläiset mahdollisuudet ryhtyä yrittäjäksi. Yrittäjyyskoulutuksessa tämä tulisi ottaa huomioon tukemalla vammaisia asianmukaisesti. Keskeisten vammaisjärjestöjen sekä Euroopan että kansallisella ja paikallisella tasolla tulisi osallistua prosessiin.

3.2   Parhaiden käytänteiden tunnetuksi tekeminen ja seuranta

| 3.2.1 | Komission tiedonantoon sisältyy parhaisiin käytänteisiin perustuva selvitys ja tiivistelmä siitä, mitä on saatu aikaan. Nyt tulisi keskittyä siihen, miten tulokset, ehdotukset ja suositukset pannaan vastaisuudessa täytäntöön ja miten niitä tehdään tunnetuksi. |
| --- | --- |

3.2.1

Komission tiedonantoon sisältyy parhaisiin käytänteisiin perustuva selvitys ja tiivistelmä siitä, mitä on saatu aikaan. Nyt tulisi keskittyä siihen, miten tulokset, ehdotukset ja suositukset pannaan vastaisuudessa täytäntöön ja miten niitä tehdään tunnetuksi.

3.3   Parhaiden käytänteiden tunnetuksi tekeminen

| 3.3.1 | Komitea on tietoinen siitä, että jäsenvaltioissa on valtava määrä hyviä esimerkkejä opetusohjelmista, joita on täydennetty aineilla ja toimilla, joiden tavoitteena on kehittää tulevaisuuden yrittäjänä toimimisen edellyttämää osaamista. Yksi lisäesimerkki tiedonannossa jo mainittujen lisäksi on käytänne, jossa sekä viranomaiset että yksityiset toimijat osallistuvat yrittäjyyskoulutushankkeisiin. On tutkittava, kuinka tehokas tämäntyyppinen hanke on, ja voidaanko niitä soveltaa yleisemminkin, kuten niin kutsuttua yrittäjyysportaikkomallia (8). Kyseessä on malli, jossa on portaita peruskoulun ala-asteelta tutkimustasoon asti. Se on osoittautunut menestyksekkääksi keinoksi antaa yrittäjyyskoulutusta jo varhaisessa iässä ja jatkaa koulutusta myöhemmillä koulutustasoilla.






  — | Seitsemänvuotiaat älypäät luovat yksinkertaisia ja käytännönläheisiä innovaatioita. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komitea on tietoinen siitä, että jäsenvaltioissa on valtava määrä hyviä esimerkkejä opetusohjelmista, joita on täydennetty aineilla ja toimilla, joiden tavoitteena on kehittää tulevaisuuden yrittäjänä toimimisen edellyttämää osaamista. Yksi lisäesimerkki tiedonannossa jo mainittujen lisäksi on käytänne, jossa sekä viranomaiset että yksityiset toimijat osallistuvat yrittäjyyskoulutushankkeisiin. On tutkittava, kuinka tehokas tämäntyyppinen hanke on, ja voidaanko niitä soveltaa yleisemminkin, kuten niin kutsuttua yrittäjyysportaikkomallia (8). Kyseessä on malli, jossa on portaita peruskoulun ala-asteelta tutkimustasoon asti. Se on osoittautunut menestyksekkääksi keinoksi antaa yrittäjyyskoulutusta jo varhaisessa iässä ja jatkaa koulutusta myöhemmillä koulutustasoilla.

—

Seitsemänvuotiaat älypäät luovat yksinkertaisia ja käytännönläheisiä innovaatioita.

| — | 15-vuotiaat: yritykset, organisaatiot ja viranomaiset tiedottavat ja osallistuvat aktiivisesti koulujen toimintaan. |
| --- | --- |

—

15-vuotiaat: yritykset, organisaatiot ja viranomaiset tiedottavat ja osallistuvat aktiivisesti koulujen toimintaan.

| — | 18-vuotiaat: nuoreksi yrittäjäksi ryhtyminen ja pienyritysten perustaminen. |
| --- | --- |

—

18-vuotiaat: nuoreksi yrittäjäksi ryhtyminen ja pienyritysten perustaminen.

| — | korkea-asteen koulutus: yrittäjyyden erityisoppilaitokset ja -ohjelmat. |
| --- | --- |

—

korkea-asteen koulutus: yrittäjyyden erityisoppilaitokset ja -ohjelmat.

| 3.3.2 | On tärkeää perustaa keskustelufoorumi parhaita käytänteitä varten. Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä jo käynnistettyjä aloitteita hyvien käytänteiden kartoittamiseksi ja vaihtamiseksi, ja komission tulisi koordinoida niitä. Tässä toiminnassa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan puitteissa pidettävillä vuosittaisilla kokouksilla on merkittävä rooli. Lisäksi komitea odottaa kiinnostuneena kokousta, jonka komissio järjestää syksyllä 2006 yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistämistä koskevan tiedonannon seurannasta. Komitea kehottaa kutsumaan tilaisuuteen kaikki keskeiset julkiset ja yksityiset toimijat ja ehdottaa, että yrittäjyysportaikon kaltaisia erilaisia malleja esiteltäisiin tapausesimerkkeinä. On tärkeää, että kyseisellä foorumilla keskustellaan menestyksekkäistä malleista, joilla voidaan jo peruskoulussa edistää yrittäjältä edellytettävien kykyjen perustana olevien (henkisten ja henkilökohtaisten) ominaisuuksien vahvistamista ja joita voidaan kehittää muissa jäsenvaltioissa vastaamaan kansallisia vaatimuksia ja opetussuunnitelmia. Komitea ehdottaa myös, että tämänkaltaisesta kartoittavasta kokouksesta tulisi vuosittainen tapahtuma, jossa arvioitaisiin komission suositusten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

3.3.2

On tärkeää perustaa keskustelufoorumi parhaita käytänteitä varten. Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä jo käynnistettyjä aloitteita hyvien käytänteiden kartoittamiseksi ja vaihtamiseksi, ja komission tulisi koordinoida niitä. Tässä toiminnassa pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan puitteissa pidettävillä vuosittaisilla kokouksilla on merkittävä rooli. Lisäksi komitea odottaa kiinnostuneena kokousta, jonka komissio järjestää syksyllä 2006 yrittäjyyttä suosivan ajattelutavan edistämistä koskevan tiedonannon seurannasta. Komitea kehottaa kutsumaan tilaisuuteen kaikki keskeiset julkiset ja yksityiset toimijat ja ehdottaa, että yrittäjyysportaikon kaltaisia erilaisia malleja esiteltäisiin tapausesimerkkeinä. On tärkeää, että kyseisellä foorumilla keskustellaan menestyksekkäistä malleista, joilla voidaan jo peruskoulussa edistää yrittäjältä edellytettävien kykyjen perustana olevien (henkisten ja henkilökohtaisten) ominaisuuksien vahvistamista ja joita voidaan kehittää muissa jäsenvaltioissa vastaamaan kansallisia vaatimuksia ja opetussuunnitelmia. Komitea ehdottaa myös, että tämänkaltaisesta kartoittavasta kokouksesta tulisi vuosittainen tapahtuma, jossa arvioitaisiin komission suositusten täytäntöönpanoa.

| 3.3.3 | Tiedonannossaan komissio vertaa tilannetta Yhdysvaltoihin, jossa yritystoimintaa kannustetaan enemmän kuin Euroopassa. Aiemmassa komitean lausunnossa todetaan, että Yhdysvaltoihin verrattuna huomattavasti harvemmat ihmiset Euroopassa harkitsevat uuden yrityksen perustamista ja huomattavasti useammat pitävät palkattuna työntekijänä toimimista itsenäistä ammatinharjoittamista parempana. Useat tarkkailijat uskovat eurooppalaisen yhteiskuntamallin olevan yksi tärkeimmistä syistä siihen, että useammat eurooppalaiset pitävät palkkatyötä yrittäjyyttä parempana. Tulisi pohtia seuraavia kysymyksiä: a) Ovatko kyseiset tiedot itsessään soveltuvia, jotta niiden perusteella voidaan verrata eri jäsenvaltioissa toteutettuja EU:n toimia muualla maailmassa sovellettaviin käytäntöihin? b) Minkälaisia vaikutuksia on sillä, että palkkatyötä pidetään itsenäistä ammatinharjoittamista parempana? c) Liittyykö asia suoraan yrittäjyyden dynamiikan puuttumiseen Euroopasta? ja d) Ovatko ehdotetut ratkaisut Euroopassa yhteiskunnallisesti hyväksyttäviä? (9) |
| --- | --- |

3.3.3

Tiedonannossaan komissio vertaa tilannetta Yhdysvaltoihin, jossa yritystoimintaa kannustetaan enemmän kuin Euroopassa. Aiemmassa komitean lausunnossa todetaan, että Yhdysvaltoihin verrattuna huomattavasti harvemmat ihmiset Euroopassa harkitsevat uuden yrityksen perustamista ja huomattavasti useammat pitävät palkattuna työntekijänä toimimista itsenäistä ammatinharjoittamista parempana. Useat tarkkailijat uskovat eurooppalaisen yhteiskuntamallin olevan yksi tärkeimmistä syistä siihen, että useammat eurooppalaiset pitävät palkkatyötä yrittäjyyttä parempana. Tulisi pohtia seuraavia kysymyksiä: a) Ovatko kyseiset tiedot itsessään soveltuvia, jotta niiden perusteella voidaan verrata eri jäsenvaltioissa toteutettuja EU:n toimia muualla maailmassa sovellettaviin käytäntöihin? b) Minkälaisia vaikutuksia on sillä, että palkkatyötä pidetään itsenäistä ammatinharjoittamista parempana? c) Liittyykö asia suoraan yrittäjyyden dynamiikan puuttumiseen Euroopasta? ja d) Ovatko ehdotetut ratkaisut Euroopassa yhteiskunnallisesti hyväksyttäviä? (9)

| 3.3.4 | Yrittäjyys on tärkeää koko yhteiskunnalle. Komitea ehdottaa, että vuosi 2009 julistettaisiin yrittäjyyden eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jotta edistettäisiin ja lisättäisiin tietoisuutta yrittäjyysajatteluun liittyvästä kulttuurista sekä ymmärrystä yrittäjyyden merkityksestä maan kokonaiskehitykselle. Komitea panee merkille, että monien keskeisten yhteisön ohjelmien väliarviointi tapahtuu vuonna 2010. On saatava aikaan myönteinen yleinen asennoituminen yrittäjyyttä kohtaan. Teemavuosi tarjoaisi myös mahdollisuuden vakiinnuttaa ja vahvistaa parhaiden käytänteiden nykyistä vaihtoa. Yrittäjyyden eurooppalaisella teemavuodella voisi olla myös tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa. |
| --- | --- |

3.3.4

Yrittäjyys on tärkeää koko yhteiskunnalle. Komitea ehdottaa, että vuosi 2009 julistettaisiin yrittäjyyden eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jotta edistettäisiin ja lisättäisiin tietoisuutta yrittäjyysajatteluun liittyvästä kulttuurista sekä ymmärrystä yrittäjyyden merkityksestä maan kokonaiskehitykselle. Komitea panee merkille, että monien keskeisten yhteisön ohjelmien väliarviointi tapahtuu vuonna 2010. On saatava aikaan myönteinen yleinen asennoituminen yrittäjyyttä kohtaan. Teemavuosi tarjoaisi myös mahdollisuuden vakiinnuttaa ja vahvistaa parhaiden käytänteiden nykyistä vaihtoa. Yrittäjyyden eurooppalaisella teemavuodella voisi olla myös tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa.

| 3.3.5 | Kuten komitea on jo korostanut, tiedotusvälineillä on keskeinen rooli niiden välittäessä yrittäjähenkeä sekä ymmärtämystä siitä, kuinka yritysmaailma toimii. On kuitenkin vallalla suuntaus painottaa liiaksi suuria ja monikansallisia yrityksiä. Olisi laadittava strategioita yrittäjän roolin korostamiseksi, jotta edistettäisiin pien- ja mikroyritysten, elinkeinoelämän erityisalojen, palvelujen sekä perinteisten ja käsityöalojen imagoa. (10) |
| --- | --- |

3.3.5

Kuten komitea on jo korostanut, tiedotusvälineillä on keskeinen rooli niiden välittäessä yrittäjähenkeä sekä ymmärtämystä siitä, kuinka yritysmaailma toimii. On kuitenkin vallalla suuntaus painottaa liiaksi suuria ja monikansallisia yrityksiä. Olisi laadittava strategioita yrittäjän roolin korostamiseksi, jotta edistettäisiin pien- ja mikroyritysten, elinkeinoelämän erityisalojen, palvelujen sekä perinteisten ja käsityöalojen imagoa. (10)

3.4   Seuranta

| 3.4.1 | Koska mm. koulutus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, toimien seurannalla ja täytäntöönpanolla on ratkaiseva merkitys. Komitea panee merkille, että pienyrityksiä koskevan peruskirjan pohjalta laaditut aiemmat arviointikertomukset korvataan Lissabonin strategiaan liittyvillä yleiskertomuksilla (kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat, suuntaviiva nro 15). Komitea katsoo kuitenkin, että kansalliset tulostaulut voitaisiin silti ottaa käyttöön. Jotta edistystä voidaan arvioida tehokkaasti ja pitkällä aikavälillä, komission on määriteltävä laadulliset ja määrälliset tavoitteet ja kunnioitettava samalla toissijaisuuden periaatetta sekä kunkin maan erityisolosuhteita. Yrittäjyyskasvatusta käsitelleen asiantuntijaryhmän loppuraportissa esitetyt ehdotukset ovat perusteltuja. (11) |
| --- | --- |

3.4.1

Koska mm. koulutus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, toimien seurannalla ja täytäntöönpanolla on ratkaiseva merkitys. Komitea panee merkille, että pienyrityksiä koskevan peruskirjan pohjalta laaditut aiemmat arviointikertomukset korvataan Lissabonin strategiaan liittyvillä yleiskertomuksilla (kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat, suuntaviiva nro 15). Komitea katsoo kuitenkin, että kansalliset tulostaulut voitaisiin silti ottaa käyttöön. Jotta edistystä voidaan arvioida tehokkaasti ja pitkällä aikavälillä, komission on määriteltävä laadulliset ja määrälliset tavoitteet ja kunnioitettava samalla toissijaisuuden periaatetta sekä kunkin maan erityisolosuhteita. Yrittäjyyskasvatusta käsitelleen asiantuntijaryhmän loppuraportissa esitetyt ehdotukset ovat perusteltuja. (11)

| 3.4.2 | Komitea huomauttaa, että monilla yhteisön koulutusohjelmilla voitaisiin tukea taloudellisesti pyrkimyksiä edistää yrittäjähenkeä; tällaisia ohjelmia ovat erityisesti Erasmus- ja Leonardo-ohjelmat, rakennerahastot — etenkin Euroopan sosiaalirahasto — sekä tuleva kilpailukyky ja innovaatio -ohjelma. Näyttää kuitenkin siltä, että kyseisiä tukimahdollisuuksia ei koordinoida. Tarvitaan johdonmukainen yhteisön tason strategia yrittäjähengen lisäämiseksi. Menetelmät ja rahoitus on yksilöitävä selkeästi ja kaikkien tasojen toimijoille on tiedotettava eri mahdollisuuksista saada yhteisön rahoitusta. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitea huomauttaa, että monilla yhteisön koulutusohjelmilla voitaisiin tukea taloudellisesti pyrkimyksiä edistää yrittäjähenkeä; tällaisia ohjelmia ovat erityisesti Erasmus- ja Leonardo-ohjelmat, rakennerahastot — etenkin Euroopan sosiaalirahasto — sekä tuleva kilpailukyky ja innovaatio -ohjelma. Näyttää kuitenkin siltä, että kyseisiä tukimahdollisuuksia ei koordinoida. Tarvitaan johdonmukainen yhteisön tason strategia yrittäjähengen lisäämiseksi. Menetelmät ja rahoitus on yksilöitävä selkeästi ja kaikkien tasojen toimijoille on tiedotettava eri mahdollisuuksista saada yhteisön rahoitusta.

| 3.4.3 | Komitea aikoo seurata puheenjohtajavaltio Suomen toteuttamia ensisijaisia toimia, joilla pyritään parantamaan yritysten toimintamahdollisuuksia Eurooppa-neuvoston kehotuksen (12) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.3

Komitea aikoo seurata puheenjohtajavaltio Suomen toteuttamia ensisijaisia toimia, joilla pyritään parantamaan yritysten toimintamahdollisuuksia Eurooppa-neuvoston kehotuksen (12) mukaisesti.

Bryssel 6. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, KOM(2005) 548 lopullinen.

1

(2)  Brysselissä (23. ja 24. maaliskuuta 2006) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Toimintasuunnitelma: Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 74, 23.3.2005, s. 1) sekä ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

4

(5)  Enterprise 2010 the next generation, Junior Achievement Young Enterprisen tutkimus, syyskuu 2005.

5

Enterprise 2010 the next generation

(6)  Diamanto Politisin tekemä tutkimus Entrepreneurship, Career Experience and Learning — Developing our Understanding of Entrepreneurship as an Experiential Learning Process, 2005, School of Economics and Management, Lundin yliopisto.

6

Entrepreneurship, Career Experience and Learning

Developing our Understanding of Entrepreneurship as an Experiential Learning Process

(7)  2005 Executive Report, Global Entrepreneurship Monitor.

7

2005 Executive Report

(8)  Ruotsin työnantajien keskusliiton käyttöön ottama termi.

8

(9)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

9

(10)  Ks. myös ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Yrittäjyys Euroopassa” (esittelijä Ben Butters) — (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 58).

10

(11)  Helmikuussa 2004 valmistunut yrittäjyyskasvatusta käsitelleen asiantuntijaryhmän laatima loppuraportti Making progress in promoting entrepreneurial attitudes and skills through primary and secondary education.

11

Making progress in promoting entrepreneurial attitudes and skills through primary and secondary education

(12)  Brysselissä (23. ja 24. maaliskuuta 2006) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät.

12

---

LIITE I

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä.

ETSK:n lausunnon pääkohdat, 14. luetelmakohta

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

| | Käynnistetään ”yrittäjyyden eurooppalainen teemavuosi” komission ehdotuksesta. |
| --- | --- |

Käynnistetään ”yrittäjyyden eurooppalainen teemavuosi” komission ehdotuksesta.

Äänestystulos

Puolesta 48

Vastaan 62

Pidättyi 15

Kohta 3.3.4

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Yrittäjyys on tärkeää koko yhteiskunnalle. Komitea ehdottaa, että vuosi 2009 julistettaisiin ’yrittäjyyden eurooppalaiseksi teemavuodeksi’
  kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin, jotta edistettäisiin ja lisättäisiin tietoisuutta yrittäjyysajatteluun liittyvästä kulttuurista sekä ymmärrystä yrittäjyyden merkityksestä maan kokonaiskehitykselle. Komitea panee merkille, että monien keskeisten yhteisön ohjelmien väliarviointi tapahtuu vuonna 2010. On ja
  saatava
  isiin aikaan myönteinen yleinen asennoituminen yrittäjyyttä kohtaan. Teemavuosi tarjoaisi myös mahdollisuuden ja voitaisiin vakiinnuttaa ja vahvistaa parhaiden käytänteiden nykyistä vaihtoa. Yrittäjyyden eurooppalaisella teemavuodella voisi olla myös tärkeä rooli tiedotettaessa unionista ja lähennettäessä EU:ta kansalaisiinsa.”

Äänestystulos

Puolesta 60

Vastaan 73

Pidättyi 13

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/115

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiasta”

KOM(2006) 35 lopullinen

(2006/C 309/24)

Euroopan komissio päätti 1. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta Valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiasta

Komitea päätti 15. ja 16. helmikuuta 2006 pitämässään 424. täysistunnossa työjärjestyksensä 19 artiklan 1 kohdan nojalla muodostaa alakomitean valmistelemaan lausuntoa.

Asian valmistelusta vastannut alakomitea ”eurooppalainen viestintästrategia” antoi lausuntonsa 22. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Jillian van Turnhout.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5. ja 6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 108 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

Komitea selvittää seuraavassa yksityiskohtaisesti kantansa Euroopan komission valkoisessa kirjassa esitettyihin viiteen kysymykseen. Komitea ei yleisesti ottaen kannata peruskirjaa tai yleisperiaatteista määrääviä käytännesääntöjä vaan toistaa komissiolle jo esittämänsä kehotuksen tarttua suoraan ongelmaan, joka johtuu viestintäpolitiikan oikeusperustan puuttumisesta. Komitea kiinnittää huomiota kahtalaiseen resurssiongelmaan: varojen puutteeseen sekä varojen käyttöön liittyvään lannistavan monimutkaiseen byrokratiaan. Komitea on tyytyväinen esimerkiksi kansalaisvalistusta koskeviin käytännön ehdotuksiin, ja korostaa, että ensisijainen vastuu monista ehdotusten piiriin kuuluvista aloista on jäsenvaltioilla. Komitea kehottaa muun muassa opetusministereitä keskustelemaan Euroopan unionin historiaa koskevasta yhteisestä lähestymistavasta. Yhteyden saamiseksi kansalaisiin tarvitaan ensinnäkin selvien ja puhuttelevien viestien kokonaisuutta ja selkeää visiota, jota kansalaiset voivat pitää omana visionaan. Toisaalta tarvitaan niiden esittämistä sopivalla tavalla sekä asianmukaisia viestinnän välineitä. ETSK on valmis ja halukas tekemään yhteistyötä muiden toimielinten kanssa sekä panee merkille monet myönteiset toimielinten väliset kehityskulut keskitetyllä tasolla. Komitea korostaa kuitenkin kannattavansa hajautettua lähestymistapaa ja kehottaa komissiota pohtimaan edelleen sitä, miten hajautetulla tasolla voitaisiin helpottaa todellista yhteisvaikutusta ja toimielinten välistä yhteistyötä. Komitea esittää, että valkoisen kirjan jälkeen laadittavaksi suunnitellussa Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean yhteistyöpöytäkirjan liitteessä keskitytään etenkin tähän aiheeseen.

2.   Perustelut

| 2.1 | Euroopan komission valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiasta (KOM(2006) 35 lopullinen) annettiin 1. helmikuuta 2006. Se on kolmas viestintää koskeva Euroopan komission asiakirja seitsemän kuukauden aikana. Muut kaksi ovat 20. heinäkuuta 2005 annettu sisäinen toimintasuunnitelma (SEC(2005)985 final) ja 13. lokakuuta 2005 annettu komission tiedonanto ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (KOM(2005) 494 lopullinen). Valkoisessa kirjassa kehotetaan EU:n toimielimiä ja muita elimiä reagoimaan valkoiseen kirjaan ”tavanomaista institutionaalista reittiä”. Siinä asetetaan kuuden kuukauden kuulemisaika, jonka jälkeen on määrä tehdä päätelmät, ”joiden perusteella voidaan ehdottaa toimintasuunnitelmaa kutakin aluetta varten”. |
| --- | --- |

2.1

Euroopan komission valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintästrategiasta (KOM(2006) 35 lopullinen) annettiin 1. helmikuuta 2006. Se on kolmas viestintää koskeva Euroopan komission asiakirja seitsemän kuukauden aikana. Muut kaksi ovat 20. heinäkuuta 2005 annettu sisäinen toimintasuunnitelma (SEC(2005)985 final) ja 13. lokakuuta 2005 annettu komission tiedonanto ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (KOM(2005) 494 lopullinen). Valkoisessa kirjassa kehotetaan EU:n toimielimiä ja muita elimiä reagoimaan valkoiseen kirjaan ”tavanomaista institutionaalista reittiä”. Siinä asetetaan kuuden kuukauden kuulemisaika, jonka jälkeen on määrä tehdä päätelmät, ”joiden perusteella voidaan ehdottaa toimintasuunnitelmaa kutakin aluetta varten”.

| 2.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on puolestaan antanut viestinnästä äskettäin kaksi lausuntoa. Euroopan parlamentin pyynnöstä 26. lokakuuta 2005 annetussa lausunnossa käsitellään aihetta ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys” (CESE 1249/2005) (1). Toinen aihetta käsittelevä komitean lausunto ”’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (CESE 1499/2005) (2) annettiin 14. joulukuuta 2005. Molemmissa lausunnoissa annetaan toimintasuosituksia. ETSK:n viestintäryhmä aloitti 6. huhtikuuta 2006 pitämässään kokouksessa kyseisten toimintasuositusten toteuttamista koskevan järjestelmällisen tarkistusprosessin. |
| --- | --- |

2.2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on puolestaan antanut viestinnästä äskettäin kaksi lausuntoa. Euroopan parlamentin pyynnöstä 26. lokakuuta 2005 annetussa lausunnossa käsitellään aihetta ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys” (CESE 1249/2005) (1). Toinen aihetta käsittelevä komitean lausunto ”’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (CESE 1499/2005) (2) annettiin 14. joulukuuta 2005. Molemmissa lausunnoissa annetaan toimintasuosituksia. ETSK:n viestintäryhmä aloitti 6. huhtikuuta 2006 pitämässään kokouksessa kyseisten toimintasuositusten toteuttamista koskevan järjestelmällisen tarkistusprosessin.

| 2.3 | Valkoisesta kirjasta nyt annettavassa lausunnossa ei näin ollen tulisi käsitellä uudelleen asioita, joita komitea on jo tarkastellut ja tarkastelee parhaillaan. Siinä tulisi pikemminkin pyrkiä vastaamaan valkoisessa kirjassa esitettyyn viiteen peruskysymykseen. Ne ovat seuraavat:






  — | Yhteisten periaatteiden määrittely: miten edetä? |
| --- | --- | --- |

2.3

Valkoisesta kirjasta nyt annettavassa lausunnossa ei näin ollen tulisi käsitellä uudelleen asioita, joita komitea on jo tarkastellut ja tarkastelee parhaillaan. Siinä tulisi pikemminkin pyrkiä vastaamaan valkoisessa kirjassa esitettyyn viiteen peruskysymykseen. Ne ovat seuraavat:

—

Yhteisten periaatteiden määrittely: miten edetä?

| — | Miten lähestyä kansalaisia? |
| --- | --- |

—

Miten lähestyä kansalaisia?

| — | Miten tiedotusvälineet saadaan osallistumaan tehokkaammin Eurooppa-viestintään? |
| --- | --- |

—

Miten tiedotusvälineet saadaan osallistumaan tehokkaammin Eurooppa-viestintään?

| — | Mitä muuta voidaan tehdä Euroopan julkisen mielipiteen mittaamiseksi? |
| --- | --- |

—

Mitä muuta voidaan tehdä Euroopan julkisen mielipiteen mittaamiseksi?

| — | Yhteistyön lisääminen. |
| --- | --- |

—

Yhteistyön lisääminen.

| 2.4 | Kahden edellä mainitun komitean lausunnon ja komission valkoisen kirjan lisäksi alakomitealla ja sen esittelijällä on myös useita muita lähteitä:






  — | tiivistelmät ETSK:n täysistunnoissa kesäkuun 2005 jälkeen käydyistä keskusteluista, mukaan luettuna 20. huhtikuuta 2006 käyty keskustelu, jossa käsiteltiin etenkin valkoisessa kirjassa esitettyjä, edellä lueteltuja kysymyksiä |
| --- | --- | --- |

2.4

Kahden edellä mainitun komitean lausunnon ja komission valkoisen kirjan lisäksi alakomitealla ja sen esittelijällä on myös useita muita lähteitä:

—

tiivistelmät ETSK:n täysistunnoissa kesäkuun 2005 jälkeen käydyistä keskusteluista, mukaan luettuna 20. huhtikuuta 2006 käyty keskustelu, jossa käsiteltiin etenkin valkoisessa kirjassa esitettyjä, edellä lueteltuja kysymyksiä

| — | ETSK:n 7.—8. marraskuuta 2005 (Brysselissä) aiheesta ”Kuilun kaventaminen” järjestämän sidosryhmäfoorumin työryhmien esittämät suositukset |
| --- | --- |

—

ETSK:n 7.—8. marraskuuta 2005 (Brysselissä) aiheesta ”Kuilun kaventaminen” järjestämän sidosryhmäfoorumin työryhmien esittämät suositukset

| — | viestintäryhmässä käytyjen keskustelujen tiivistelmät |
| --- | --- |

—

viestintäryhmässä käytyjen keskustelujen tiivistelmät

| — | kesäkuussa 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetty komitean oma-aloitteinen lausunto, joka hyväksyttiin 17. toukokuuta 2006 |
| --- | --- |

—

kesäkuussa 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitetty komitean oma-aloitteinen lausunto, joka hyväksyttiin 17. toukokuuta 2006

| — | ETSK:n 9.—10. toukokuuta 2006 jäsenvaltiotasolla (Budapestissä) aiheesta ”Kuilun kaventaminen” järjestämän sidosryhmäfoorumin työryhmien esittämät suositukset. |
| --- | --- |

—

ETSK:n 9.—10. toukokuuta 2006 jäsenvaltiotasolla (Budapestissä) aiheesta ”Kuilun kaventaminen” järjestämän sidosryhmäfoorumin työryhmien esittämät suositukset.

| 2.5 | Valkoista kirjaa koskeva lausunto on jaettu viiteen osioon, joissa tarkastellaan komission asiakirjassa esitettyjä viittä kysymystä. Kussakin osiossa käsitellään yhtä tai vain muutamia kyseiseen osioon liittyviä avainkohtia. |
| --- | --- |

2.5

Valkoista kirjaa koskeva lausunto on jaettu viiteen osioon, joissa tarkastellaan komission asiakirjassa esitettyjä viittä kysymystä. Kussakin osiossa käsitellään yhtä tai vain muutamia kyseiseen osioon liittyviä avainkohtia.

3.   Yleistä

3.1   Yhteisten periaatteiden määrittely: miten edetä?

| 3.1.1 | EU:ta koskevan viestinnän erityisalalla jäsenvaltioiden rooli on keskeinen. Monilla muilla aloilla keskeisessä asemassa ovat elinkeinoelämä, työmarkkinaosapuolet tai kansalaisyhteiskunnan toimijat. Lyhyesti sanottuna dynaamisella yhteiskunnalla on sinällään ratkaiseva rooli. Näin ei yleisesti ottaen ole EU:ta koskevassa viestinnässä. |
| --- | --- |

3.1.1

EU:ta koskevan viestinnän erityisalalla jäsenvaltioiden rooli on keskeinen. Monilla muilla aloilla keskeisessä asemassa ovat elinkeinoelämä, työmarkkinaosapuolet tai kansalaisyhteiskunnan toimijat. Lyhyesti sanottuna dynaamisella yhteiskunnalla on sinällään ratkaiseva rooli. Näin ei yleisesti ottaen ole EU:ta koskevassa viestinnässä.

| 3.1.2 | Peruskysymys on, tulisiko komitean kannattaa vai ei komission ehdotusta, jonka mukaan ”Eurooppa-asioita koskevan tiedottamisen ja viestinnän yhteiset periaatteet ja normit voitaisiin esittää yhdessä puiteasiakirjassa, esimerkiksi eurooppalaisessa viestinnän peruskirjassa tai käytännesäännöissä. Tavoitteena olisi saada kaikki toimijat (EU:n toimielimet, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet sekä kansalaisjärjestöt) sitoutumaan kyseisten periaatteiden noudattamiseen ja varmistamaan, että EU:n viestintäpolitiikalla toimitaan kansalaisten hyväksi.” |
| --- | --- |

3.1.2

Peruskysymys on, tulisiko komitean kannattaa vai ei komission ehdotusta, jonka mukaan ”Eurooppa-asioita koskevan tiedottamisen ja viestinnän yhteiset periaatteet ja normit voitaisiin esittää yhdessä puiteasiakirjassa, esimerkiksi eurooppalaisessa viestinnän peruskirjassa tai käytännesäännöissä. Tavoitteena olisi saada kaikki toimijat (EU:n toimielimet, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet sekä kansalaisjärjestöt) sitoutumaan kyseisten periaatteiden noudattamiseen ja varmistamaan, että EU:n viestintäpolitiikalla toimitaan kansalaisten hyväksi.”

| 3.1.3 | Komitea katsoo, että Euroopan komission perimmäinen huoli tässä yhteydessä on sellaisen todellisen oikeusperustan puuttuminen, johon EU:n tiedotus- ja viestintätoimet voisivat pohjautua. Komitea on jo ilmaissut selkeästi kantansa tähän kysymykseen. Etenkin Euroopan parlamentille 26. lokakuuta 2005 antamansa, pohdintavaihetta käsittelevän lausunnon 3.7 kohdassa (3) komitea ”kehottaa komissiota harkitsemaan lainsäädäntöehdotuksen antamista viestintäpolitiikasta ja korjaamaan tällä tavoin oikeusperustan puuttumisen piilevän ongelman, joka on johtanut moniin epävirallisiin mekanismeihin ja epätasapainoiseen lähestymistapaan”. Komitea katsoo, että jo kyseisen ehdotuksen antaminen edistäisi keskustelua. |
| --- | --- |

3.1.3

Komitea katsoo, että Euroopan komission perimmäinen huoli tässä yhteydessä on sellaisen todellisen oikeusperustan puuttuminen, johon EU:n tiedotus- ja viestintätoimet voisivat pohjautua. Komitea on jo ilmaissut selkeästi kantansa tähän kysymykseen. Etenkin Euroopan parlamentille 26. lokakuuta 2005 antamansa, pohdintavaihetta käsittelevän lausunnon 3.7 kohdassa (3) komitea ”kehottaa komissiota harkitsemaan lainsäädäntöehdotuksen antamista viestintäpolitiikasta ja korjaamaan tällä tavoin oikeusperustan puuttumisen piilevän ongelman, joka on johtanut moniin epävirallisiin mekanismeihin ja epätasapainoiseen lähestymistapaan”. Komitea katsoo, että jo kyseisen ehdotuksen antaminen edistäisi keskustelua.

| 3.1.4 | Valkoisessa kirjassa todetaan, että ”komissio esittää kuulemismenettelyn päätyttyä sen tulokset ja harkitsee, ehdottaako se peruskirjan, käytännesääntöjen tai jonkin muun asiakirjan antamista”. Komitea on huolissaan tästä sanamuodosta sekä siitä, minkälaista lähestymistapaa komissio saattaisi ehdottaa. |
| --- | --- |

3.1.4

Valkoisessa kirjassa todetaan, että ”komissio esittää kuulemismenettelyn päätyttyä sen tulokset ja harkitsee, ehdottaako se peruskirjan, käytännesääntöjen tai jonkin muun asiakirjan antamista”. Komitea on huolissaan tästä sanamuodosta sekä siitä, minkälaista lähestymistapaa komissio saattaisi ehdottaa.

| 3.1.5 | Komissio mainitsee ”yhteiset periaatteet ja normit”, joita se perustelee eräiden jäsenvaltioiden käytännöllä, mutta kyseiset periaatteet ja normit ovat tiedotusta ja viestintää laajempia. Pelkkä sellaisten periaatteiden ilmoittaminen, joita kaikki voisivat kannattaa, ei toisi asiaan lisäarvoa, koska kaikki itse asiassa jo kannattavat niitä. Peruskirja tai käytännesäännöt voisivat myös vaikuttaa rajoittavilta. Lisäksi kyseiset periaatteet sisältyvät jo useisiin perusasiakirjoihin. Jos aikomuksena on kuitenkin laatia viestimille ja muille viestintäalan toimijoille käytännesäännöt, sitä saatettaisiin pitää yrityksenä vaikuttaa keskusteluun tai vaientaa euroskeptiset näkökannat. Pyrkimys velvoittaa kaikki toimijat noudattamaan käytännesääntöjä vaikuttaa lisäksi epärealistiselta, sillä kaikkien toimielinten on tehtävä Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestyksen tuloksista myös se päätelmä, että yhä useammat toimijat eivät automaattisesti kannata Euroopan integraatioprosessia. Jos kaikkien valkoisessa kirjassa lueteltujen toimijoiden olisi määrä noudattaa kyseisiä käytännesääntöjä, se tarkoittaisi sitä, että kaikilla olisi yhtäläinen vastuu Euroopan unionin viestintätehtävästä. Komitea on sitä mieltä, että olisi harhaanjohtavaa antaa tällainen vaikutelma, sillä ensisijainen vastuu on jäsenvaltioiden hallituksilla, ja näin pitääkin olla. |
| --- | --- |

3.1.5

Komissio mainitsee ”yhteiset periaatteet ja normit”, joita se perustelee eräiden jäsenvaltioiden käytännöllä, mutta kyseiset periaatteet ja normit ovat tiedotusta ja viestintää laajempia. Pelkkä sellaisten periaatteiden ilmoittaminen, joita kaikki voisivat kannattaa, ei toisi asiaan lisäarvoa, koska kaikki itse asiassa jo kannattavat niitä. Peruskirja tai käytännesäännöt voisivat myös vaikuttaa rajoittavilta. Lisäksi kyseiset periaatteet sisältyvät jo useisiin perusasiakirjoihin. Jos aikomuksena on kuitenkin laatia viestimille ja muille viestintäalan toimijoille käytännesäännöt, sitä saatettaisiin pitää yrityksenä vaikuttaa keskusteluun tai vaientaa euroskeptiset näkökannat. Pyrkimys velvoittaa kaikki toimijat noudattamaan käytännesääntöjä vaikuttaa lisäksi epärealistiselta, sillä kaikkien toimielinten on tehtävä Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestyksen tuloksista myös se päätelmä, että yhä useammat toimijat eivät automaattisesti kannata Euroopan integraatioprosessia. Jos kaikkien valkoisessa kirjassa lueteltujen toimijoiden olisi määrä noudattaa kyseisiä käytännesääntöjä, se tarkoittaisi sitä, että kaikilla olisi yhtäläinen vastuu Euroopan unionin viestintätehtävästä. Komitea on sitä mieltä, että olisi harhaanjohtavaa antaa tällainen vaikutelma, sillä ensisijainen vastuu on jäsenvaltioiden hallituksilla, ja näin pitääkin olla.

| 3.1.6 | Komitea panee huolestuneena merkille, että komissio on luomassa verkkoon erityisen foorumin, jossa kysytään mielipidettä puiteasiakirjan tarpeesta. Tällainen verkkoon perustuva vaihtoehto ei ole kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuvilla. Olisi tärkeää tukea kuulemista muilla, perinteisimmillä viestintävälineillä. |
| --- | --- |

3.1.6

Komitea panee huolestuneena merkille, että komissio on luomassa verkkoon erityisen foorumin, jossa kysytään mielipidettä puiteasiakirjan tarpeesta. Tällainen verkkoon perustuva vaihtoehto ei ole kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuvilla. Olisi tärkeää tukea kuulemista muilla, perinteisimmillä viestintävälineillä.

3.2   Miten lähestyä kansalaisia?

| 3.2.1 | Komitea panee merkille, että määrärahat ovat hyvin rajalliset. Lisäksi uudessa varainhoitoasetuksessa säädetyt, varojen käyttöä koskevat menettelyt epäilemättä estävät ja lannistavat monia hyvää tarkoittavia kansalaisyhteiskunnan toimia. |
| --- | --- |

3.2.1

Komitea panee merkille, että määrärahat ovat hyvin rajalliset. Lisäksi uudessa varainhoitoasetuksessa säädetyt, varojen käyttöä koskevat menettelyt epäilemättä estävät ja lannistavat monia hyvää tarkoittavia kansalaisyhteiskunnan toimia.

| 3.2.2 | Jotta kansalaisia voidaan lähestyä, on pyrittävä vaikuttamaan heidän epäilynsä syihin. Ensinnäkin osa yhteiskunnallisista toimijoista suhtautuu yhä kriittisemmin työ- ja elinolojaan koskevien poliittisten päätösten tuloksiin ja vaikutuksiin. Toiseksi poliittista keskustelua ei käydä, minkä vuoksi tarvitaan viestintää. Sen suunnittelua on kuitenkin muutettava, jotta viestintä voisi onnistua. |
| --- | --- |

3.2.2

Jotta kansalaisia voidaan lähestyä, on pyrittävä vaikuttamaan heidän epäilynsä syihin. Ensinnäkin osa yhteiskunnallisista toimijoista suhtautuu yhä kriittisemmin työ- ja elinolojaan koskevien poliittisten päätösten tuloksiin ja vaikutuksiin. Toiseksi poliittista keskustelua ei käydä, minkä vuoksi tarvitaan viestintää. Sen suunnittelua on kuitenkin muutettava, jotta viestintä voisi onnistua.

| 3.2.3 | Tehokas viestintä edellyttää ensinnäkin selkeää ja kiinnostavaa viestiä, selkeää näkemystä, jonka kansalaiset hyväksyvät. Kansalaiset haluavat, että EU on poliittinen projekti, jolla on sosioekonominen ulottuvuus, eurooppalainen yhteiskuntamalli, jossa on säilytettävä sosiaalinen koheesio ja parannettava samalla kilpailukykyä. Tietyt jäsenvaltiot ovat näyttäneet tämän olevan mahdollista. |
| --- | --- |

3.2.3

Tehokas viestintä edellyttää ensinnäkin selkeää ja kiinnostavaa viestiä, selkeää näkemystä, jonka kansalaiset hyväksyvät. Kansalaiset haluavat, että EU on poliittinen projekti, jolla on sosioekonominen ulottuvuus, eurooppalainen yhteiskuntamalli, jossa on säilytettävä sosiaalinen koheesio ja parannettava samalla kilpailukykyä. Tietyt jäsenvaltiot ovat näyttäneet tämän olevan mahdollista.

| 3.2.4 | Viestintä on keskitettyä ja EU-keskeistä. Viestintää harjoitetaan pääasiassa EU:n tasolla eurooppalaisten toimijoiden, toimielinten ja sellaisten henkilöiden välillä, jotka jo tuntevat unionin. Viestinnässä käytetään myös välineitä — kuten Internetiin perustuvia kuulemisia — joiden avulla voidaan saavuttaa vain tietyt kansalaisryhmät. Kaikkien kansalaisten tavoittamiseksi viestintätoimia on kehitettävä siten, että niihin nivotaan mukaan muitakin toimijoita EU:n toimielinten ja unionin jo tuntevien henkilöiden lisäksi. Keskusteluja on hajautettava jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolle, ja niihin on kutsuttava mukaan kyseisillä tasoilla toimivia päätöksentekijöitä sekä viestimiä (jotka on tietyissä tapauksissa ensin saatava vakuuttuneiksi asiasta). |
| --- | --- |

3.2.4

Viestintä on keskitettyä ja EU-keskeistä. Viestintää harjoitetaan pääasiassa EU:n tasolla eurooppalaisten toimijoiden, toimielinten ja sellaisten henkilöiden välillä, jotka jo tuntevat unionin. Viestinnässä käytetään myös välineitä — kuten Internetiin perustuvia kuulemisia — joiden avulla voidaan saavuttaa vain tietyt kansalaisryhmät. Kaikkien kansalaisten tavoittamiseksi viestintätoimia on kehitettävä siten, että niihin nivotaan mukaan muitakin toimijoita EU:n toimielinten ja unionin jo tuntevien henkilöiden lisäksi. Keskusteluja on hajautettava jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolle, ja niihin on kutsuttava mukaan kyseisillä tasoilla toimivia päätöksentekijöitä sekä viestimiä (jotka on tietyissä tapauksissa ensin saatava vakuuttuneiksi asiasta).

| 3.2.5 | Valkoisessa kirjassa esitetään tässä yhteydessä useita käytännön ehdotuksia kansalaisvalistuksesta yhteisiin avoimiin keskusteluihin. Komitea kannattaa etenkin kansalaisvalistusta. Kuten valkoisessa kirjassa todetaan, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa määrätään kuitenkin selkeästi, että jäsenvaltiot ovat yksin vastuussa opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä. EU:n toimielinten edistämään kansalaisvalistukseen liittyy näin ollen kahtalainen riski. Yhtäältä toimielimiä saatettaisiin syyttää sekaantumisesta jäsenvaltioiden hallituksille kuuluviin asioihin, ja toisaalta ne hyväksyisivät epäsuorasti olevansa vastuussa asiasta, joka ei kuulu niiden vastuulle. |
| --- | --- |

3.2.5

Valkoisessa kirjassa esitetään tässä yhteydessä useita käytännön ehdotuksia kansalaisvalistuksesta yhteisiin avoimiin keskusteluihin. Komitea kannattaa etenkin kansalaisvalistusta. Kuten valkoisessa kirjassa todetaan, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 artiklassa määrätään kuitenkin selkeästi, että jäsenvaltiot ovat yksin vastuussa opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmien järjestämisestä. EU:n toimielinten edistämään kansalaisvalistukseen liittyy näin ollen kahtalainen riski. Yhtäältä toimielimiä saatettaisiin syyttää sekaantumisesta jäsenvaltioiden hallituksille kuuluviin asioihin, ja toisaalta ne hyväksyisivät epäsuorasti olevansa vastuussa asiasta, joka ei kuulu niiden vastuulle.

| 3.2.6 | On kuitenkin välttämätöntä, että Euroopan unionin kansalaiset hyväksyvät yhteisen tulevaisuuden. Tätä varten Euroopan unionia tulisi esitellä ja sen historiasta tulisi kertoa osana jäsenvaltioiden koulutusohjelmia. Unionin nykyvaihe tulisi esittää kaikkien jäsenvaltioiden ja niiden kansalaisten yhteisenä poliittisena projektina. Aiheesta tulisi keskustella avoimesti opetusministerien neuvostossa. |
| --- | --- |

3.2.6

On kuitenkin välttämätöntä, että Euroopan unionin kansalaiset hyväksyvät yhteisen tulevaisuuden. Tätä varten Euroopan unionia tulisi esitellä ja sen historiasta tulisi kertoa osana jäsenvaltioiden koulutusohjelmia. Unionin nykyvaihe tulisi esittää kaikkien jäsenvaltioiden ja niiden kansalaisten yhteisenä poliittisena projektina. Aiheesta tulisi keskustella avoimesti opetusministerien neuvostossa.

| 3.2.7 | Tämä ei tarkoita sitä, että EU:n toimielinten ei tulisi tehdä mitään. Kaikkien tulisi päinvastoin keskittyä tiedottamaan Euroopan kansalaisille siitä, miten Euroopan unioni luo lisäarvoa. Tulisi määrittää kohderyhmät, ja EU:n selkeästi onnistuneista aloitteista tulisi kertoa. |
| --- | --- |

3.2.7

Tämä ei tarkoita sitä, että EU:n toimielinten ei tulisi tehdä mitään. Kaikkien tulisi päinvastoin keskittyä tiedottamaan Euroopan kansalaisille siitä, miten Euroopan unioni luo lisäarvoa. Tulisi määrittää kohderyhmät, ja EU:n selkeästi onnistuneista aloitteista tulisi kertoa.

| 3.2.8 | Yleisesti ottaen kansalaisten tulisi voida tuntea, että he ovat osa täysin avointa sääntely- ja päätöksentekoprosessia. |
| --- | --- |

3.2.8

Yleisesti ottaen kansalaisten tulisi voida tuntea, että he ovat osa täysin avointa sääntely- ja päätöksentekoprosessia.

3.3   Miten tiedotusvälineet saadaan osallistumaan tehokkaammin Eurooppa-viestintään?

| 3.3.1 | Tässä osiossa komissio ehdottaa, että EU:n toimielimillä pitäisi olla enemmän viestintävälineitä ja -kapasiteettia. Lisäksi se tutkii keinoja kaventaa ”tietotekniikkakuilua”. Komitea pahoittelee sitä, että komission ehdotus eurooppalaisen uutistoimiston perustamiseksi on poistettu valkoisen kirjan lopullisesta versiosta, sillä ensimmäiset reaktiot osoittivat, että asia olisi herättänyt laaja-alaista keskustelua Brysselissä olevien viestinten ja EU:n toimielinten suhteesta. |
| --- | --- |

3.3.1

Tässä osiossa komissio ehdottaa, että EU:n toimielimillä pitäisi olla enemmän viestintävälineitä ja -kapasiteettia. Lisäksi se tutkii keinoja kaventaa ”tietotekniikkakuilua”. Komitea pahoittelee sitä, että komission ehdotus eurooppalaisen uutistoimiston perustamiseksi on poistettu valkoisen kirjan lopullisesta versiosta, sillä ensimmäiset reaktiot osoittivat, että asia olisi herättänyt laaja-alaista keskustelua Brysselissä olevien viestinten ja EU:n toimielinten suhteesta.

| 3.3.2 | Komitea kannattaa tässä osiossa esitettyjä toimia. Se kehottaa kuitenkin komissiota tekemään eron erikoistuneiden viestinten ja yleisviestinten välillä. Yleisesti ottaen erikoistuneet viestimet ovat hyvin perillä asioista ja tiedottavat niistä. Komitea painottaa myös television asemaa useimpien Euroopan kansalaisten ensisijaisena tiedonlähteenä. Se kehottaa komissiota ottamaan tämän sekä digitaalisen television nopean kehityksen huomioon kaikkien yleisstrategioiden valmistelussa. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on ensiarvoisen tärkeää viestiä kansalaisille heidän äidinkielellään. |
| --- | --- |

3.3.2

Komitea kannattaa tässä osiossa esitettyjä toimia. Se kehottaa kuitenkin komissiota tekemään eron erikoistuneiden viestinten ja yleisviestinten välillä. Yleisesti ottaen erikoistuneet viestimet ovat hyvin perillä asioista ja tiedottavat niistä. Komitea painottaa myös television asemaa useimpien Euroopan kansalaisten ensisijaisena tiedonlähteenä. Se kehottaa komissiota ottamaan tämän sekä digitaalisen television nopean kehityksen huomioon kaikkien yleisstrategioiden valmistelussa. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että on ensiarvoisen tärkeää viestiä kansalaisille heidän äidinkielellään.

| 3.3.3 | Komitea jatkaa osaltaan strategisen viestintäsuunnitelmansa ajanmukaistamista ja toteuttamista. Siihen sisältyy komitean viestintävälineiden ja niiden käytön jatkuva tarkistaminen sekä innovatiivisten menetelmien tutkiminen (tästä oli merkittävänä esimerkkinä Brysselissä 7.–8. marraskuuta 2005 ja Budapestissä 9.–10. toukokuuta 2006 aiheesta ”Kuilun kaventaminen” järjestetyissä sidosryhmäfoorumeissa käytetty avoimen keskustelun (open space) menetelmä). |
| --- | --- |

3.3.3

Komitea jatkaa osaltaan strategisen viestintäsuunnitelmansa ajanmukaistamista ja toteuttamista. Siihen sisältyy komitean viestintävälineiden ja niiden käytön jatkuva tarkistaminen sekä innovatiivisten menetelmien tutkiminen (tästä oli merkittävänä esimerkkinä Brysselissä 7.–8. marraskuuta 2005 ja Budapestissä 9.–10. toukokuuta 2006 aiheesta ”Kuilun kaventaminen” järjestetyissä sidosryhmäfoorumeissa käytetty avoimen keskustelun (open space) menetelmä).

3.4   Mitä muuta voidaan tehdä Euroopan julkisen mielipiteen mittaamiseksi?

| 3.4.1 | Komissio ehdottaa kansallisten asiantuntijoiden verkostojen sekä Euroopan julkisen mielipiteen seurantaryhmän perustamista. ETSK kannattaa valkoisen kirjan perusvaikuttimia kyseisellä alalla. Komitea on komission kanssa samaa mieltä etenkin siitä, että Eurobarometri on Euroopan unionille käyttökelpoinen väline, vaikka se katsookin, että komission tulisi myös pyrkiä kehittämään yhteyksiä ja yhteisvaikutusta kansallisten mielipidetutkimusorganisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

3.4.1

Komissio ehdottaa kansallisten asiantuntijoiden verkostojen sekä Euroopan julkisen mielipiteen seurantaryhmän perustamista. ETSK kannattaa valkoisen kirjan perusvaikuttimia kyseisellä alalla. Komitea on komission kanssa samaa mieltä etenkin siitä, että Eurobarometri on Euroopan unionille käyttökelpoinen väline, vaikka se katsookin, että komission tulisi myös pyrkiä kehittämään yhteyksiä ja yhteisvaikutusta kansallisten mielipidetutkimusorganisaatioiden kanssa.

| 3.4.2 | Komitea on myös sitä mieltä, että etenkään komissio ei vielä hyödynnä riittävästi olemassa olevia välineitä, kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, julkisen mielipiteen mittaamiseksi. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (7. marraskuuta 2005 allekirjoittamaan) uuteen yhteistyöpöytäkirjaan sisältyviin aiejulistuksiin. Komitean entistä järjestelmällisempää hyödyntämistä kaikupohjana tulisi kehittää valkoisen kirjan jälkeen laadittavaksi suunnitellussa, 7. marraskuuta 2005 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan liitteessä. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitea on myös sitä mieltä, että etenkään komissio ei vielä hyödynnä riittävästi olemassa olevia välineitä, kuten Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, julkisen mielipiteen mittaamiseksi. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (7. marraskuuta 2005 allekirjoittamaan) uuteen yhteistyöpöytäkirjaan sisältyviin aiejulistuksiin. Komitean entistä järjestelmällisempää hyödyntämistä kaikupohjana tulisi kehittää valkoisen kirjan jälkeen laadittavaksi suunnitellussa, 7. marraskuuta 2005 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan liitteessä.

3.5   Yhteistyön lisääminen

| 3.5.1 | Komissio luettelee uusia jäsenneltyjä yhteistyömuotoja. Se panee merkille Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nykyisen roolin ja viittaa 7. marraskuuta 2005 allekirjoitettuun komission ja komitean uuteen yhteistyöpöytäkirjaan. Kyseistentoimielinten yhteistyö on hyvä keskitetyllä tasolla. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että komission ja komitean resurssien yhteisvaikutuksen lisäämiseksi hajautetulla tasolla voitaisiin tehdä paljon enemmän. Tämä on asia, jota tulisi tarkastella valkoisen kirjan jälkeen laadittavaksi suunnitellussa, 7. marraskuuta 2005 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan liitteessä. |
| --- | --- |

3.5.1

Komissio luettelee uusia jäsenneltyjä yhteistyömuotoja. Se panee merkille Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nykyisen roolin ja viittaa 7. marraskuuta 2005 allekirjoitettuun komission ja komitean uuteen yhteistyöpöytäkirjaan. Kyseistentoimielinten yhteistyö on hyvä keskitetyllä tasolla. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että komission ja komitean resurssien yhteisvaikutuksen lisäämiseksi hajautetulla tasolla voitaisiin tehdä paljon enemmän. Tämä on asia, jota tulisi tarkastella valkoisen kirjan jälkeen laadittavaksi suunnitellussa, 7. marraskuuta 2005 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan liitteessä.

4.   Komitean aiemmat suositukset

| 4.1 | Komitea palauttaa mieliin viestintästrategiasta aiemmin komissiolle antamansa suositukset. Se muistuttaa etenkin aiheesta ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys” (CESE 1249/2005) (4) antamansa lausunnon liitteessä esitetyistä suosituksista sekä 15.—16. kesäkuuta 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle toukokuussa antamansa lausunnon suosituksista. |
| --- | --- |

4.1

Komitea palauttaa mieliin viestintästrategiasta aiemmin komissiolle antamansa suositukset. Se muistuttaa etenkin aiheesta ”Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys” (CESE 1249/2005) (4) antamansa lausunnon liitteessä esitetyistä suosituksista sekä 15.—16. kesäkuuta 2006 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle toukokuussa antamansa lausunnon suosituksista.

Bryssel, 6 heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUVL C 28, 3.2.2006, s. 42–46.

1

(2)  EUVL C 65, 17.3.2006, s. 92–93.

2

(3)  Pohdintavaihe: Euroopan unionista käytävän keskustelun rakenne, aiheet ja arviointikehys. EUVL C 28, 3.2.2006, s. 42–46.

3

(4)  EUVL C 28, 3.2.2006, s. 42–46.

4

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/119 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/119

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”

(2006/C 309/25)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 19. tammikuuta 2006 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 2. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Ernst Ehnmark.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 91 puolesta, 1 vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Eurooppalainen yhteiskuntamalli on tosiasia, joka perustuu laaja-alaisiin yhtenäisiin tavoitteisiin ja monimuotoiseen toteutustapaan. Malli on osoittautunut arvokkaaksi ja tarjonnut Euroopan maille osviittaa koheesioon, yhteisvastuuseen ja kilpailukykyyn perustuvan yhteiskunnan rakentamisessa. Lähivuosina mallilla on edessään merkittäviä uusia haasteita. Nyt on hahmoteltava yhteiskuntamallin konkreettinen sisältö ja valmistauduttava suuntaamaan katse tulevaisuuteen. |
| --- | --- |

1.1

Eurooppalainen yhteiskuntamalli on tosiasia, joka perustuu laaja-alaisiin yhtenäisiin tavoitteisiin ja monimuotoiseen toteutustapaan. Malli on osoittautunut arvokkaaksi ja tarjonnut Euroopan maille osviittaa koheesioon, yhteisvastuuseen ja kilpailukykyyn perustuvan yhteiskunnan rakentamisessa. Lähivuosina mallilla on edessään merkittäviä uusia haasteita. Nyt on hahmoteltava yhteiskuntamallin konkreettinen sisältö ja valmistauduttava suuntaamaan katse tulevaisuuteen.

| 1.2 | Eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvuus piilee siinä, miten kilpailukyky, yhteisvastuu ja keskinäinen luottamus ovat toimineet vuorovaikutteisesti. Malli on siis sekä jo toteutunut tosiseikka että tulevaisuudennäkymä. Mutta sitä ei milloinkaan voida pitää missään mielessä ”valmiina”. Mallin on oltava dynaaminen, ja sen on vastattava uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

1.2

Eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvuus piilee siinä, miten kilpailukyky, yhteisvastuu ja keskinäinen luottamus ovat toimineet vuorovaikutteisesti. Malli on siis sekä jo toteutunut tosiseikka että tulevaisuudennäkymä. Mutta sitä ei milloinkaan voida pitää missään mielessä ”valmiina”. Mallin on oltava dynaaminen, ja sen on vastattava uusiin haasteisiin.

| 1.3 | Eurooppalaista yhteiskunta- eli sosiaalimallia tarkasteltaessa ei tässä lausunnossa rajoituta termin ”sosiaalinen” perinteiseen merkitykseen. Eri osa-alueiden välisten yhteyksien kehittyessä termillä ”sosiaalinen” on välttämättä yhtymäkohtia sekä elinkeinoelämään että ympäristöön. Yhteiskuntamalli voi antaa tarpeellista osviittaa tulevista haasteista selviytymiseen vasta, kun sosiaalisuuden käsite määritellään laajasti. Tällä tavoin laajasti tulkittuna malli voidaan siis leimata eurooppalaiseksi yhteiskuntamalliksi, jota termiä tässä lausunnossa käytetään. Sosiaalinen aspekti on yksi tämän mallin osatekijöistä. |
| --- | --- |

1.3

Eurooppalaista yhteiskunta- eli sosiaalimallia tarkasteltaessa ei tässä lausunnossa rajoituta termin ”sosiaalinen” perinteiseen merkitykseen. Eri osa-alueiden välisten yhteyksien kehittyessä termillä ”sosiaalinen” on välttämättä yhtymäkohtia sekä elinkeinoelämään että ympäristöön. Yhteiskuntamalli voi antaa tarpeellista osviittaa tulevista haasteista selviytymiseen vasta, kun sosiaalisuuden käsite määritellään laajasti. Tällä tavoin laajasti tulkittuna malli voidaan siis leimata eurooppalaiseksi yhteiskuntamalliksi, jota termiä tässä lausunnossa käytetään. Sosiaalinen aspekti on yksi tämän mallin osatekijöistä.

| 1.4 | EU:n kaikkien jäsenvaltioiden järjestelmille on luonteenomaista se, että taloudellinen tehokkuus ja yhteiskunnallinen kehitys liittyvät kiinteästi toisiinsa. Asianmukaisesti suunnitellut työmarkkinapolitiikat ovat vaikuttaneet myönteisesti sekä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen että taloudelliseen tehokkuuteen ja tuottavuuteen. Sosiaalipolitiikka on tuotannontekijä. |
| --- | --- |

1.4

EU:n kaikkien jäsenvaltioiden järjestelmille on luonteenomaista se, että taloudellinen tehokkuus ja yhteiskunnallinen kehitys liittyvät kiinteästi toisiinsa. Asianmukaisesti suunnitellut työmarkkinapolitiikat ovat vaikuttaneet myönteisesti sekä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen että taloudelliseen tehokkuuteen ja tuottavuuteen. Sosiaalipolitiikka on tuotannontekijä.

| 1.5 | ETSK mainitsee joukon eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeisiä osatekijöitä, joita ovat ensinnäkin valtion rooli sellaisen toiminnan takaajana ja usein myös tuottajana, jolla edistetään sosiaalista koheesiota ja oikeudenmukaisuutta pyrkimällä nostamaan työllisyysaste mahdollisimman korkeaksi ja tuottamalla laadukkaita julkisia palveluita. Muut keskeiset osatekijät liittyvät muun muassa toimenpiteisiin, joilla tehostetaan tuottavuutta ja parannetaan kilpailukykyä, vastataan ympäristöhaasteisiin ja huolehditaan tutkimuksesta ja koulutuksesta. |
| --- | --- |

1.5

ETSK mainitsee joukon eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeisiä osatekijöitä, joita ovat ensinnäkin valtion rooli sellaisen toiminnan takaajana ja usein myös tuottajana, jolla edistetään sosiaalista koheesiota ja oikeudenmukaisuutta pyrkimällä nostamaan työllisyysaste mahdollisimman korkeaksi ja tuottamalla laadukkaita julkisia palveluita. Muut keskeiset osatekijät liittyvät muun muassa toimenpiteisiin, joilla tehostetaan tuottavuutta ja parannetaan kilpailukykyä, vastataan ympäristöhaasteisiin ja huolehditaan tutkimuksesta ja koulutuksesta.

| 1.6 | Pitkän ajan kuluessa muodostunut eurooppalainen yhteiskuntamalli on saanut aikaan tuntuvia tuloksia talouden, yhteiskunnan ja ympäristökysymysten alalla. Eurooppalaisen hyvinvointialueen syntyminen on sen konkreettisin saavutus. Mallilla on kuitenkin omat heikkoutensa, kuten jatkuva sosiaalinen erottelu, sitkeät köyhyysalueet ja korkealla pysyttelevä työttömyys etenkin nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

1.6

Pitkän ajan kuluessa muodostunut eurooppalainen yhteiskuntamalli on saanut aikaan tuntuvia tuloksia talouden, yhteiskunnan ja ympäristökysymysten alalla. Eurooppalaisen hyvinvointialueen syntyminen on sen konkreettisin saavutus. Mallilla on kuitenkin omat heikkoutensa, kuten jatkuva sosiaalinen erottelu, sitkeät köyhyysalueet ja korkealla pysyttelevä työttömyys etenkin nuorten keskuudessa.

| 1.7 | Euroopalla ja eurooppalaisella yhteiskuntamallilla on edessään huomattavia haasteita, kuten työllisyys ja kilpailukyky, sosiaalinen osallistaminen ja köyhyyden torjuminen sekä globalisaation vaikutukset. Muita haasteita ovat tasa-arvokysymykset, siirtolaisuus ja väestökehitys. |
| --- | --- |

1.7

Euroopalla ja eurooppalaisella yhteiskuntamallilla on edessään huomattavia haasteita, kuten työllisyys ja kilpailukyky, sosiaalinen osallistaminen ja köyhyyden torjuminen sekä globalisaation vaikutukset. Muita haasteita ovat tasa-arvokysymykset, siirtolaisuus ja väestökehitys.

| 1.8 | Mikäli eurooppalaisen yhteiskuntamallin on määrä edistää hyödyllisellä tavalla huomispäivän eurooppalaisen yhteiskunnan hahmottumista, mallin on oltava dynaaminen sekä avoin haasteille, muutoksille ja uudistuksille. |
| --- | --- |

1.8

Mikäli eurooppalaisen yhteiskuntamallin on määrä edistää hyödyllisellä tavalla huomispäivän eurooppalaisen yhteiskunnan hahmottumista, mallin on oltava dynaaminen sekä avoin haasteille, muutoksille ja uudistuksille.

| 1.9 | Eurooppalainen yhteiskuntamalli on tarkoituksenmukainen vain niin kauan kuin Euroopan kansalaiset antavat sille tukensa ja arvostavat sitä. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin analyysia ja malliin liittyviä keskeisiä seikkoja olisi hyödynnettävä pohjustettaessa jäsenvaltioissa käytävää keskustelua ja vuoropuhelua ja tarjottava näin kansalaisille uusi tapa esittää näkemyksiään siitä, millaisen Euroopan ja millaisen yhteiskuntamallin he haluavat. |
| --- | --- |

1.9

Eurooppalainen yhteiskuntamalli on tarkoituksenmukainen vain niin kauan kuin Euroopan kansalaiset antavat sille tukensa ja arvostavat sitä. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin analyysia ja malliin liittyviä keskeisiä seikkoja olisi hyödynnettävä pohjustettaessa jäsenvaltioissa käytävää keskustelua ja vuoropuhelua ja tarjottava näin kansalaisille uusi tapa esittää näkemyksiään siitä, millaisen Euroopan ja millaisen yhteiskuntamallin he haluavat.

| 1.10 | Lyhyesti ilmaistuna tässä lausunnossa oletetaan, että eurooppalaisen yhteiskuntamallin olisi heijastettava kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettua demokraattista, ympäristömyönteistä, kilpailukykyistä, yhteisvastuuseen perustuvaa ja sosiaalisesti osallistavaa hyvinvointialuetta. |
| --- | --- |

1.10

Lyhyesti ilmaistuna tässä lausunnossa oletetaan, että eurooppalaisen yhteiskuntamallin olisi heijastettava kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettua demokraattista, ympäristömyönteistä, kilpailukykyistä, yhteisvastuuseen perustuvaa ja sosiaalisesti osallistavaa hyvinvointialuetta.

2.   Analyysi ja kommentteja

2.1   Tausta ja määritelmät

2.1.1   Johdanto

| 2.1.1.1 | Eurooppalaisesta yhteiskuntamallista ja sen ominaisuuksista on alettu keskustella vilkkaasti. Tämä ei ole hämmästyttävää, sillä useat viimeaikaiset tapahtumat ovat ruokkineet keskustelua. Perustuslakisopimusluonnos ei ole saanut kansalaisten kannatusta, eivätkä siinä hahmotellut näkymät ole toteutuneet. Eurooppalaisesta yhteiskuntamallista käytävää keskustelua ovat vauhdittaneet myös muut tapahtumat ja tilanteen kehittyminen muulla tavoin: Euroopan verkkainen talouskehitys ja epäonnistuneet yritykset vähentää työttömyyttä, väestökehitys, jatkuva globalisaatio seurauksineen sekä kiihkeä keskustelu ehdotuksesta palveludirektiiviksi. Uusien jäsenvaltioiden liittyminen unioniin on myös synnyttänyt vilkasta keskustelua EU:n tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Eurooppalaisesta yhteiskuntamallista ja sen ominaisuuksista on alettu keskustella vilkkaasti. Tämä ei ole hämmästyttävää, sillä useat viimeaikaiset tapahtumat ovat ruokkineet keskustelua. Perustuslakisopimusluonnos ei ole saanut kansalaisten kannatusta, eivätkä siinä hahmotellut näkymät ole toteutuneet. Eurooppalaisesta yhteiskuntamallista käytävää keskustelua ovat vauhdittaneet myös muut tapahtumat ja tilanteen kehittyminen muulla tavoin: Euroopan verkkainen talouskehitys ja epäonnistuneet yritykset vähentää työttömyyttä, väestökehitys, jatkuva globalisaatio seurauksineen sekä kiihkeä keskustelu ehdotuksesta palveludirektiiviksi. Uusien jäsenvaltioiden liittyminen unioniin on myös synnyttänyt vilkasta keskustelua EU:n tulevaisuudesta.

| 2.1.1.2 | ETSK antaa tällä lausunnolla oman panoksensa parhaillaan käytävään keskusteluun. Lausunnolla pohjustetaan työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa jatkettavaa vuoropuhelua. |
| --- | --- |

2.1.1.2

ETSK antaa tällä lausunnolla oman panoksensa parhaillaan käytävään keskusteluun. Lausunnolla pohjustetaan työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa jatkettavaa vuoropuhelua.

| 2.1.1.3 | Lausunnossa lähdetään liikkeelle siitä, että on olemassa tiettyjä arvoja ja visioita, mutta myös yhteiskunnallinen todellisuus: niitä voidaan yhteisesti kutsua eurooppalaiseksi yhteiskuntamalliksi. Tarkoituksena on tarkastella mallin sisältöä sekä hahmotella ideoita ja haasteita sen edelleen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Lausunnossa lähdetään liikkeelle siitä, että on olemassa tiettyjä arvoja ja visioita, mutta myös yhteiskunnallinen todellisuus: niitä voidaan yhteisesti kutsua eurooppalaiseksi yhteiskuntamalliksi. Tarkoituksena on tarkastella mallin sisältöä sekä hahmotella ideoita ja haasteita sen edelleen kehittämiseksi.

| 2.1.1.4 | Euroopan tulevaisuuteen luotaavana visiona yhteiskuntamallin on kehityttävä yhdessä muiden visioiden kanssa, joita ovat ensi sijassa näkemys kestävästä kehityksestä ja näkemys, jonka mukaan Euroopasta tulee maailman kilpailukykyisin osaamiseen perustuva talous, joka kykenee luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

2.1.1.4

Euroopan tulevaisuuteen luotaavana visiona yhteiskuntamallin on kehityttävä yhdessä muiden visioiden kanssa, joita ovat ensi sijassa näkemys kestävästä kehityksestä ja näkemys, jonka mukaan Euroopasta tulee maailman kilpailukykyisin osaamiseen perustuva talous, joka kykenee luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

2.1.2   Eurooppalaisen yhteiskuntamallin määritelmä ja soveltamisala

| 2.1.2.1 | Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tarkastelussa on lähdettävä liikkeelle arvojärjestelmistä sellaisina, jollaisiksi ne ovat muotoutuneet Euroopan maissa. Arvojärjestelmät tarjoavat pohjan kaikelle keskustelulle yhteiskuntamallin yhteisistä piirteistä. Euroopan unioni pohjautuu tiettyihin yhteisiin arvoihin, joita ovat vapaus, demokratia, ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo, yhteisvastuu, vuoropuhelu sekä sosiaalinen oikeudenmukaisuus. Se, että malli perustuu osittain oikeuksiin — kuten sosiaalisesta peruskirjasta käy ilmi –, korostaa mallin perustuvan arvoihin. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tarkastelussa on lähdettävä liikkeelle arvojärjestelmistä sellaisina, jollaisiksi ne ovat muotoutuneet Euroopan maissa. Arvojärjestelmät tarjoavat pohjan kaikelle keskustelulle yhteiskuntamallin yhteisistä piirteistä. Euroopan unioni pohjautuu tiettyihin yhteisiin arvoihin, joita ovat vapaus, demokratia, ihmisoikeuksien ja ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo, yhteisvastuu, vuoropuhelu sekä sosiaalinen oikeudenmukaisuus. Se, että malli perustuu osittain oikeuksiin — kuten sosiaalisesta peruskirjasta käy ilmi –, korostaa mallin perustuvan arvoihin.

| 2.1.2.2 | Käsillä olevassa lausunnossa eurooppalainen sosiaali- eli yhteiskuntamalli mielletään laajassa merkityksessä. Sosiaali- eli yhteiskuntamallia ei voi rajata termin ”sosiaalinen” perinteiseen merkitykseen. Koska taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristökysymykset liittyvät toisiinsa, sosiaali- eli yhteiskuntamalli on tulkittava väljästi. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Käsillä olevassa lausunnossa eurooppalainen sosiaali- eli yhteiskuntamalli mielletään laajassa merkityksessä. Sosiaali- eli yhteiskuntamallia ei voi rajata termin ”sosiaalinen” perinteiseen merkitykseen. Koska taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristökysymykset liittyvät toisiinsa, sosiaali- eli yhteiskuntamalli on tulkittava väljästi.

| 2.1.2.3 | Eurooppalaista yhteiskuntamallia tarkastellaan tässä lisäksi kahdesta näkökohdasta: keskitytään arvoihin ja visioihin, jotka yhdistetään näkymien saavuttamiseksi laadittuihin keskeisiin toimiin. Yhteiskuntamallissa ei hahmotella pelkästään visioita. Se on myös hyvin pitkälti pyrkimys siirtää visio osaksi poliittista todellisuutta. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tehtävänä on antaa osviittaa ja luoda puitteet uusiin asioihin tarttumiseksi. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Eurooppalaista yhteiskuntamallia tarkastellaan tässä lisäksi kahdesta näkökohdasta: keskitytään arvoihin ja visioihin, jotka yhdistetään näkymien saavuttamiseksi laadittuihin keskeisiin toimiin. Yhteiskuntamallissa ei hahmotella pelkästään visioita. Se on myös hyvin pitkälti pyrkimys siirtää visio osaksi poliittista todellisuutta. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tehtävänä on antaa osviittaa ja luoda puitteet uusiin asioihin tarttumiseksi.

| 2.1.2.4 | Analyysin olettamuksena on, että nykypäivän eurooppalainen yhteiskuntamalli koostuu lähtökohtaisesti kolmesta pääasiallisesta kokonaisuudesta: talouselämään, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvistä tavoitteista. Yhteiskuntamalli toteutuu konkreettisesti näiden kolmen sektorin vuorovaikutuksesta, kun taustalla vaikuttavat esimerkiksi globalisaation kaltaiset suuntaukset. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvuus on piillyt siinä, miten kilpailukyky, yhteisvastuu ja keskinäinen luottamus ovat toimineet vuorovaikutteisesti. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna eurooppalaista yhteiskuntamallia ei milloinkaan voida pitää missään mielessä ”valmiina”. Mallin on oltava dynaaminen, ja sen on vastattava sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

2.1.2.4

Analyysin olettamuksena on, että nykypäivän eurooppalainen yhteiskuntamalli koostuu lähtökohtaisesti kolmesta pääasiallisesta kokonaisuudesta: talouselämään, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvistä tavoitteista. Yhteiskuntamalli toteutuu konkreettisesti näiden kolmen sektorin vuorovaikutuksesta, kun taustalla vaikuttavat esimerkiksi globalisaation kaltaiset suuntaukset. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin vahvuus on piillyt siinä, miten kilpailukyky, yhteisvastuu ja keskinäinen luottamus ovat toimineet vuorovaikutteisesti. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna eurooppalaista yhteiskuntamallia ei milloinkaan voida pitää missään mielessä ”valmiina”. Mallin on oltava dynaaminen, ja sen on vastattava sisäisiin ja ulkoisiin haasteisiin.

| 2.1.2.5 | Visio voitaisiin kiteyttää seuraavasti: eurooppalaisen yhteiskuntamallin olisi heijastettava kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettua demokraattista, ympäristömyötäistä, kilpailukykyistä, sosiaalisesti osallistavaa ja solidaarista hyvinvointialuetta. |
| --- | --- |

2.1.2.5

Visio voitaisiin kiteyttää seuraavasti: eurooppalaisen yhteiskuntamallin olisi heijastettava kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitettua demokraattista, ympäristömyötäistä, kilpailukykyistä, sosiaalisesti osallistavaa ja solidaarista hyvinvointialuetta.

| 2.1.2.6 | Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää painottaa yhtäältä taloudellisen tehokkuuden ja toisaalta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion välistä yhteyttä. Eurooppalainen yhteiskuntamalli perustuu molempiin tekijöihin. Vaikka järjestelmät vaihtelevat jäsenvaltioittain, on olemassa selvästi erottuva eurooppalainen yhteiskuntamalli, sillä kaikkien EU-maiden järjestelmille on luonteenomaista se, että taloudellinen tehokkuus ja yhteiskunnallinen kehitys liittyvät kiinteästi toisiinsa. Sosiaalinen ulottuvuus toimii samalla tuotannontekijänä. Esimerkiksi hyvä terveys- ja työlainsäädäntö tuottavat hyviä taloudellisia tuloksia. Asianmukaisesti suunnitellut työmarkkinapolitiikat, joita työmarkkinatoimijat tukevat, voivat vaikuttaa myönteisesti sekä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja koheesioon että taloudelliseen tehokkuuteen ja tuottavuuteen. Kun työttömyyden torjumiseen tähtääviin toimiin liitetään aktiivinen työmarkkinapolitiikka, vakautetaan taloutta ja edistetään aktiivista mukautumista muutokseen parantamalla taitoja, etsimällä tehokkaasti työtä ja kouluttautumalla uudelleen. Hyvin kohdennetut julkiset investoinnit fyysisiin infrastruktuureihin ja inhimilliseen pääomaan voivat palvella taloudellisia ja sosiaalisia päämääriä. Kumpikin näkökohta voi ja niiden tulee vahvistaa toinen toistaan. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen toimintaan parantaa koheesiota ja lisää samalla taloudellista tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.1.2.6

Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää painottaa yhtäältä taloudellisen tehokkuuden ja toisaalta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion välistä yhteyttä. Eurooppalainen yhteiskuntamalli perustuu molempiin tekijöihin. Vaikka järjestelmät vaihtelevat jäsenvaltioittain, on olemassa selvästi erottuva eurooppalainen yhteiskuntamalli, sillä kaikkien EU-maiden järjestelmille on luonteenomaista se, että taloudellinen tehokkuus ja yhteiskunnallinen kehitys liittyvät kiinteästi toisiinsa. Sosiaalinen ulottuvuus toimii samalla tuotannontekijänä. Esimerkiksi hyvä terveys- ja työlainsäädäntö tuottavat hyviä taloudellisia tuloksia. Asianmukaisesti suunnitellut työmarkkinapolitiikat, joita työmarkkinatoimijat tukevat, voivat vaikuttaa myönteisesti sekä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen ja koheesioon että taloudelliseen tehokkuuteen ja tuottavuuteen. Kun työttömyyden torjumiseen tähtääviin toimiin liitetään aktiivinen työmarkkinapolitiikka, vakautetaan taloutta ja edistetään aktiivista mukautumista muutokseen parantamalla taitoja, etsimällä tehokkaasti työtä ja kouluttautumalla uudelleen. Hyvin kohdennetut julkiset investoinnit fyysisiin infrastruktuureihin ja inhimilliseen pääomaan voivat palvella taloudellisia ja sosiaalisia päämääriä. Kumpikin näkökohta voi ja niiden tulee vahvistaa toinen toistaan. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan aktiivinen osallistuminen toimintaan parantaa koheesiota ja lisää samalla taloudellista tehokkuutta.

| 2.1.2.7 | Asiaa voidaan tarkastella myös osoittamalla, että sosiaalisen Euroopan puuttumisesta jouduttaisiin maksamaan taloudellinen ja poliittinen hinta. Euroopan komission teettämästä tutkimuksesta, jossa tarkasteltiin sosiaalipolitiikan puuttumista, kävi ilmi, että sosiaalipolitiikasta on tuntuvaa taloudellista hyötyä: varat jaetaan tehokkaasti, työn tuottavuus lisääntyy ja talous pysyy vakaana. Tutkimuksen päätelmien mukaan ”inhimilliseen ja sosiaaliseen pääomaan investoiva sosiaalipolitiikka lisää taloudellista tehokkuutta, sillä se parantaa tuottavuutta ja työvoiman laatua. Sosiaalipolitiikka on siis tuotannontekijä, vaikka sen kustannukset ovat yleensä nähtävissä lyhyellä aikavälillä, kun taas hyödyt tulevat esiin usein vasta pitkällä aikavälillä.” (1) |
| --- | --- |

2.1.2.7

Asiaa voidaan tarkastella myös osoittamalla, että sosiaalisen Euroopan puuttumisesta jouduttaisiin maksamaan taloudellinen ja poliittinen hinta. Euroopan komission teettämästä tutkimuksesta, jossa tarkasteltiin sosiaalipolitiikan puuttumista, kävi ilmi, että sosiaalipolitiikasta on tuntuvaa taloudellista hyötyä: varat jaetaan tehokkaasti, työn tuottavuus lisääntyy ja talous pysyy vakaana. Tutkimuksen päätelmien mukaan ”inhimilliseen ja sosiaaliseen pääomaan investoiva sosiaalipolitiikka lisää taloudellista tehokkuutta, sillä se parantaa tuottavuutta ja työvoiman laatua. Sosiaalipolitiikka on siis tuotannontekijä, vaikka sen kustannukset ovat yleensä nähtävissä lyhyellä aikavälillä, kun taas hyödyt tulevat esiin usein vasta pitkällä aikavälillä.” (1)

| 2.1.2.8 | Euroopan eri maat ja joissain tapauksissa jopa eri alueet ovat käyneet läpi omat historialliset kokemuksensa ja konfliktinsa sekä kehittäneet omat tapansa ratkaista ristiriidat. Yhteiskunnallinen konsensus arvojen oikeasta ”tasapainosta” vaihtelee myös jonkin verran, joskaan ei perusluonteisesti. Mailla on siis lukuisia institutionaalisia keinoja panna ”sosiaalinen valtiosääntö” täytäntöön eli muuttaa arvot lakisääteisiksi oikeuksiksi. Näin on luotu pohja markkinataloudelle, oikeuslaitokselle sekä perustuslailliselle koneistolle ja hallintoelimille. Unionin perussopimuksissa painotetaan yhteiskuntamallin taustalla olevia yhteisiä arvoja ja korostetaan, että on tärkeää kunnioittaa jäsenvaltioiden monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

2.1.2.8

Euroopan eri maat ja joissain tapauksissa jopa eri alueet ovat käyneet läpi omat historialliset kokemuksensa ja konfliktinsa sekä kehittäneet omat tapansa ratkaista ristiriidat. Yhteiskunnallinen konsensus arvojen oikeasta ”tasapainosta” vaihtelee myös jonkin verran, joskaan ei perusluonteisesti. Mailla on siis lukuisia institutionaalisia keinoja panna ”sosiaalinen valtiosääntö” täytäntöön eli muuttaa arvot lakisääteisiksi oikeuksiksi. Näin on luotu pohja markkinataloudelle, oikeuslaitokselle sekä perustuslailliselle koneistolle ja hallintoelimille. Unionin perussopimuksissa painotetaan yhteiskuntamallin taustalla olevia yhteisiä arvoja ja korostetaan, että on tärkeää kunnioittaa jäsenvaltioiden monimuotoisuutta.

| 2.1.2.9 | Edellä mainittuihin näkökohtiin on vielä lisättävä ympäristökysymykset. Nopeasti kallistuva energia, ilmakehän jatkuva saastuminen sekä asumisen, liikenteen ja työelämän ympäristövaikutukset kärjistävät yhtäältä taloudellisen tehokkuuden ja tuottavuuden ja toisaalta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion välistä tasapainoa. Ympäristöalalta on kuitenkin esimerkkejä siitä, miten kestävään kehitykseen tähtääviä toimia voidaan toteuttaa samalla kun pyritään saavuttamaan taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet. Tämä pätee myös esimerkiksi kansanterveyteen ja turvallisuuteen. Ympäristön pilaantuminen aiheuttaa uusia terveysongelmia sekä nuorille että aikuisille. Esimerkki osoittaa, että ympäristökysymykset on nivottava nykyistä paremmin eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin. |
| --- | --- |

2.1.2.9

Edellä mainittuihin näkökohtiin on vielä lisättävä ympäristökysymykset. Nopeasti kallistuva energia, ilmakehän jatkuva saastuminen sekä asumisen, liikenteen ja työelämän ympäristövaikutukset kärjistävät yhtäältä taloudellisen tehokkuuden ja tuottavuuden ja toisaalta sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion välistä tasapainoa. Ympäristöalalta on kuitenkin esimerkkejä siitä, miten kestävään kehitykseen tähtääviä toimia voidaan toteuttaa samalla kun pyritään saavuttamaan taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet. Tämä pätee myös esimerkiksi kansanterveyteen ja turvallisuuteen. Ympäristön pilaantuminen aiheuttaa uusia terveysongelmia sekä nuorille että aikuisille. Esimerkki osoittaa, että ympäristökysymykset on nivottava nykyistä paremmin eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin.

| 2.1.2.10 | Jotkut ovat tehneet institutionaalisesta moninaisuudesta sen päätelmän, ettei itse asiassa ole varsinaista eurooppalaista yhteiskuntamallia. On joko (vähintään) yhtä monta mallia kuin maita tai mallit voidaan parhaassa tapauksessa ryhmitellä ”perheiksi”. |
| --- | --- |

2.1.2.10

Jotkut ovat tehneet institutionaalisesta moninaisuudesta sen päätelmän, ettei itse asiassa ole varsinaista eurooppalaista yhteiskuntamallia. On joko (vähintään) yhtä monta mallia kuin maita tai mallit voidaan parhaassa tapauksessa ryhmitellä ”perheiksi”.

| 2.1.2.11 | ETSK ei halua millään tavoin väheksyä monimuotoisuutta. Komitea esittää kuitenkin seuraavat perusteet sille, miksi voi olla hyödyllistä puhua yhdestä eurooppalaisesta yhteiskuntamallista:






  1) | Toisin kuin aiempi pyrkimys ryhmitellä eurooppalaisen kapitalismin eri muotoja ”perheiksi”, nostaa globaali näkemys esiin tuntuvia eroja kaikkien Euroopan maiden ja muiden kehittyneiden kapitalistimaiden (erityisesti Yhdysvaltojen) välillä. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.11

ETSK ei halua millään tavoin väheksyä monimuotoisuutta. Komitea esittää kuitenkin seuraavat perusteet sille, miksi voi olla hyödyllistä puhua yhdestä eurooppalaisesta yhteiskuntamallista:

1)

Toisin kuin aiempi pyrkimys ryhmitellä eurooppalaisen kapitalismin eri muotoja ”perheiksi”, nostaa globaali näkemys esiin tuntuvia eroja kaikkien Euroopan maiden ja muiden kehittyneiden kapitalistimaiden (erityisesti Yhdysvaltojen) välillä.

| 2) | Institutionaaliset erot Euroopan maiden välillä ovat merkittävästi suurempia kuin erot sosiaalipolitiikan tuloksissa, sillä monet instituutiot toimivat samantapaisesti. |
| --- | --- |

2)

Institutionaaliset erot Euroopan maiden välillä ovat merkittävästi suurempia kuin erot sosiaalipolitiikan tuloksissa, sillä monet instituutiot toimivat samantapaisesti.

| 3) | Euroopan maiden taloudet liittyvät yhä tiiviimmin toisiinsa, paljon tiiviimmin kuin muiden alueiden taloudet. Siksi monilla politiikanlohkoilla on omaksuttava yhteinen lähestymistapa. |
| --- | --- |

3)

Euroopan maiden taloudet liittyvät yhä tiiviimmin toisiinsa, paljon tiiviimmin kuin muiden alueiden taloudet. Siksi monilla politiikanlohkoilla on omaksuttava yhteinen lähestymistapa.

| 4) | Euroopan unionin maiden sosiaalimalleilla on muista poiketen myös ylikansallinen, eurooppalainen ulottuvuus. Tällä tasolla unionilla on vakiintunut sosiaalinen lainsäädäntönsä (2). |
| --- | --- |

4)

Euroopan unionin maiden sosiaalimalleilla on muista poiketen myös ylikansallinen, eurooppalainen ulottuvuus. Tällä tasolla unionilla on vakiintunut sosiaalinen lainsäädäntönsä (2).

| 2.1.2.12 | ETSK ehdottaa, että seuraavat tekijät, jotka eivät ole pelkästään joukko eri tavoin vakiintuneita arvoja vaan muodostavat yhteiskunnallisen todellisuuden, otetaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeisiksi tekijöiksi. Ne joko sisältyvät jo EU-maiden sosiaalipolitiikkaan tai tulisi sisällyttää siihen.






  1) | Valtio ottaa vastuun sosiaalisen koheesion ja oikeudenmukaisuuden edistämisestä pyrkimällä korkeaan työllisyysasteeseen, tarjoamalla laadukkaita julkisia palveluita (yleishyödyllisiä palveluita) tai takaamalla niiden saannin ja vakiinnuttamalla tulonjakoon perustuvan budjettipolitiikan. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.12

ETSK ehdottaa, että seuraavat tekijät, jotka eivät ole pelkästään joukko eri tavoin vakiintuneita arvoja vaan muodostavat yhteiskunnallisen todellisuuden, otetaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeisiksi tekijöiksi. Ne joko sisältyvät jo EU-maiden sosiaalipolitiikkaan tai tulisi sisällyttää siihen.

1)

Valtio ottaa vastuun sosiaalisen koheesion ja oikeudenmukaisuuden edistämisestä pyrkimällä korkeaan työllisyysasteeseen, tarjoamalla laadukkaita julkisia palveluita (yleishyödyllisiä palveluita) tai takaamalla niiden saannin ja vakiinnuttamalla tulonjakoon perustuvan budjettipolitiikan.

| 2) | Hallitukset ja/tai työmarkkinaosapuolet tai muut tahot tarjoavat sosiaaliturvajärjestelmiä, jotka antavat asianmukaisen vakuutus- tai sosiaaliturvan tärkeimpien riskien varalta (työttömyys, sairaus, vanhuus) sekä torjuvat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen. |
| --- | --- |

2)

Hallitukset ja/tai työmarkkinaosapuolet tai muut tahot tarjoavat sosiaaliturvajärjestelmiä, jotka antavat asianmukaisen vakuutus- tai sosiaaliturvan tärkeimpien riskien varalta (työttömyys, sairaus, vanhuus) sekä torjuvat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen.

| 3) | Turvataan lakisääteiset (tai miltei lakisääteiset) perusoikeudet sellaisina kuin niistä määrätään kansainvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi yhdistymisoikeus ja lakko-oikeus. |
| --- | --- |

3)

Turvataan lakisääteiset (tai miltei lakisääteiset) perusoikeudet sellaisina kuin niistä määrätään kansainvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi yhdistymisoikeus ja lakko-oikeus.

| 4) | Työntekijät osallistuvat kaikilla tasoilla yhdessä työelämän suhteita säätelevien järjestelmien toimintaan tai itsenäiseen sosiaalidialogiin. |
| --- | --- |

4)

Työntekijät osallistuvat kaikilla tasoilla yhdessä työelämän suhteita säätelevien järjestelmien toimintaan tai itsenäiseen sosiaalidialogiin.

| 5) | Sitoudutaan vankasti ja selkeästi edistämään tasa-arvokysymyksiä kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla, erityisesti koulutuksessa ja työelämässä. |
| --- | --- |

5)

Sitoudutaan vankasti ja selkeästi edistämään tasa-arvokysymyksiä kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla, erityisesti koulutuksessa ja työelämässä.

| 6) | Ryhdytään tarpeellisiin toimiin siirtolaisuuden ratkaisemiseksi ottamalla erityisesti huomioon EU-maiden väestökehitys. |
| --- | --- |

6)

Ryhdytään tarpeellisiin toimiin siirtolaisuuden ratkaisemiseksi ottamalla erityisesti huomioon EU-maiden väestökehitys.

| 7) | Sovelletaan sosiaali- ja työlainsäädäntöä, jolla varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet ja suojellaan herkkiä väestöryhmiä. Tällöin voidaan turvautua myös positiivisiin toimiin muita epäsuotuisammassa asemassa olevien väestöryhmien (nuorten, iäkkäiden ja vammaisten) erityistarpeiden tyydyttämiseksi. |
| --- | --- |

7)

Sovelletaan sosiaali- ja työlainsäädäntöä, jolla varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet ja suojellaan herkkiä väestöryhmiä. Tällöin voidaan turvautua myös positiivisiin toimiin muita epäsuotuisammassa asemassa olevien väestöryhmien (nuorten, iäkkäiden ja vammaisten) erityistarpeiden tyydyttämiseksi.

| 8) | Edistetään makrotaloudellisin ja rakenteellisin toimenpitein kestävää, inflaatiotonta talouskasvua, vauhditetaan kauppaa yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoavilla (yhtenäis)markkinoilla sekä tuetaan teollisuutta ja palveluntuottajia, erityisesti yrittäjiä ja pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

8)

Edistetään makrotaloudellisin ja rakenteellisin toimenpitein kestävää, inflaatiotonta talouskasvua, vauhditetaan kauppaa yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjoavilla (yhtenäis)markkinoilla sekä tuetaan teollisuutta ja palveluntuottajia, erityisesti yrittäjiä ja pk-yrityksiä.

| 9) | Laaditaan toimintaohjelmia, joilla edistetään investointeja Euroopan tulevaisuuden kannalta olennaisiin aloihin, erityisesti elinikäiseen oppimiseen, tutkimukseen ja kehittämiseen, ympäristöteknologiaan jne. |
| --- | --- |

9)

Laaditaan toimintaohjelmia, joilla edistetään investointeja Euroopan tulevaisuuden kannalta olennaisiin aloihin, erityisesti elinikäiseen oppimiseen, tutkimukseen ja kehittämiseen, ympäristöteknologiaan jne.

| 10) | Suositaan aina sosiaalista liikkuvuutta ja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamista kaikille. |
| --- | --- |

10)

Suositaan aina sosiaalista liikkuvuutta ja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamista kaikille.

| 11) | Otetaan vastuu siitä, että ryhdytään tarpeellisiin toimiin ympäristökysymysten ratkaisemiseksi, ja kiinnitetään toimissa erityistä huomiota terveyteen ja energiansaantiin liittyviin ympäristökysymyksiin. |
| --- | --- |

11)

Otetaan vastuu siitä, että ryhdytään tarpeellisiin toimiin ympäristökysymysten ratkaisemiseksi, ja kiinnitetään toimissa erityistä huomiota terveyteen ja energiansaantiin liittyviin ympäristökysymyksiin.

| 12) | Sovitaan laajapohjaisesti siitä, että Eurooppa tekee jatkossakin laadukkaita julkisia ja yksityisiä investointeja, joilla tuetaan kilpailukykyä ja edistetään sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä. |
| --- | --- |

12)

Sovitaan laajapohjaisesti siitä, että Eurooppa tekee jatkossakin laadukkaita julkisia ja yksityisiä investointeja, joilla tuetaan kilpailukykyä ja edistetään sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä.

| 13) | Sitoudutaan kestävään kehitykseen siten, että nykyisen sukupolven taloudellisia ja yhteiskunnallisia saavutuksia ei tehdä tulevien sukupolvien kustannuksella (sukupolvien välinen yhteisvastuu). |
| --- | --- |

13)

Sitoudutaan kestävään kehitykseen siten, että nykyisen sukupolven taloudellisia ja yhteiskunnallisia saavutuksia ei tehdä tulevien sukupolvien kustannuksella (sukupolvien välinen yhteisvastuu).

| 14) | Sitoudutaan selkeästi kantamaan yhteisvastuuta kehitysmaista ja tukemaan niiden taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöalan uudistusohjelmia. |
| --- | --- |

14)

Sitoudutaan selkeästi kantamaan yhteisvastuuta kehitysmaista ja tukemaan niiden taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöalan uudistusohjelmia.

2.2   Eurooppalaisen yhteiskuntamallin saavutuksia

| 2.2.1 | Euroopan unionin perustaminen ja sen menestyksekäs laajentuminen ovat historiallisesti merkittäviä tapahtumia. Sodan ja konfliktien runtelema maanosa on onnistunut kääntämään esiin uuden lehden ja irtautumaan sotaisasta kansallismielisyydestä. Eurooppalainen yhteiskuntamalli on nähtävä tässä valossa. |
| --- | --- |

2.2.1

Euroopan unionin perustaminen ja sen menestyksekäs laajentuminen ovat historiallisesti merkittäviä tapahtumia. Sodan ja konfliktien runtelema maanosa on onnistunut kääntämään esiin uuden lehden ja irtautumaan sotaisasta kansallismielisyydestä. Eurooppalainen yhteiskuntamalli on nähtävä tässä valossa.

| 2.2.2 | Eurooppa voi oikeutetusti olla ylpeä sosiaalisista saavutuksistaan. Ne on saatu aikaan instituutioilla ja toimilla, joita on otettu käyttöön eri muodoissa kansallisella sekä jossain määrin Euroopan tasolla. Euroopan maat johtavat kansainvälisiä tilastoja keskeisillä hyvinvointi-indikaattoreillaan, joilla mitataan köyhyyttä ja eriarvoisuutta sekä elinajanodotetta ja terveyttä. |
| --- | --- |

2.2.2

Eurooppa voi oikeutetusti olla ylpeä sosiaalisista saavutuksistaan. Ne on saatu aikaan instituutioilla ja toimilla, joita on otettu käyttöön eri muodoissa kansallisella sekä jossain määrin Euroopan tasolla. Euroopan maat johtavat kansainvälisiä tilastoja keskeisillä hyvinvointi-indikaattoreillaan, joilla mitataan köyhyyttä ja eriarvoisuutta sekä elinajanodotetta ja terveyttä.

| 2.2.3 | Monet Euroopan maat ovat kansainvälisten tuottavuus- ja kilpailukykytilastojen kärjessä, joskin EU:n jäsenvaltioiden välillä on huomattavia keskinäisiä eroja. On merkittävä saavutus, että useat EU-maat sijoittuvat maailman kärkijoukkoon mitattaessa kilpailukykyä ja tutkimukseen tehtyjä investointeja. Tulevaisuudennäkymästä, osaamiseen perustuvasta yhteiskunnasta, jonka keskeisiä osatekijöitä ovat tutkimus ja elinikäinen oppiminen, on tullut eurooppalaisen mallin osa, jolla on vankka tuki. |
| --- | --- |

2.2.3

Monet Euroopan maat ovat kansainvälisten tuottavuus- ja kilpailukykytilastojen kärjessä, joskin EU:n jäsenvaltioiden välillä on huomattavia keskinäisiä eroja. On merkittävä saavutus, että useat EU-maat sijoittuvat maailman kärkijoukkoon mitattaessa kilpailukykyä ja tutkimukseen tehtyjä investointeja. Tulevaisuudennäkymästä, osaamiseen perustuvasta yhteiskunnasta, jonka keskeisiä osatekijöitä ovat tutkimus ja elinikäinen oppiminen, on tullut eurooppalaisen mallin osa, jolla on vankka tuki.

| 2.2.4 | Eurooppa on mennyt pisimmälle Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanossa, vaikka kokonaistulokset eivät vielä olekaan ilahduttavia. Euroopasta on myös tullut yksi maailman johtavista alueista investoinneissa ympäristöä säästävään teknologiaan ja lämmityksen ja liikenteen uusien energiaratkaisujen kehittämisessä. |
| --- | --- |

2.2.4

Eurooppa on mennyt pisimmälle Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanossa, vaikka kokonaistulokset eivät vielä olekaan ilahduttavia. Euroopasta on myös tullut yksi maailman johtavista alueista investoinneissa ympäristöä säästävään teknologiaan ja lämmityksen ja liikenteen uusien energiaratkaisujen kehittämisessä.

| 2.2.5 | Verrattaessa OECD-maiden indikaattoreita, joilla mitataan sosiaalista koheesiota, sosiaaliturvaa sekä työllisyyttä tai työttömyyttä, havaitaan, että maissa, jotka tarjoavat kansalaisilleen ja työntekijöille muita korkeamman sosiaaliturvan, on yleensä muita korkeampi työllisyysaste, mistä Pohjoismaat ovat muista erottuva myönteinen esimerkki. |
| --- | --- |

2.2.5

Verrattaessa OECD-maiden indikaattoreita, joilla mitataan sosiaalista koheesiota, sosiaaliturvaa sekä työllisyyttä tai työttömyyttä, havaitaan, että maissa, jotka tarjoavat kansalaisilleen ja työntekijöille muita korkeamman sosiaaliturvan, on yleensä muita korkeampi työllisyysaste, mistä Pohjoismaat ovat muista erottuva myönteinen esimerkki.

| 2.2.6 | On käymässä yhä ilmeisemmäksi, että Euroopan yhdentymisen jatkamiselle annettava poliittinen tuki liittyy käsitykseen, jonka mukaan Euroopan yhdentymisessä ei ole kyse pelkästään markkinoiden yhdentymisestä. Kun taloudelliset rajat on murrettu, jäsenvaltioiden hallitukset ja unionin toimielimet yhdessä jäsenvaltioiden ja unionin työmarkkinaosapuolten kanssa työstävät asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan sosiaalinen koheesio ja oikeudenmukaisuus uusissa olosuhteissa ja joilla erityisesti estetään se, ettei järjestelmien välinen kilpailu johda pohjia hipovaan kilpajuoksuun, joka alentaisi huomattavasti sosiaalilainsäädännön tasoa. |
| --- | --- |

2.2.6

On käymässä yhä ilmeisemmäksi, että Euroopan yhdentymisen jatkamiselle annettava poliittinen tuki liittyy käsitykseen, jonka mukaan Euroopan yhdentymisessä ei ole kyse pelkästään markkinoiden yhdentymisestä. Kun taloudelliset rajat on murrettu, jäsenvaltioiden hallitukset ja unionin toimielimet yhdessä jäsenvaltioiden ja unionin työmarkkinaosapuolten kanssa työstävät asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan sosiaalinen koheesio ja oikeudenmukaisuus uusissa olosuhteissa ja joilla erityisesti estetään se, ettei järjestelmien välinen kilpailu johda pohjia hipovaan kilpajuoksuun, joka alentaisi huomattavasti sosiaalilainsäädännön tasoa.

| 2.2.7 | EU:n laajentuminen on edistänyt erittäin rakentavasti eurooppalaisen yhteiskuntamallin identiteetin muovautumista. Laajentumisen ansiosta unioniin on liittynyt suuri joukko maita, joilla on pitkä kulttuuristen, taloudellisten ja teollisten saavutusten historia. Eurooppaan on juurtunut yhteiskuntamallin kulttuurinen ulottuvuus. Kulttuurinen ulottuvuus on vastaisuudessa yksi keskeisistä mekanismeista EU:n yhteenkuuluvuutta edistettäessä. |
| --- | --- |

2.2.7

EU:n laajentuminen on edistänyt erittäin rakentavasti eurooppalaisen yhteiskuntamallin identiteetin muovautumista. Laajentumisen ansiosta unioniin on liittynyt suuri joukko maita, joilla on pitkä kulttuuristen, taloudellisten ja teollisten saavutusten historia. Eurooppaan on juurtunut yhteiskuntamallin kulttuurinen ulottuvuus. Kulttuurinen ulottuvuus on vastaisuudessa yksi keskeisistä mekanismeista EU:n yhteenkuuluvuutta edistettäessä.

| 2.2.8 | Kaikilla tasoilla käytävästä sosiaalidialogista on tullut eurooppalaisen yhteiskuntamallin elinvoimainen ilmaisukeino. Sosiaalidialogin ansiosta ollaan pääsemässä yhteisymmärrykseen siitä, että Lissabonin strategian ja sosiaalimallin kunnianhimoisia tavoitteita on äärimmäisen vaikea toteuttaa, elleivät työmarkkinaosapuolet osallistu prosessiin. Eurooppalaisessa tavassa huolehtia työntekijöiden osallistumisesta päätöksentekoon varmistetaan, että kaikki sidosryhmät selviytyvät ja hyötyvät liike-elämän alituisista rakennemuutoksista. |
| --- | --- |

2.2.8

Kaikilla tasoilla käytävästä sosiaalidialogista on tullut eurooppalaisen yhteiskuntamallin elinvoimainen ilmaisukeino. Sosiaalidialogin ansiosta ollaan pääsemässä yhteisymmärrykseen siitä, että Lissabonin strategian ja sosiaalimallin kunnianhimoisia tavoitteita on äärimmäisen vaikea toteuttaa, elleivät työmarkkinaosapuolet osallistu prosessiin. Eurooppalaisessa tavassa huolehtia työntekijöiden osallistumisesta päätöksentekoon varmistetaan, että kaikki sidosryhmät selviytyvät ja hyötyvät liike-elämän alituisista rakennemuutoksista.

| 2.2.9 | Työmarkkinaosapuolilla on ollut ratkaiseva tehtävä pantaessa EU:n politiikkoja täytäntöön. Tämä rooli on maailmassa ainutlaatuinen. On jopa ehdotettu, että unionin työmarkkinaosapuolten tulisi ottaa vastuu kaikesta työelämän kysymyksiin liittyvästä lainsäädännästä. |
| --- | --- |

2.2.9

Työmarkkinaosapuolilla on ollut ratkaiseva tehtävä pantaessa EU:n politiikkoja täytäntöön. Tämä rooli on maailmassa ainutlaatuinen. On jopa ehdotettu, että unionin työmarkkinaosapuolten tulisi ottaa vastuu kaikesta työelämän kysymyksiin liittyvästä lainsäädännästä.

| 2.2.9.1 | Kun ajatellaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusrakennetta, työmarkkinaosapuolten keskeistä roolia talous- ja sosiaalipolitiikassa ei voida yliarvioida. Erityinen asema tässä yhteydessä on työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sääntelytehtävällä työehtosopimuksia laadittaessa. Myös jo vakiintunut työntekijöiden edustajien osallistumisoikeus yrityksissä kuuluu eurooppalaisen yhteiskuntamallin peruspiirteisiin. |
| --- | --- |

2.2.9.1

Kun ajatellaan eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusrakennetta, työmarkkinaosapuolten keskeistä roolia talous- ja sosiaalipolitiikassa ei voida yliarvioida. Erityinen asema tässä yhteydessä on työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sääntelytehtävällä työehtosopimuksia laadittaessa. Myös jo vakiintunut työntekijöiden edustajien osallistumisoikeus yrityksissä kuuluu eurooppalaisen yhteiskuntamallin peruspiirteisiin.

| 2.2.10 | Kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumisella on keskeinen rooli eurooppalaisen yhteiskuntamallin muotoilussa. Kansalaisjärjestöt edustavat jäsentensä pyrkimyksiä ja tarjoavat usein myös tärkeitä sosiaalipalveluita. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tulevaisuus ja dynaamisuus edellyttää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämistä kansalaisvuoropuhelua ja siten osallistavaa demokratiaa laajentamalla. |
| --- | --- |

2.2.10

Kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen osallistumisella on keskeinen rooli eurooppalaisen yhteiskuntamallin muotoilussa. Kansalaisjärjestöt edustavat jäsentensä pyrkimyksiä ja tarjoavat usein myös tärkeitä sosiaalipalveluita. Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tulevaisuus ja dynaamisuus edellyttää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämistä kansalaisvuoropuhelua ja siten osallistavaa demokratiaa laajentamalla.

| 2.2.11 | Laadukkaat julkiset palvelut ovat yhteiskuntamallin tarkastelun kannalta niin ikään merkittävä ominaispiirre. Yleiskuva EU:n kokonaistilanteesta on, että unionissa julkisilla palveluilla on yhtäläisesti saatavilla olevia keskeisiä palveluita taattaessa ja/tai tarjottaessa laajempi kannatus ja tehtävä kuin muualla. Esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin perus- ja ammattikoulutus tai terveyden- ja vanhustenhoito julkisella sektorilla on ratkaiseva rooli kaikissa jäsenvaltioissa. Samalla käydään yhä vilkkaampaa keskustelua julkisen sektorin vaihtoehtoisista tehtävistä erityispalveluiden takaajana tai sekä niiden takaajana että tuottajana. |
| --- | --- |

2.2.11

Laadukkaat julkiset palvelut ovat yhteiskuntamallin tarkastelun kannalta niin ikään merkittävä ominaispiirre. Yleiskuva EU:n kokonaistilanteesta on, että unionissa julkisilla palveluilla on yhtäläisesti saatavilla olevia keskeisiä palveluita taattaessa ja/tai tarjottaessa laajempi kannatus ja tehtävä kuin muualla. Esimerkiksi sellaisilla aloilla kuin perus- ja ammattikoulutus tai terveyden- ja vanhustenhoito julkisella sektorilla on ratkaiseva rooli kaikissa jäsenvaltioissa. Samalla käydään yhä vilkkaampaa keskustelua julkisen sektorin vaihtoehtoisista tehtävistä erityispalveluiden takaajana tai sekä niiden takaajana että tuottajana.

| 2.2.12 | Julkiseen sektoriin liittyvät läheisesti useiden EU-maiden sosiaalitalouden yksiköt. Sosiaalitaloudella on kahdenlainen rooli: sillä on tärkeä tehtävä etenkin hoitoalalla, ja samalla se tarjoaa työpaikkoja kansalaisille, jotka eivät helposti sopeudu säännölliseen työhön, esimerkiksi vammaisille. Sosiaalitalouden sektori laajenee lähes kaikissa EU-maissa osittain väestökehityksen ja vanhustenhoidon tarpeiden vuoksi. Sosiaalitaloudella on elintärkeä asema köyhyyttä torjuttaessa. Sosiaalitaloudella on monet ”kasvot”, ja sen organisatorinen kirjo on laaja. Sen ei ole myöskään välttämättä tarkoitus olla osa kilpailujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.2.12

Julkiseen sektoriin liittyvät läheisesti useiden EU-maiden sosiaalitalouden yksiköt. Sosiaalitaloudella on kahdenlainen rooli: sillä on tärkeä tehtävä etenkin hoitoalalla, ja samalla se tarjoaa työpaikkoja kansalaisille, jotka eivät helposti sopeudu säännölliseen työhön, esimerkiksi vammaisille. Sosiaalitalouden sektori laajenee lähes kaikissa EU-maissa osittain väestökehityksen ja vanhustenhoidon tarpeiden vuoksi. Sosiaalitaloudella on elintärkeä asema köyhyyttä torjuttaessa. Sosiaalitaloudella on monet ”kasvot”, ja sen organisatorinen kirjo on laaja. Sen ei ole myöskään välttämättä tarkoitus olla osa kilpailujärjestelmää.

2.3   Heikkoja kohtia ja haasteita

| 2.3.1 | Vaikka on oikein korostaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin saavutuksia, ei pidä ummistaa silmiä sen heikkouksilta eikä myöskään sen edessä olevilta haasteilta muuttuvassa toimintaympäristössä. Ylpeyttä eurooppalaisesta yhteiskuntamallista ei pidä sekoittaa omahyväisyyteen. |
| --- | --- |

2.3.1

Vaikka on oikein korostaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin saavutuksia, ei pidä ummistaa silmiä sen heikkouksilta eikä myöskään sen edessä olevilta haasteilta muuttuvassa toimintaympäristössä. Ylpeyttä eurooppalaisesta yhteiskuntamallista ei pidä sekoittaa omahyväisyyteen.

| 2.3.2 | Usein sanotaan, ettei mallia voi kutsua ”sosiaaliseksi”, jos se tuomitsee kymmenesosan tai kahdestoistaosan työvoimasta työttömyyteen. Tämä on yhdessä mielessä oikein: työttömyys on suuressa osassa Euroopan unionia liian korkea, mikä aiheuttaa sosiaalisia ja taloudellisia vaikeuksia, uhkaa sosiaalista koheesiota ja hukkaa tuotantoresursseja. Heitettyyn haasteeseen sisältyy kuitenkin usein ajatus siitä, että valitessaan yhteiskuntamallin Eurooppa on samalla valinnut korkean työttömyyden ja että työttömyys on sosiaalisesta koheesiosta maksettava hinta. ETSK ei ole tämän näkemyksen kannalla. Euroopan ei tarvitse tehdä valintaa sosiaalisen koheesion ja korkean työllisyyden välillä. |
| --- | --- |

2.3.2

Usein sanotaan, ettei mallia voi kutsua ”sosiaaliseksi”, jos se tuomitsee kymmenesosan tai kahdestoistaosan työvoimasta työttömyyteen. Tämä on yhdessä mielessä oikein: työttömyys on suuressa osassa Euroopan unionia liian korkea, mikä aiheuttaa sosiaalisia ja taloudellisia vaikeuksia, uhkaa sosiaalista koheesiota ja hukkaa tuotantoresursseja. Heitettyyn haasteeseen sisältyy kuitenkin usein ajatus siitä, että valitessaan yhteiskuntamallin Eurooppa on samalla valinnut korkean työttömyyden ja että työttömyys on sosiaalisesta koheesiosta maksettava hinta. ETSK ei ole tämän näkemyksen kannalla. Euroopan ei tarvitse tehdä valintaa sosiaalisen koheesion ja korkean työllisyyden välillä.

| 2.3.3 | Työttömyys on edelleen eurooppalaisen yhteiskuntamallin suurin uhka. Se lisää kustannuksia, pienentää rahoitusmahdollisuuksia ja saa aikaan eriarvoisuutta sekä sosiaalisia jännitteitä. Tärkeimpänä tavoitteena on edelleen työttömyyden vähentäminen. Tämä pätee erityisesti nuorisotyöttömyyteen, joka on monissa maissa huomattavasti korkeampaa kuin työttömyys keskimäärin. Lisäksi siihen liittyvänä vaarana on mainittava pitkäaikainen työmarkkinoilta ja ylipäätään yhteiskunnasta syrjäytyminen, joka on sekä sosiaalisesti että taloudellisesti erityisen haitallista. Ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan laajaa tarjontaa koskevaa toimenpidepakettia sekä kysyntää koskevia toimia, joilla pyritään mahdollisimman hyvään tulokseen. |
| --- | --- |

2.3.3

Työttömyys on edelleen eurooppalaisen yhteiskuntamallin suurin uhka. Se lisää kustannuksia, pienentää rahoitusmahdollisuuksia ja saa aikaan eriarvoisuutta sekä sosiaalisia jännitteitä. Tärkeimpänä tavoitteena on edelleen työttömyyden vähentäminen. Tämä pätee erityisesti nuorisotyöttömyyteen, joka on monissa maissa huomattavasti korkeampaa kuin työttömyys keskimäärin. Lisäksi siihen liittyvänä vaarana on mainittava pitkäaikainen työmarkkinoilta ja ylipäätään yhteiskunnasta syrjäytyminen, joka on sekä sosiaalisesti että taloudellisesti erityisen haitallista. Ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan laajaa tarjontaa koskevaa toimenpidepakettia sekä kysyntää koskevia toimia, joilla pyritään mahdollisimman hyvään tulokseen.

| 2.3.4 | Euroopan unionissa on edelleen huomattavaa maantieteellistä eriarvoisuutta ja köyhyyttä (arviolta 70 miljoonaa kansalaista kärsii köyhyydestä). Nämä ilmiöt ovat kasvaneet unionin laajennuttua. Jopa vauraissa unionimaissa liian monet kärsivät (suhteellisesta) köyhyydestä. Lasten köyhyys on erityisen paheksuttavaa, sillä se romuttaa elämänmahdollisuudet ja sitoo eriarvoisuuteen sukupolvesta toiseen. EU-maiden nykyiset kunnianhimoiset sosiaaliseen koheesioon tähtäävät politiikatkaan eivät ole onnistuneet saamaan köyhyyttä eivätkä työttömyyttä kuriin. Tällä alalla on vielä runsaasti työsarkaa. |
| --- | --- |

2.3.4

Euroopan unionissa on edelleen huomattavaa maantieteellistä eriarvoisuutta ja köyhyyttä (arviolta 70 miljoonaa kansalaista kärsii köyhyydestä). Nämä ilmiöt ovat kasvaneet unionin laajennuttua. Jopa vauraissa unionimaissa liian monet kärsivät (suhteellisesta) köyhyydestä. Lasten köyhyys on erityisen paheksuttavaa, sillä se romuttaa elämänmahdollisuudet ja sitoo eriarvoisuuteen sukupolvesta toiseen. EU-maiden nykyiset kunnianhimoiset sosiaaliseen koheesioon tähtäävät politiikatkaan eivät ole onnistuneet saamaan köyhyyttä eivätkä työttömyyttä kuriin. Tällä alalla on vielä runsaasti työsarkaa.

| 2.3.5 | Uusien haasteiden, kuten talouden maailmanlaajuistumisen, uusien teknologioiden ilmaantumisen ja väestön ikääntymisen, mielletään usein pahentavan edellä kuvattuja sekä muita Euroopan talous- ja yhteiskuntaelämän ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin heikkouksia. Elinajanodotteen pidentyminen ja syntyvyyden lasku tuovat esiin vakavia sosiaaliturvajärjestelmän rahoitukseen liittyviä ongelmia, joista eläkejärjestelmät ovat paras esimerkki. ETSK varoittaa tekemästä monien yleisten uskomusten pohjalta yksinkertaistavia päätelmiä.






  — | Samaan aikaan kun globalisaatio merkitsee sitä, että yhä useammilla tavaroilla ja palveluilla käydään kauppaa kansainvälisesti, on tärkeä tiedostaa, että tarkasteltaessa 25 jäsenvaltion EU:ta yhtenä taloudellisena kokonaisuutena vain runsaat 10 % Euroopan tuotoksesta suuntautuu vientiin (tai on peräisin tuonnista). EU ei siis ole sen avoimempi talous kuin Yhdysvallat (jota tavallisesti pidetään paljon riippumattomampana maailmanlaajuisista markkinavoimista kuin muita talouksia). Jäsenvaltioiden on tehtävä sosiaalisia ja poliittisia valintoja kehittäessään hyvinvointijärjestelmiään ja toteuttaessaan tarpeellisia uudistuksia. Huonosti suunniteltu etuusjärjestelmä olisi uudistettava siksi, että se olisi tuottoisampi tai loisi työpaikkoja parantamalla edunsaajien turvaa, eikä globalisaation takia. |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Uusien haasteiden, kuten talouden maailmanlaajuistumisen, uusien teknologioiden ilmaantumisen ja väestön ikääntymisen, mielletään usein pahentavan edellä kuvattuja sekä muita Euroopan talous- ja yhteiskuntaelämän ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin heikkouksia. Elinajanodotteen pidentyminen ja syntyvyyden lasku tuovat esiin vakavia sosiaaliturvajärjestelmän rahoitukseen liittyviä ongelmia, joista eläkejärjestelmät ovat paras esimerkki. ETSK varoittaa tekemästä monien yleisten uskomusten pohjalta yksinkertaistavia päätelmiä.

—

Samaan aikaan kun globalisaatio merkitsee sitä, että yhä useammilla tavaroilla ja palveluilla käydään kauppaa kansainvälisesti, on tärkeä tiedostaa, että tarkasteltaessa 25 jäsenvaltion EU:ta yhtenä taloudellisena kokonaisuutena vain runsaat 10 % Euroopan tuotoksesta suuntautuu vientiin (tai on peräisin tuonnista). EU ei siis ole sen avoimempi talous kuin Yhdysvallat (jota tavallisesti pidetään paljon riippumattomampana maailmanlaajuisista markkinavoimista kuin muita talouksia). Jäsenvaltioiden on tehtävä sosiaalisia ja poliittisia valintoja kehittäessään hyvinvointijärjestelmiään ja toteuttaessaan tarpeellisia uudistuksia. Huonosti suunniteltu etuusjärjestelmä olisi uudistettava siksi, että se olisi tuottoisampi tai loisi työpaikkoja parantamalla edunsaajien turvaa, eikä globalisaation takia.

| — | Myös teknologinen muutos on tervetullut, koska se lisää työn tuottavuutta ja luo puolestaan korkean elintason ja sosiaalisen suojelun korkean tason rahoittamiseen tarvittavaa hyvinvointia. Oikea vastaus teknologiseen muutokseen on investoida työntekijöihin ja tukea mukauttamisprosessia hyvin suunnitelluin sosiaalipolitiikoin, jotta eurooppalaiset yritykset ja työntekijät voivat kartuttaa osaamistaan. |
| --- | --- |

—

Myös teknologinen muutos on tervetullut, koska se lisää työn tuottavuutta ja luo puolestaan korkean elintason ja sosiaalisen suojelun korkean tason rahoittamiseen tarvittavaa hyvinvointia. Oikea vastaus teknologiseen muutokseen on investoida työntekijöihin ja tukea mukauttamisprosessia hyvin suunnitelluin sosiaalipolitiikoin, jotta eurooppalaiset yritykset ja työntekijät voivat kartuttaa osaamistaan.

| — | Väestökehitys vaikuttaa tietysti eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin, mutta myös päinvastainen asetelma on totta. Järkevän lastenhoidon ansiosta naiset ja miehet voivat käydä työssä eikä heidän tarvitse valita uran ja perheen välillä. Aktiivisena ikääntymiseen tähtäävät toimet pitävät ikääntyneet työntekijät työvoiman piirissä, ja näin he sekä koko yhteiskunta pääsevät hyötymään elinajanodotteen pidentymisestä. Elinikäinen oppiminen parantaa sopeutumiskykyä ja lisää tuottavuutta ja työllisyyttä. Sitä paitsi kaikilla yhteiskunnilla on väestöongelmia. |
| --- | --- |

—

Väestökehitys vaikuttaa tietysti eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin, mutta myös päinvastainen asetelma on totta. Järkevän lastenhoidon ansiosta naiset ja miehet voivat käydä työssä eikä heidän tarvitse valita uran ja perheen välillä. Aktiivisena ikääntymiseen tähtäävät toimet pitävät ikääntyneet työntekijät työvoiman piirissä, ja näin he sekä koko yhteiskunta pääsevät hyötymään elinajanodotteen pidentymisestä. Elinikäinen oppiminen parantaa sopeutumiskykyä ja lisää tuottavuutta ja työllisyyttä. Sitä paitsi kaikilla yhteiskunnilla on väestöongelmia.

| — | On yleisesti tunnettu tosiasia, että Euroopan unionin on kehitettävä ja koordinoitava — pikemmin kuin rajoitettava — eurooppalaisia talouspolitiikkoja, joilla puututaan markkinahäiriöihin, esimerkiksi vahingolliseen verokilpailuun. Tällaiset häiriöt kasaavat paineita sosiaaliturvajärjestelmiin ja niiden rahoituspohjaan. Euroopan yhdentyminen vilkastuttaa toisaalta voimakkaasti kaupankäyntiä ja lisää taloudellista tehokkuutta. Se tarjoaa lisäksi mahdollisuuden säännellä tiettyjä työ- ja yhteiskuntaelämän näkökohtia Euroopan laajuisesti, mikä on asianmukaisin vaihtoehto. Tämä onpäätöksentekijöille ja ennen kaikkea työmarkkinaosapuolille tärkeä haaste, ja samalla niiden on säilytettävä institutionaalinen monimuotoisuus. |
| --- | --- |

—

On yleisesti tunnettu tosiasia, että Euroopan unionin on kehitettävä ja koordinoitava — pikemmin kuin rajoitettava — eurooppalaisia talouspolitiikkoja, joilla puututaan markkinahäiriöihin, esimerkiksi vahingolliseen verokilpailuun. Tällaiset häiriöt kasaavat paineita sosiaaliturvajärjestelmiin ja niiden rahoituspohjaan. Euroopan yhdentyminen vilkastuttaa toisaalta voimakkaasti kaupankäyntiä ja lisää taloudellista tehokkuutta. Se tarjoaa lisäksi mahdollisuuden säännellä tiettyjä työ- ja yhteiskuntaelämän näkökohtia Euroopan laajuisesti, mikä on asianmukaisin vaihtoehto. Tämä onpäätöksentekijöille ja ennen kaikkea työmarkkinaosapuolille tärkeä haaste, ja samalla niiden on säilytettävä institutionaalinen monimuotoisuus.

2.4   Dynaaminen malli

| 2.4.1 | Mikäli eurooppalaisen yhteiskuntamallin on määrä pysyä elinvoimaisena ja pystyä vaikuttamaan tuleviin politiikkoihin, mallin on oltava dynaaminen sekä avoin keskustelulle ja uudistuksille. Menneisyydestä on useita esimerkkejä mallin kohtaamista haasteista, jotka eivät ole olleet ennustettavissa: uhkaavat ympäristökatastrofit, suuret muutokset väestö- ja perherakenteessa, energiakriisit, osaamisyhteiskunnan vallankumous, uusi tehokas tieto- ja viestintätekniikka sekä tuotannon ja työelämän muuttuvat rakenteet. |
| --- | --- |

2.4.1

Mikäli eurooppalaisen yhteiskuntamallin on määrä pysyä elinvoimaisena ja pystyä vaikuttamaan tuleviin politiikkoihin, mallin on oltava dynaaminen sekä avoin keskustelulle ja uudistuksille. Menneisyydestä on useita esimerkkejä mallin kohtaamista haasteista, jotka eivät ole olleet ennustettavissa: uhkaavat ympäristökatastrofit, suuret muutokset väestö- ja perherakenteessa, energiakriisit, osaamisyhteiskunnan vallankumous, uusi tehokas tieto- ja viestintätekniikka sekä tuotannon ja työelämän muuttuvat rakenteet.

| 2.4.2 | Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tärkein tulevaisuuden haaste on keskittyä näkökohtiin, joilla edistetään kumpaakin osapuolta tai kaikkia osapuolia hyödyttäviä ratkaisuja. Toisin sanoen olisi siis keskityttävä nykyisiin sekä uusiin toimiin, joilla edistetään sosiaalista koheesiota ja taloudellista suorituskykyä sekä kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

2.4.2

Eurooppalaisen yhteiskuntamallin tärkein tulevaisuuden haaste on keskittyä näkökohtiin, joilla edistetään kumpaakin osapuolta tai kaikkia osapuolia hyödyttäviä ratkaisuja. Toisin sanoen olisi siis keskityttävä nykyisiin sekä uusiin toimiin, joilla edistetään sosiaalista koheesiota ja taloudellista suorituskykyä sekä kestävää kehitystä.

| 2.4.3 | Samalla on uudistettava määrätietoisesti ja harkitusti sellaiset instituutiot, joilla on selvästi havaittu olevan kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristövaikutuksia. Tässä yhteydessä lienee hyödyllistä arvioida toimien vaikutuksia, sillä tavoitteena on pikemminkin tuottaa parempia säännöksiä eikä vain purkaa sääntelyä. |
| --- | --- |

2.4.3

Samalla on uudistettava määrätietoisesti ja harkitusti sellaiset instituutiot, joilla on selvästi havaittu olevan kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristövaikutuksia. Tässä yhteydessä lienee hyödyllistä arvioida toimien vaikutuksia, sillä tavoitteena on pikemminkin tuottaa parempia säännöksiä eikä vain purkaa sääntelyä.

| 2.4.4 | Missä sitten eurooppalaisen yhteiskuntamallin uudet haasteet piilevät? Pääasiassa kolmella alalla: kilpailukyky ja työllisyys, sosiaalinen osallistaminen ja köyhyyden torjuminen sekä globalisaation vaikutukset. Pidemmällä aikavälillä tarkasteltuna ympäristöalan haasteet voivat johtaa tuotannon ja työpaikkojen siirtymiseen muualle, millä on kauaskantoisia vaikutuksia. Myös (unionin sisäinen ja unioniin suuntautuva) siirtolaisuus sekä tasa-arvokysymykset muokkaavat voimakkaasti eurooppalaisen yhteiskuntamallin tulevaisuudennäkymiä. |
| --- | --- |

2.4.4

Missä sitten eurooppalaisen yhteiskuntamallin uudet haasteet piilevät? Pääasiassa kolmella alalla: kilpailukyky ja työllisyys, sosiaalinen osallistaminen ja köyhyyden torjuminen sekä globalisaation vaikutukset. Pidemmällä aikavälillä tarkasteltuna ympäristöalan haasteet voivat johtaa tuotannon ja työpaikkojen siirtymiseen muualle, millä on kauaskantoisia vaikutuksia. Myös (unionin sisäinen ja unioniin suuntautuva) siirtolaisuus sekä tasa-arvokysymykset muokkaavat voimakkaasti eurooppalaisen yhteiskuntamallin tulevaisuudennäkymiä.

| 2.4.5 | On olennaista kehittää edelleen osaamisyhteiskuntaa sekä tutkimuksen että elinikäisen oppimisen alalla. Osaamisesta tulee nykyistä suuremmassa määrin ratkaiseva tekijä kilpailukyvyn saavuttamisen ja näin ollen sosiaalipolitiikan tarvitsemien resurssien luomisen kannalta. On siis tärkeää tukea edelleen yrittäjyyttä ja pienyritysten kasvua. Osaamisvallankumouksen sosiaalisiin vaikutuksiin lienee hyödyllistä puuttua sosiaalidialogin avulla. Hallitusten ja työmarkkinaosapuolten erityishaasteena on kehittää uusia tehokkaita järjestelmiä elinikäistä oppimista varten. |
| --- | --- |

2.4.5

On olennaista kehittää edelleen osaamisyhteiskuntaa sekä tutkimuksen että elinikäisen oppimisen alalla. Osaamisesta tulee nykyistä suuremmassa määrin ratkaiseva tekijä kilpailukyvyn saavuttamisen ja näin ollen sosiaalipolitiikan tarvitsemien resurssien luomisen kannalta. On siis tärkeää tukea edelleen yrittäjyyttä ja pienyritysten kasvua. Osaamisvallankumouksen sosiaalisiin vaikutuksiin lienee hyödyllistä puuttua sosiaalidialogin avulla. Hallitusten ja työmarkkinaosapuolten erityishaasteena on kehittää uusia tehokkaita järjestelmiä elinikäistä oppimista varten.

| 2.4.6 | Kuten työmarkkinaosapuolet yhteisessä työohjelmassaan äskettäin korostivat, on tärkeää etsiä uudenlaista tasapainoa työelämän jouston ja sosiaaliturvan välillä työllisyyden ja innovoinnin edistämiseksi (3). On erityisen tärkeää, että työmarkkinaosapuolet voivat päättää toimenpiteistä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. Työttömyys on sinänsä tragedia, mutta nuorten sukupolvien työttömyys uhkaa suorastaan Euroopan demokraattisen yhteiskunnan sidosta. |
| --- | --- |

2.4.6

Kuten työmarkkinaosapuolet yhteisessä työohjelmassaan äskettäin korostivat, on tärkeää etsiä uudenlaista tasapainoa työelämän jouston ja sosiaaliturvan välillä työllisyyden ja innovoinnin edistämiseksi (3). On erityisen tärkeää, että työmarkkinaosapuolet voivat päättää toimenpiteistä nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. Työttömyys on sinänsä tragedia, mutta nuorten sukupolvien työttömyys uhkaa suorastaan Euroopan demokraattisen yhteiskunnan sidosta.

| 2.4.7 | Ympäristöhaasteisiin on tartuttava lisäämällä liikenteeseen ja asumiseen sekä yhdyskuntasuunnitteluun ja uudistuksiin tehtäviä investointeja. Energian hinnannousu vaikuttaa syvällisesti sosiaaliseen koheesioon ja rakennepolitiikkoihin. Juuri tällä alalla on löydettävä kaikkia hyödyttäviä ratkaisuja. |
| --- | --- |

2.4.7

Ympäristöhaasteisiin on tartuttava lisäämällä liikenteeseen ja asumiseen sekä yhdyskuntasuunnitteluun ja uudistuksiin tehtäviä investointeja. Energian hinnannousu vaikuttaa syvällisesti sosiaaliseen koheesioon ja rakennepolitiikkoihin. Juuri tällä alalla on löydettävä kaikkia hyödyttäviä ratkaisuja.

| 2.4.8 | Makrotalouden ohjausjärjestelmällä on tuettava entistä paremmin Lissabonin strategian päämääriä. Tarkasteltaessa Lissabonin jälkeistä kehitystä pidemmällä aikavälillä on erittäin tärkeää asettaa tarjontaan ja kysyntään perustuva talouspolitiikka tasapainoon siten, että toimet suunnataan talouskasvun edistämiseen. |
| --- | --- |

2.4.8

Makrotalouden ohjausjärjestelmällä on tuettava entistä paremmin Lissabonin strategian päämääriä. Tarkasteltaessa Lissabonin jälkeistä kehitystä pidemmällä aikavälillä on erittäin tärkeää asettaa tarjontaan ja kysyntään perustuva talouspolitiikka tasapainoon siten, että toimet suunnataan talouskasvun edistämiseen.

| 2.4.9 | Globalisaatio ei ole haastavaa pelkästään kaupan ja hintojen näkökulmasta tarkasteltuna. Se tarjoaa myös mahdollisuuden esimerkiksi avata uusia markkinoita ympäristöä säästävälle teknologialle. Euroopan on investoitava huomattavasti nykyistä enemmän nykyaikaiseen teknologiaan etenkin ympäristöalalla, sillä muut maat, kuten Yhdysvallat, ovat nopeasti havainneet kyseiset mahdollisuudet. Globalisaatiossa ei ole kyse vain siitä, että sen kanssa pyritään tulemaan toimeen. Siinä on suuressa määrin kyse ennakoivasta toiminnasta ja mahdollisuuksien havaitsemisesta. |
| --- | --- |

2.4.9

Globalisaatio ei ole haastavaa pelkästään kaupan ja hintojen näkökulmasta tarkasteltuna. Se tarjoaa myös mahdollisuuden esimerkiksi avata uusia markkinoita ympäristöä säästävälle teknologialle. Euroopan on investoitava huomattavasti nykyistä enemmän nykyaikaiseen teknologiaan etenkin ympäristöalalla, sillä muut maat, kuten Yhdysvallat, ovat nopeasti havainneet kyseiset mahdollisuudet. Globalisaatiossa ei ole kyse vain siitä, että sen kanssa pyritään tulemaan toimeen. Siinä on suuressa määrin kyse ennakoivasta toiminnasta ja mahdollisuuksien havaitsemisesta.

| 2.4.10 | Vakavin mahdollisista tulevista haasteista on Euroopan paluu entistä kansallisempiin maakohtaisiin politiikkoihin, mikä merkitsisi protektionismia ja markkinoiden sulkemista. Se olisi sekä taloudellisesti että sosiaalisesti todella vahingollista. |
| --- | --- |

2.4.10

Vakavin mahdollisista tulevista haasteista on Euroopan paluu entistä kansallisempiin maakohtaisiin politiikkoihin, mikä merkitsisi protektionismia ja markkinoiden sulkemista. Se olisi sekä taloudellisesti että sosiaalisesti todella vahingollista.

| 2.4.11 | Yksikään yhteiskuntamalli ei ole saavuttanut lopullista tilaansa eikä koskaan saavutakaan. Yhteiskuntamallin taustalla olevana perusajatuksena on, että malli luo kehittyessään ideoita ja avaa näkymiä. Yhteiskuntamallin on oltava dynaaminen, tai muutoin se kivettyy ja näivettyy kuoliaaksi. Yhteiskuntamallia on testattava ja siitä on keskusteltava, mikä on jatkuva demokraattinen prosessi. Sitä on arvioitava ja sille on laadittava asianmukaiset hallintavälineet, joita on myös hiottava. |
| --- | --- |

2.4.11

Yksikään yhteiskuntamalli ei ole saavuttanut lopullista tilaansa eikä koskaan saavutakaan. Yhteiskuntamallin taustalla olevana perusajatuksena on, että malli luo kehittyessään ideoita ja avaa näkymiä. Yhteiskuntamallin on oltava dynaaminen, tai muutoin se kivettyy ja näivettyy kuoliaaksi. Yhteiskuntamallia on testattava ja siitä on keskusteltava, mikä on jatkuva demokraattinen prosessi. Sitä on arvioitava ja sille on laadittava asianmukaiset hallintavälineet, joita on myös hiottava.

2.5   Onko eurooppalainen yhteiskuntamalli esimerkki muulle maailmalle?

| 2.5.1 | Eurooppalainen yhteiskuntamalli voidaan nähdä pyrkimyksenä hahmotella tulevaisuutta silmällä pitäen kestävä hyvinvointiunioni, luoda markkinoita erittäin kilpailukykyisen teollisuuden avulla, asettaa hyvin kunnianhimoisia sosiaalisia tavoitteita ja kantaa suurta vastuuta ympäristöhaasteista. Kun eurooppalaista yhteiskuntamallia kuvataan tällä tavoin ja korostetaan sen demokraattisia funktioita, malli voi tarjota muille maille tai maaryhmittymille ideoita ja kokemuksia. |
| --- | --- |

2.5.1

Eurooppalainen yhteiskuntamalli voidaan nähdä pyrkimyksenä hahmotella tulevaisuutta silmällä pitäen kestävä hyvinvointiunioni, luoda markkinoita erittäin kilpailukykyisen teollisuuden avulla, asettaa hyvin kunnianhimoisia sosiaalisia tavoitteita ja kantaa suurta vastuuta ympäristöhaasteista. Kun eurooppalaista yhteiskuntamallia kuvataan tällä tavoin ja korostetaan sen demokraattisia funktioita, malli voi tarjota muille maille tai maaryhmittymille ideoita ja kokemuksia.

| 2.5.2 | Voiko eurooppalaisesta yhteiskuntamallista tulla esimerkki muulle maailmalle? Jokaisen maan ja maaryhmittymän on kehiteltävä oma yhteiskuntamallinsa ja omat sovelluksensa. Seikoilla, jotka ovat osoittautuneet arvokkaiksi Euroopassa, ei välttämättä ole arvoa muissa maissa tai muunlaisiin haasteisiin vastattaessa. Eurooppalainen yhteiskuntamalli voi tästä huolimatta innoittaa muita varsinkin, koska taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristökysymykset pyritään mallissa yhdistämään ajatukseksi ”kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitetusta demokraattisesta, ympäristömyötäisestä, kilpailukykyisestä, sosiaalisesti osallistavasta ja solidaarisesta hyvinvointialueesta”. Muut maat arvioivat eurooppalaista mallia sen perusteella, miten se on onnistunut saavuttamaan kyseiset tavoitteet. |
| --- | --- |

2.5.2

Voiko eurooppalaisesta yhteiskuntamallista tulla esimerkki muulle maailmalle? Jokaisen maan ja maaryhmittymän on kehiteltävä oma yhteiskuntamallinsa ja omat sovelluksensa. Seikoilla, jotka ovat osoittautuneet arvokkaiksi Euroopassa, ei välttämättä ole arvoa muissa maissa tai muunlaisiin haasteisiin vastattaessa. Eurooppalainen yhteiskuntamalli voi tästä huolimatta innoittaa muita varsinkin, koska taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristökysymykset pyritään mallissa yhdistämään ajatukseksi ”kaikille Euroopan kansalaisille tarkoitetusta demokraattisesta, ympäristömyötäisestä, kilpailukykyisestä, sosiaalisesti osallistavasta ja solidaarisesta hyvinvointialueesta”. Muut maat arvioivat eurooppalaista mallia sen perusteella, miten se on onnistunut saavuttamaan kyseiset tavoitteet.

| 2.5.3 | EU:n kumppanit ovat yhä kiinnostuneempia tavasta, jolla EU yhdistää tehokkaasti talous-, työllisyys-, sosiaali- ja ympäristökysymykset. EU:n kumppanuusalueet ja -maat voivat ottaa osviittaa alueellisessa yhdentymisessä sovelletusta eurooppalaisesta talous- ja yhteiskuntamallista. Kolmitahoinen lähestymistapa on osoittautunut EU:ssa arvokkaaksi. |
| --- | --- |

2.5.3

EU:n kumppanit ovat yhä kiinnostuneempia tavasta, jolla EU yhdistää tehokkaasti talous-, työllisyys-, sosiaali- ja ympäristökysymykset. EU:n kumppanuusalueet ja -maat voivat ottaa osviittaa alueellisessa yhdentymisessä sovelletusta eurooppalaisesta talous- ja yhteiskuntamallista. Kolmitahoinen lähestymistapa on osoittautunut EU:ssa arvokkaaksi.

| 2.5.4 | ILO viittasi globalisaation sosiaalista ulottuvuutta käsitelleessä tutkimuksessaan nimenomaisesti eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin mahdollisena osviittana äskettäin teollistuneille maille. (4) Yhtenä esimerkkinä on Kiina, jonka talous on lähtenyt nopeaan, kestävään kasvuun ja jossa sosiaaliset jännitteet ja ympäristöongelmat tiedostetaan yhä paremmin. |
| --- | --- |

2.5.4

ILO viittasi globalisaation sosiaalista ulottuvuutta käsitelleessä tutkimuksessaan nimenomaisesti eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin mahdollisena osviittana äskettäin teollistuneille maille. (4) Yhtenä esimerkkinä on Kiina, jonka talous on lähtenyt nopeaan, kestävään kasvuun ja jossa sosiaaliset jännitteet ja ympäristöongelmat tiedostetaan yhä paremmin.

2.6   Asiasta on tiedotettava Euroopan kansalaisille

| 2.6.1 | Eurooppalainen yhteiskuntamalli on elinkelpoinen vain niin kauan kuin unionin kansalaiset antavat sille tukensa. Jos mallin on määrä säilyä käyttökelpoisena, sen on tavoitettava kansalaiset keskustelun ja vuoropuhelun avulla. Näin kansalaisille tarjoutuisi perusluonteinen tilaisuus saada myös oma äänensä kuuluviin keskusteltaessa laajemmin eurooppalaisen yhteiskunnan tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

2.6.1

Eurooppalainen yhteiskuntamalli on elinkelpoinen vain niin kauan kuin unionin kansalaiset antavat sille tukensa. Jos mallin on määrä säilyä käyttökelpoisena, sen on tavoitettava kansalaiset keskustelun ja vuoropuhelun avulla. Näin kansalaisille tarjoutuisi perusluonteinen tilaisuus saada myös oma äänensä kuuluviin keskusteltaessa laajemmin eurooppalaisen yhteiskunnan tulevaisuudesta.

| 2.6.2 | Tässä lausunnossa ETSK on tarkastellut eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusseikkoja. Tarkastelua olisi jatkettava myöhemmin. On erityisen tarpeellista yhdistää ideat ja nykytodellisuus selkeästi toisiinsa. Tällä tavoin voitaisiin jatkaa mallin pohjalta keskustelua siitä, millaisen eurooppalaisen yhteiskunnan kansalaiset haluavat. Yhteiskuntamallia voitaisiin käyttää EU:n uudessa tiedotus- ja viestintästrategiassa vuoropuhelun pohjana. |
| --- | --- |

2.6.2

Tässä lausunnossa ETSK on tarkastellut eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusseikkoja. Tarkastelua olisi jatkettava myöhemmin. On erityisen tarpeellista yhdistää ideat ja nykytodellisuus selkeästi toisiinsa. Tällä tavoin voitaisiin jatkaa mallin pohjalta keskustelua siitä, millaisen eurooppalaisen yhteiskunnan kansalaiset haluavat. Yhteiskuntamallia voitaisiin käyttää EU:n uudessa tiedotus- ja viestintästrategiassa vuoropuhelun pohjana.

| 2.6.3 | Kansalaiset sitoutuvat puolustamaan eurooppalaista yhteiskuntamallia ja tukevat sen kehittämistä viime kädessä keskustelun, vuoropuhelun ja tiedostamisen pohjalta. |
| --- | --- |

2.6.3

Kansalaiset sitoutuvat puolustamaan eurooppalaista yhteiskuntamallia ja tukevat sen kehittämistä viime kädessä keskustelun, vuoropuhelun ja tiedostamisen pohjalta.

2.7   ETSK:n rooli

| 2.7.1 | ETSK:n jäsenet ovat edustamiensa keskeisten eturyhmien tärkeä viestintäkanava. ETSK järjestää säännöllisesti laajapohjaisia sidosryhmien foorumeita, joissa vaihdetaan mielipiteitä ja näkemyksiä. |
| --- | --- |

2.7.1

ETSK:n jäsenet ovat edustamiensa keskeisten eturyhmien tärkeä viestintäkanava. ETSK järjestää säännöllisesti laajapohjaisia sidosryhmien foorumeita, joissa vaihdetaan mielipiteitä ja näkemyksiä.

| 2.7.2 | ETSK harkitsee eurooppalaisen yhteiskuntamallin hyödyntämistä laajemmin unionin viestinnän lähtökohtana. Tällä tavoin ETSK voi antaa konkreettisen panoksen keskusteluun siitä, millaisen Euroopan ja millaisen yhteiskuntamallin eurooppalaiset haluavat tulevaisuudessa. Työmarkkinaosapuolet, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta sekä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot kutsutaan mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

2.7.2

ETSK harkitsee eurooppalaisen yhteiskuntamallin hyödyntämistä laajemmin unionin viestinnän lähtökohtana. Tällä tavoin ETSK voi antaa konkreettisen panoksen keskusteluun siitä, millaisen Euroopan ja millaisen yhteiskuntamallin eurooppalaiset haluavat tulevaisuudessa. Työmarkkinaosapuolet, järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta sekä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostot kutsutaan mukaan toimintaan.

Bryssel 6. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Didier Fouarge: Cost of non-social policy: Towards an economic framework of quality social policies — and the costs of not having them, 3. tammikuuta 2003

1

Cost of non-social policy: Towards an economic framework of quality social policies

and the costs of not having them

(http://www.lex.unict.it/eurolabor/documentazione/altridoc/costs030103.pdf).

(2)  Eurooppalainen sosiaalialan lainsäädäntö koostuu direktiiveistä, joita on annettu muun muassa velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista (91/533/ETY), raskaana olevista työntekijöistä (92/85/ETY), vanhempainlomasta ((96/34/EY), työajasta (2003/88/EY), nuorista työntekijöistä (94/33/EY) ja osa-aikatyöstä (97/81/EY).

2

(3)  Euroopan työmarkkinaosapuolten työohjelma 2006–2008. Ks. myös ETSK:n 17. toukokuuta 2006 antama lausunto aiheesta ”Turvatun joustavuuden käytäntö Tanskassa”, esittelijä Anita Vium. (Lausuntoa ei ole vielä julkaistu EUVL:ssä.)

3

(4)  http://www.ilo.org/public/english/wcsdg/globali/synthesis.pdf.

4

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/126

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisön koheesio- ja aluekehityspolitiikan soveltamisessa”

(2006/C 309/26)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 13.—14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli yhteisön koheesio- ja aluekehityspolitiikan soveltamisessa.

Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 7. kesäkuuta 2006. Esittelijä oli Marzena Mendza-Drozd.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 47 ääntä puolesta ja 36 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | Koheesiopolitiikka on jo kauan kiinnostanut suuresti Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa: se on useaan otteeseen lausunut näkemyksensä aiheesta ja käsitellyt rakennerahastoja ja koheesiorahastoja (1) koskevia asetuksia sekä yhtä niiden soveltamisen keskeisistä periaatteista, nimittäin kumppanuusperiaatetta. |
| --- | --- |

1.1

Koheesiopolitiikka on jo kauan kiinnostanut suuresti Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa: se on useaan otteeseen lausunut näkemyksensä aiheesta ja käsitellyt rakennerahastoja ja koheesiorahastoja (1) koskevia asetuksia sekä yhtä niiden soveltamisen keskeisistä periaatteista, nimittäin kumppanuusperiaatetta.

| 1.2 | Komitean kiinnostus kumppanuusperiaatteeseen on aina perustunut Euroopan komission kanssa yhteiseen vakaumukseen, että ”koheesiopolitiikan tehokkuus riippuu pitkälti siitä, otetaanko taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat sekä muut asianomaiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kunnolla mukaan.” (2) |
| --- | --- |

1.2

Komitean kiinnostus kumppanuusperiaatteeseen on aina perustunut Euroopan komission kanssa yhteiseen vakaumukseen, että ”koheesiopolitiikan tehokkuus riippuu pitkälti siitä, otetaanko taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat sekä muut asianomaiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kunnolla mukaan.” (2)

| 1.3 | ETSK katsoo kuitenkin, että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista koheesiopolitiikan toteuttamiseen on vielä lisättävä huomattavasti. Laatimalla lausunnon komitea haluaa osaltaan parantaa kumppanuusperiaatteen noudattamista seuraavalla kaudella. Se toivoo, että komissio ja neuvosto voivat vielä tehdä tarpeelliset muutokset ja ryhtyä konkreettisiin toimiin sen valmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat koheesiopolitiikan toteuttamiseen. Komitea toivoo, että tämä lausunto on –jäsenvaltioissa parhaillaan laadittavia ohjelma-asiakirjoja ajatellen — myös hyödyllinen apuväline kansalaisyhteiskunnan organisaatioille niiden kanssakäymisessä valtiollisten ja alueviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

1.3

ETSK katsoo kuitenkin, että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista koheesiopolitiikan toteuttamiseen on vielä lisättävä huomattavasti. Laatimalla lausunnon komitea haluaa osaltaan parantaa kumppanuusperiaatteen noudattamista seuraavalla kaudella. Se toivoo, että komissio ja neuvosto voivat vielä tehdä tarpeelliset muutokset ja ryhtyä konkreettisiin toimiin sen valmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat koheesiopolitiikan toteuttamiseen. Komitea toivoo, että tämä lausunto on –jäsenvaltioissa parhaillaan laadittavia ohjelma-asiakirjoja ajatellen — myös hyödyllinen apuväline kansalaisyhteiskunnan organisaatioille niiden kanssakäymisessä valtiollisten ja alueviranomaisten kanssa.

2.   Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot

| 2.1 | Komitea suosittaa, että kansalaisyhteiskunnan laajan määritelmän mukaan kansalaisyhteiskunta on kaikkien niiden organisatoristen rakenteiden kokonaisuus, joiden jäsenet tavoittelevat yhteistä etua (3) ja jotka täyttävät komitean aikaisemmissa lausunnoissa (4) määritellyt edustavuuskriteerit. Tällainen käsitys kattaa ennen kaikkea seuraavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot:






  — | työmarkkinaosapuolet: ammattijärjestöt ja työnantajajärjestöt |
| --- | --- | --- |

2.1

Komitea suosittaa, että kansalaisyhteiskunnan laajan määritelmän mukaan kansalaisyhteiskunta on kaikkien niiden organisatoristen rakenteiden kokonaisuus, joiden jäsenet tavoittelevat yhteistä etua (3) ja jotka täyttävät komitean aikaisemmissa lausunnoissa (4) määritellyt edustavuuskriteerit. Tällainen käsitys kattaa ennen kaikkea seuraavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot:

—

työmarkkinaosapuolet: ammattijärjestöt ja työnantajajärjestöt

| — | valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, joiden virallisissa ja laillisissa perussäännöissä määritellään niiden toiminnan ja tehtävien tavoitteet: yhdistykset, yhteiskunnallis-ammatilliset organisaatiot, liitot, foorumit, verkostot, säätiöt (jotka eroavat monissa jäsenvaltioissa yhdistyksistä vain oikeudelliselta muodoltaan). Nämä erilaiset organisaatiomuodot voidaan luokitella joko ”voittoa tavoittelemattomiin” tai ”kolmannen sektorin” organisaatioihin, ja niiden toimintakenttään kuuluvat ympäristönsuojelu, kuluttajansuoja, paikalliskehitys, ihmisoikeudet, sosiaalipalvelut, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, yritystoiminnan kehittäminen, osuus- ja yhteisötalous ja paljon muuta. |
| --- | --- |

—

valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, joiden virallisissa ja laillisissa perussäännöissä määritellään niiden toiminnan ja tehtävien tavoitteet: yhdistykset, yhteiskunnallis-ammatilliset organisaatiot, liitot, foorumit, verkostot, säätiöt (jotka eroavat monissa jäsenvaltioissa yhdistyksistä vain oikeudelliselta muodoltaan). Nämä erilaiset organisaatiomuodot voidaan luokitella joko ”voittoa tavoittelemattomiin” tai ”kolmannen sektorin” organisaatioihin, ja niiden toimintakenttään kuuluvat ympäristönsuojelu, kuluttajansuoja, paikalliskehitys, ihmisoikeudet, sosiaalipalvelut, sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen, yritystoiminnan kehittäminen, osuus- ja yhteisötalous ja paljon muuta.

| 2.2 | Komitea on tietoinen siitä, että kansalaisyhteiskunnan käsitteen ymmärtäminen näin laajasti voi aiheuttaa vaikeuksia sen käytännön toiminnalle, erityisesti kun on kyse koheesiosta. Komitea katsoo, että selkeästi määritelty edustavuus antaisi kansalaisyhteiskunnan organisaatioille nykyistä paremmin oikeuden osallistua koheesiopolitiikan toteuttamisen eri vaiheisiin. Kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden edustavuutta käsittelevässä lausunnossaan komitea esittää tietyt edustavuuden peruskriteerit ja kehottaa noudattamaan niitä (5) erityisesti silloin kun on kyse unionitason suunnittelusta tai seurannasta. Komitea katsoo kuitenkin, että myös jäsenvaltio- tai aluehallintotasolla voidaan määrittää vastaavat kriteerit komitean ehdotusten pohjalta erityisesti, kun on kyse ohjelmoinnista ja seurannasta. Komitean mielestä niihin voisi sisältyä esimerkiksi seuraavia kriteerejä:






  — | asiantuntemus jäsenten käytettävissä |
| --- | --- | --- |

2.2

Komitea on tietoinen siitä, että kansalaisyhteiskunnan käsitteen ymmärtäminen näin laajasti voi aiheuttaa vaikeuksia sen käytännön toiminnalle, erityisesti kun on kyse koheesiosta. Komitea katsoo, että selkeästi määritelty edustavuus antaisi kansalaisyhteiskunnan organisaatioille nykyistä paremmin oikeuden osallistua koheesiopolitiikan toteuttamisen eri vaiheisiin. Kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden edustavuutta käsittelevässä lausunnossaan komitea esittää tietyt edustavuuden peruskriteerit ja kehottaa noudattamaan niitä (5) erityisesti silloin kun on kyse unionitason suunnittelusta tai seurannasta. Komitea katsoo kuitenkin, että myös jäsenvaltio- tai aluehallintotasolla voidaan määrittää vastaavat kriteerit komitean ehdotusten pohjalta erityisesti, kun on kyse ohjelmoinnista ja seurannasta. Komitean mielestä niihin voisi sisältyä esimerkiksi seuraavia kriteerejä:

—

asiantuntemus jäsenten käytettävissä

| — | yleishyödyllinen toiminta |
| --- | --- |

—

yleishyödyllinen toiminta

| — | riittävä määrä jäseniä toiminnan tehokkuuden ja asiantuntemuksen varmistamiseksi sekä demokraattiset menettelyt (vastuuhenkilöiden valinta, keskustelut ja sisäinen tiedotus, päätöksenteon avoimuus, varainhoidon avoimuus jne.) |
| --- | --- |

—

riittävä määrä jäseniä toiminnan tehokkuuden ja asiantuntemuksen varmistamiseksi sekä demokraattiset menettelyt (vastuuhenkilöiden valinta, keskustelut ja sisäinen tiedotus, päätöksenteon avoimuus, varainhoidon avoimuus jne.)

| — | riittävät varat ja taloudellinen riippumattomuus itsenäisen toiminnan mahdollistamiseksi |
| --- | --- |

—

riittävät varat ja taloudellinen riippumattomuus itsenäisen toiminnan mahdollistamiseksi

| — | riippumattomuus ulkopuolisista intresseistä ja paineista |
| --- | --- |

—

riippumattomuus ulkopuolisista intresseistä ja paineista

| — | avoimuus erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta. |
| --- | --- |

—

avoimuus erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta.

| 2.3 | Edustavuus on keskeinen näkökohta. Sitä arvioitaessa tulisi kuitenkin ottaa huomioon myös ETSK:n edellä mainitussa lausunnossa esitetyt laadulliset kriteerit. Koheesiorahastoista rahoitettavia hankkeita koskevan politiikan muotoilussa ja hankkeiden tukikelpoisuuden määrittelyssä tulisi myös tehdä selvä ero osallistumisen ja kuulemisen välillä. Rahoituksen kannalta tukikelpoisia ovat kaikki organisaatiot, jotka voivat edistää tietyn aihealueen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

2.3

Edustavuus on keskeinen näkökohta. Sitä arvioitaessa tulisi kuitenkin ottaa huomioon myös ETSK:n edellä mainitussa lausunnossa esitetyt laadulliset kriteerit. Koheesiorahastoista rahoitettavia hankkeita koskevan politiikan muotoilussa ja hankkeiden tukikelpoisuuden määrittelyssä tulisi myös tehdä selvä ero osallistumisen ja kuulemisen välillä. Rahoituksen kannalta tukikelpoisia ovat kaikki organisaatiot, jotka voivat edistää tietyn aihealueen tavoitteiden saavuttamista.

| 2.4 | Koheesiopolitiikan toteuttamisen tehostamiseksi tulisi komitean mielestä pyrkiä kaikin tavoin hyödyntämään nykyistä enemmän kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden potentiaalia, sillä niillä voi olla useimmiten toimintansa tavoitteiden mukaisesti vahvuuksia, jotka ovat tärkeitä koheesiopolitiikan toteuttamisessa. Niillä on






  — | kokemusta ja pätevyyttä talous- ja yhteiskuntaelämän alalla |
| --- | --- | --- |

2.4

Koheesiopolitiikan toteuttamisen tehostamiseksi tulisi komitean mielestä pyrkiä kaikin tavoin hyödyntämään nykyistä enemmän kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden potentiaalia, sillä niillä voi olla useimmiten toimintansa tavoitteiden mukaisesti vahvuuksia, jotka ovat tärkeitä koheesiopolitiikan toteuttamisessa. Niillä on

—

kokemusta ja pätevyyttä talous- ja yhteiskuntaelämän alalla

| — | alueellisten ja paikallisten tarpeiden hyvä tuntemus |
| --- | --- |

—

alueellisten ja paikallisten tarpeiden hyvä tuntemus

| — | suorat yhteydet kansalaisiin ja jäseniinsä ja näin ollen mahdollisuus toimia heidän viestinviejänään |
| --- | --- |

—

suorat yhteydet kansalaisiin ja jäseniinsä ja näin ollen mahdollisuus toimia heidän viestinviejänään

| — | suorat yhteydet kohderyhmiin ja niiden tarpeiden tuntemus |
| --- | --- |

—

suorat yhteydet kohderyhmiin ja niiden tarpeiden tuntemus

| — | kyky paikallisyhteisöjen ja vapaaehtoisten aktivoimiseen |
| --- | --- |

—

kyky paikallisyhteisöjen ja vapaaehtoisten aktivoimiseen

| — | hyvin tehokasta toimintaa ja valmius soveltaa uudenaikaisia menetelmiä |
| --- | --- |

—

hyvin tehokasta toimintaa ja valmius soveltaa uudenaikaisia menetelmiä

| — | mahdollisuus valvoa julkishallinnon toimintaa |
| --- | --- |

—

mahdollisuus valvoa julkishallinnon toimintaa

| — | hyvät yhteydet tiedotusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

hyvät yhteydet tiedotusvälineisiin.

| 2.5 | Lisäksi yhteiskunnallista luottamusta nauttivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on komitean mielestä yleisesti ottaen kansalaisten lähin kosketuskohta EU:hun, ja se voi edistää käytettävissä olevien rakennerahastovarojen hyödyntämisprosessin avoimuutta. Sen vuoksi kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen voi tehdä päätöksistä avoimempia ja yksinomaan sisällöllisiin kriteereihin perustuvia. Näiden organisaatioiden osallistuminen voi myös varmistaa sen, että toteutetuilla toimilla tosiaan vastataan yhteiskunnallisiin tarpeisiin. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat olla tärkeä kumppani keskusteltaessa unionin tulevista politiikoista, joista yksi on koheesiopolitiikka, sillä ne tuovat keskustelun paikallistasolle lähemmäs kansalaisia. |
| --- | --- |

2.5

Lisäksi yhteiskunnallista luottamusta nauttivien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen on komitean mielestä yleisesti ottaen kansalaisten lähin kosketuskohta EU:hun, ja se voi edistää käytettävissä olevien rakennerahastovarojen hyödyntämisprosessin avoimuutta. Sen vuoksi kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen voi tehdä päätöksistä avoimempia ja yksinomaan sisällöllisiin kriteereihin perustuvia. Näiden organisaatioiden osallistuminen voi myös varmistaa sen, että toteutetuilla toimilla tosiaan vastataan yhteiskunnallisiin tarpeisiin. Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat olla tärkeä kumppani keskusteltaessa unionin tulevista politiikoista, joista yksi on koheesiopolitiikka, sillä ne tuovat keskustelun paikallistasolle lähemmäs kansalaisia.

| 2.6 | Komitea kiinnittää huomiota myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksiin — niiden ominaispiirteiden ja sääntömääräisten tavoitteiden mukaisesti — esimerkiksi seuraavilla konkreettisilla aloilla:






  — | työmarkkinoiden, työllisyyden ja yritystoiminnan aloilla — missä ne voivat parantaa painopistealojen määrittämistä ja edistää talouskasvuun vaikuttavien toimien toteuttamista |
| --- | --- | --- |

2.6

Komitea kiinnittää huomiota myös kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksiin — niiden ominaispiirteiden ja sääntömääräisten tavoitteiden mukaisesti — esimerkiksi seuraavilla konkreettisilla aloilla:

—

työmarkkinoiden, työllisyyden ja yritystoiminnan aloilla — missä ne voivat parantaa painopistealojen määrittämistä ja edistää talouskasvuun vaikuttavien toimien toteuttamista

| — | talouselämän muutoksissa — missä niiden asiantuntemus voi auttaa torjumaan kielteisiä ja suunnittelemattomia sekä riittämättömästi huomioon otettuja vaikutuksia |
| --- | --- |

—

talouselämän muutoksissa — missä niiden asiantuntemus voi auttaa torjumaan kielteisiä ja suunnittelemattomia sekä riittämättömästi huomioon otettuja vaikutuksia

| — | ympäristönsuojelussa — missä ne voivat taata strategisten tavoitteiden, painopistealojen ja hankkeiden valintakriteerien määrittämisen kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelussa — missä ne voivat taata strategisten tavoitteiden, painopistealojen ja hankkeiden valintakriteerien määrittämisen kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti

| — | sosiaalista syrjäytymistä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä — missä niiden käytännön tietouden avulla voidaan varmistaa, että rakennerahastotoimia toteutetaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteen ja alan säännösten mukaisesti sekä yhteiskunnallinen ulottuvuus huomioon ottaen |
| --- | --- |

—

sosiaalista syrjäytymistä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevissa kysymyksissä — missä niiden käytännön tietouden avulla voidaan varmistaa, että rakennerahastotoimia toteutetaan yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteen ja alan säännösten mukaisesti sekä yhteiskunnallinen ulottuvuus huomioon ottaen

| — | paikalliskehityksessä — missä niiden hankkima ongelmien ja tarpeiden tuntemus on ensimmäinen askel ongelmien ratkaisemiseen ja tarpeiden täyttämiseen |
| --- | --- |

—

paikalliskehityksessä — missä niiden hankkima ongelmien ja tarpeiden tuntemus on ensimmäinen askel ongelmien ratkaisemiseen ja tarpeiden täyttämiseen

| — | rajatylittävässä yhteistyössä — missä ne voivat olla erittäin hyvä kumppani hankkeiden toteutuksessa |
| --- | --- |

—

rajatylittävässä yhteistyössä — missä ne voivat olla erittäin hyvä kumppani hankkeiden toteutuksessa

| — | julkisten varojen käytön seurannassa, myös korruptiotapausten havaitsemisessa ja tunnetuksi tekemisessä. |
| --- | --- |

—

julkisten varojen käytön seurannassa, myös korruptiotapausten havaitsemisessa ja tunnetuksi tekemisessä.

3.   Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli koheesiopolitiikan toteuttamisessa

| 3.1 | Komitea kannattaa Euroopan komission ja neuvoston ehdotuksia, joiden mukaan kumppanuusperiaatetta tulee noudattaa koheesiopolitiikan toteuttamisen kaikissa vaiheissa eli suunnittelusta alkaen koko toteuttamisen ajan aina vaikutusten arviointiin asti. Komitea korostaa niin ikään, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen avulla voidaan parantaa politiikan toteuttamisen laatua ja saavuttaa toivottuja tuloksia. Komitean näkemyksen mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen pitäisi varmistaa seuraavissa vaiheissa:






  — | suunnittelu unionitasolla |
| --- | --- | --- |

3.1

Komitea kannattaa Euroopan komission ja neuvoston ehdotuksia, joiden mukaan kumppanuusperiaatetta tulee noudattaa koheesiopolitiikan toteuttamisen kaikissa vaiheissa eli suunnittelusta alkaen koko toteuttamisen ajan aina vaikutusten arviointiin asti. Komitea korostaa niin ikään, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen avulla voidaan parantaa politiikan toteuttamisen laatua ja saavuttaa toivottuja tuloksia. Komitean näkemyksen mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen pitäisi varmistaa seuraavissa vaiheissa:

—

suunnittelu unionitasolla

| — | suunnittelu valtiotasolla (jäsenvaltioiden strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien laatiminen) |
| --- | --- |

—

suunnittelu valtiotasolla (jäsenvaltioiden strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien laatiminen)

| — | rakennerahastojen tunnetuksi tekeminen sekä tiedottaminen niiden hyödyntämismahdollisuuksista |
| --- | --- |

—

rakennerahastojen tunnetuksi tekeminen sekä tiedottaminen niiden hyödyntämismahdollisuuksista

| — | rakennerahastotoimien toteuttaminen |
| --- | --- |

—

rakennerahastotoimien toteuttaminen

| — | rahastojen hyödyntämisen seuranta ja arviointi. |
| --- | --- |

—

rahastojen hyödyntämisen seuranta ja arviointi.

| 3.2 | Lisäksi komitea kiinnittää huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla kolminainen tehtävä koheesiopolitiikan toteuttamisprosessissa: ensinnäkin neuvonantorooli tavoitteiden ja painopistealojen määrittämisessä, toiseksi tehtävä julkisviranomaisten ja täytäntöönpanoviranomaisten toiminnan valvojana ja kolmanneksi toimeenpanotehtävä rakennerahastovaroista rahoitusta saavien hankkeiden toteuttajina ja kumppaneina. |
| --- | --- |

3.2

Lisäksi komitea kiinnittää huomiota siihen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla kolminainen tehtävä koheesiopolitiikan toteuttamisprosessissa: ensinnäkin neuvonantorooli tavoitteiden ja painopistealojen määrittämisessä, toiseksi tehtävä julkisviranomaisten ja täytäntöönpanoviranomaisten toiminnan valvojana ja kolmanneksi toimeenpanotehtävä rakennerahastovaroista rahoitusta saavien hankkeiden toteuttajina ja kumppaneina.

| 3.3 | Vaikka komitea muistuttaa suhtautuvansa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä antamassaan lausunnossa (6) kriittisesti kumppanuusperiaatteen käsittelyyn, se tähdentää arvostavansa sitä, että kansalaisyhteiskunta ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot mainitaan nyt ensimmäistä kertaa komission ehdotuksessa (7). Komitea oli huolissaan siitä, että neuvoston hyväksymisprosessissa luovuttiin tästä sanamuodosta ja rajoituttiin ilmaisuun ”muu asianmukainen elin” (any other appropriate body). Sitä tyytyväisempi se on nyt siihen, että asiakirjojen viimeisimpään versioon (huhtikuulta 2006) on sisällytetty lauseke, jonka mukaan kansalaisyhteiskuntaa, ympäristönsuojeluorganisaatioita, valtiovallasta riippumattomia organisaatioita sekä sukupuolten tasa-arvoa edistäviä organisaatioita edustavat toimijat kuuluvat siihen toimijaryhmään, joita kumppanuusperiaate koskee. Komitea toivoo, että nämä muutokset tehtiin sen kyseisenä ajankohtana esittämien huomioiden ansiosta. |
| --- | --- |

3.3

Vaikka komitea muistuttaa suhtautuvansa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä antamassaan lausunnossa (6) kriittisesti kumppanuusperiaatteen käsittelyyn, se tähdentää arvostavansa sitä, että kansalaisyhteiskunta ja valtiovallasta riippumattomat organisaatiot mainitaan nyt ensimmäistä kertaa komission ehdotuksessa (7). Komitea oli huolissaan siitä, että neuvoston hyväksymisprosessissa luovuttiin tästä sanamuodosta ja rajoituttiin ilmaisuun ”muu asianmukainen elin” (any other appropriate body). Sitä tyytyväisempi se on nyt siihen, että asiakirjojen viimeisimpään versioon (huhtikuulta 2006) on sisällytetty lauseke, jonka mukaan kansalaisyhteiskuntaa, ympäristönsuojeluorganisaatioita, valtiovallasta riippumattomia organisaatioita sekä sukupuolten tasa-arvoa edistäviä organisaatioita edustavat toimijat kuuluvat siihen toimijaryhmään, joita kumppanuusperiaate koskee. Komitea toivoo, että nämä muutokset tehtiin sen kyseisenä ajankohtana esittämien huomioiden ansiosta.

4.   Suunnittelu unionitasolla

| 4.1 | Koska suunnittelu unionitasolla on rakennerahastotoimien toteuttamisen ensimmäinen vaihe, komitea korostaa kaikkien juuri tällä tasolla järjestettyjen kuulemisten merkitystä. Komission hiljattain järjestämät, yhteisön strategisia suuntaviivoja vuosiksi 2007–2013 koskevat kuulemiset vahvistavat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kiinnostuksen näihin kysymyksiin (8). Komitea, joka itse pyrkii saamaan kansalaisyhteiskunnan muut organisaatiot mukaan työhön, katsoo, että tällaista aktiivisuutta tulee hyödyntää strategisten asiakirjojen laatimisessa mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

4.1

Koska suunnittelu unionitasolla on rakennerahastotoimien toteuttamisen ensimmäinen vaihe, komitea korostaa kaikkien juuri tällä tasolla järjestettyjen kuulemisten merkitystä. Komission hiljattain järjestämät, yhteisön strategisia suuntaviivoja vuosiksi 2007–2013 koskevat kuulemiset vahvistavat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kiinnostuksen näihin kysymyksiin (8). Komitea, joka itse pyrkii saamaan kansalaisyhteiskunnan muut organisaatiot mukaan työhön, katsoo, että tällaista aktiivisuutta tulee hyödyntää strategisten asiakirjojen laatimisessa mahdollisimman paljon.

| 4.2 | Lisäksi komitea katsoo, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen osallistuminen voisi olla erittäin arvokasta kaikissa Euroopan tasolla toimivissa neuvoa-antavissa elimissä. Komitea on tietoinen siitä, että erityisesti tässä yhteydessä edustavuuskysymys ja asianmukaisten kriteerien määrittämisen tarve ovat ilmeisen tärkeitä. Erityisesti komitean hiljattain määrittämien, eurooppalaisia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita koskevia kriteereitä (9) voidaan soveltaa erinomaisin tuloksin. |
| --- | --- |

4.2

Lisäksi komitea katsoo, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen osallistuminen voisi olla erittäin arvokasta kaikissa Euroopan tasolla toimivissa neuvoa-antavissa elimissä. Komitea on tietoinen siitä, että erityisesti tässä yhteydessä edustavuuskysymys ja asianmukaisten kriteerien määrittämisen tarve ovat ilmeisen tärkeitä. Erityisesti komitean hiljattain määrittämien, eurooppalaisia valtiovallasta riippumattomia organisaatioita koskevia kriteereitä (9) voidaan soveltaa erinomaisin tuloksin.

5.   Rakennerahastotoimien suunnittelu valtiotasolla

| 5.1 | Vaikka Euroopan komission suunnitteleman yksinkertaistamisen avulla voidaan varmasti parantaa koheesiopolitiikan avoimuutta, ETSK kiinnittää uudelleen huomiota komission ehdotuksiin sisältyviin vaaroihin. Komitea on huolissaan ennen kaikkea siitä, että valtion- ja aluehallinto unohtaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Nämä viranomaiset eivät ole aina valmiita kutsumaan tämäntyyppisiä toimijoita rakennerahastojen koko hyödyntämisprosessiin (tämä vahvistetaan myös ympäristönsuojelujärjestöjen (10) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (11) laatimissa raporteissa), mikä rajoittaa yhteiskunnan mahdollisuuksia valvoa varojen käyttöä. |
| --- | --- |

5.1

Vaikka Euroopan komission suunnitteleman yksinkertaistamisen avulla voidaan varmasti parantaa koheesiopolitiikan avoimuutta, ETSK kiinnittää uudelleen huomiota komission ehdotuksiin sisältyviin vaaroihin. Komitea on huolissaan ennen kaikkea siitä, että valtion- ja aluehallinto unohtaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Nämä viranomaiset eivät ole aina valmiita kutsumaan tämäntyyppisiä toimijoita rakennerahastojen koko hyödyntämisprosessiin (tämä vahvistetaan myös ympäristönsuojelujärjestöjen (10) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (11) laatimissa raporteissa), mikä rajoittaa yhteiskunnan mahdollisuuksia valvoa varojen käyttöä.

| 5.2 | Kokemukset keskeisten ohjelma-asiakirjojen laatimisesta vuosiksi 2004–2006 eivät valitettavasti anna aihetta optimismiin. Niitä kuvataan Brian Harveyn (12)
  European Citizen Action Service -järjestölle laatimassa raportissa, tosin vain uusien jäsenvaltioiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osalta. Kuulemispäivien toistuva muuttaminen, merkittävät muutokset suunnitteluasiakirjoihin kuulemisen päättymisen jälkeen (esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointi), kuulemisprosessin liian myöhäinen aloittaminen ja siihen liittyen liian lyhyt aika havaintojen esittämiseen ovat vain muutamia epäkohtia, joihin kansalaisyhteiskunnan edustajat kiinnittivät huomiota. Tilanne oli vielä pahempi tapauksissa, joissa asiakirjojen laatiminen annettiin sellaisten konsulttitoimistojen tehtäväksi, joilla ei ollut mitään yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. |
| --- | --- |

5.2

Kokemukset keskeisten ohjelma-asiakirjojen laatimisesta vuosiksi 2004–2006 eivät valitettavasti anna aihetta optimismiin. Niitä kuvataan Brian Harveyn (12)
  European Citizen Action Service -järjestölle laatimassa raportissa, tosin vain uusien jäsenvaltioiden valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden osalta. Kuulemispäivien toistuva muuttaminen, merkittävät muutokset suunnitteluasiakirjoihin kuulemisen päättymisen jälkeen (esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointi), kuulemisprosessin liian myöhäinen aloittaminen ja siihen liittyen liian lyhyt aika havaintojen esittämiseen ovat vain muutamia epäkohtia, joihin kansalaisyhteiskunnan edustajat kiinnittivät huomiota. Tilanne oli vielä pahempi tapauksissa, joissa asiakirjojen laatiminen annettiin sellaisten konsulttitoimistojen tehtäväksi, joilla ei ollut mitään yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin.

| 5.3 | Tällaisen toiminnan vuoksi paitsi kiinnostus kuulemisprosessiin vähenee, mutta myös, mikä vielä tärkeämpää, menetetään tilaisuus tehdä olennaisia muutoksia suunnitteluasiakirjoihin. Tässä yhteydessä komitea korostaa painokkaasti, että tarkoituksenmukaisesti toteutetussa kuulemisprosessissa tulee varmistaa paitsi mainittujen asiakirjojen saatavuus kaikille asianomaisille organisaatioille, myös asianmukaisesti aikaa (joka ei häiritse työskentelyn aikataulua mutta on riittävä asiakirjoihin tutustumiseen) mahdollisten huomioiden esittämiseen. |
| --- | --- |

5.3

Tällaisen toiminnan vuoksi paitsi kiinnostus kuulemisprosessiin vähenee, mutta myös, mikä vielä tärkeämpää, menetetään tilaisuus tehdä olennaisia muutoksia suunnitteluasiakirjoihin. Tässä yhteydessä komitea korostaa painokkaasti, että tarkoituksenmukaisesti toteutetussa kuulemisprosessissa tulee varmistaa paitsi mainittujen asiakirjojen saatavuus kaikille asianomaisille organisaatioille, myös asianmukaisesti aikaa (joka ei häiritse työskentelyn aikataulua mutta on riittävä asiakirjoihin tutustumiseen) mahdollisten huomioiden esittämiseen.

| 5.4 | Myönteiset kokemukset ovat esimerkkejä hyvistä käytänteistä ja osoitus siitä, että koko prosessi voidaan toteuttaa asianmukaisesti ja tehokkaasti. Esimerkkinä mainittakoon kansallista kehittämissuunnitelmaa koskevan kuulemisen järjestämistapa Puolassa vuonna 2005, jolloin valtion viranomaiset hyväksyivät kuulemisen toimittamista, siinä edistymisen dokumentointia, esitettyjen huomioiden kirjaamista sekä niiden hyväksymisen tai hylkäämisen perustelemista koskevat yksityiskohtaiset periaatteet. |
| --- | --- |

5.4

Myönteiset kokemukset ovat esimerkkejä hyvistä käytänteistä ja osoitus siitä, että koko prosessi voidaan toteuttaa asianmukaisesti ja tehokkaasti. Esimerkkinä mainittakoon kansallista kehittämissuunnitelmaa koskevan kuulemisen järjestämistapa Puolassa vuonna 2005, jolloin valtion viranomaiset hyväksyivät kuulemisen toimittamista, siinä edistymisen dokumentointia, esitettyjen huomioiden kirjaamista sekä niiden hyväksymisen tai hylkäämisen perustelemista koskevat yksityiskohtaiset periaatteet.

| 5.5 | Eri maista saadut tiedot osoittavat myös, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät yleensä osallistu suunnitteluasiakirjojen laatimisesta vastaavien työryhmien toimintaan, mikä rajoittaa merkittävästi niiden mahdollisuuksia esittää huomioita jo heti alkuvaiheesta. |
| --- | --- |

5.5

Eri maista saadut tiedot osoittavat myös, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät yleensä osallistu suunnitteluasiakirjojen laatimisesta vastaavien työryhmien toimintaan, mikä rajoittaa merkittävästi niiden mahdollisuuksia esittää huomioita jo heti alkuvaiheesta.

| 5.6 | Komitean näkemyksen mukaan komission määrittämät vähimmäisvaatimukset (tai ainakin suuntaviivat), joita jäsenvaltioiden täytyy noudattaa järjestäessään kuulemisia, ja vaatimus esittää tietoja prosessin etenemisestä voisivat parantaa tilannetta. Tällaisilla komission toimilla voitaisiin rajoittaa ainakin vähän sellaisten tilanteiden vaaraa, joissa hyvä suunnitelma kansalaisyhteiskunnan kansalliseen kehityssuunnitelmaan osallistumiseksi jää jossakin jäsenvaltioista vain sanoiksi paperilla. |
| --- | --- |

5.6

Komitean näkemyksen mukaan komission määrittämät vähimmäisvaatimukset (tai ainakin suuntaviivat), joita jäsenvaltioiden täytyy noudattaa järjestäessään kuulemisia, ja vaatimus esittää tietoja prosessin etenemisestä voisivat parantaa tilannetta. Tällaisilla komission toimilla voitaisiin rajoittaa ainakin vähän sellaisten tilanteiden vaaraa, joissa hyvä suunnitelma kansalaisyhteiskunnan kansalliseen kehityssuunnitelmaan osallistumiseksi jää jossakin jäsenvaltioista vain sanoiksi paperilla.

6.   Rakennerahastojen tunnetuksi tekeminen

| 6.1 | Komitea katsoo, että rakennerahastoja koskevan tiedon saanti on parantunut jonkin verran viime vuosien aikana; esimerkiksi asiasta julkaistaan nykyään tietoa virallisissa sivustoissa. ETSK korostaa kuitenkin, että vain harvat maat hyödyntävät muita, tarkasti kohderyhmille suunnattuja tunnetuksi tekemisen ja tiedottamisen muotoja, kuten lehdistöä, televisiota tai seminaareja ja konferensseja. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksien hyödyntäminen voisi parantaa tilannetta huomattavasti. |
| --- | --- |

6.1

Komitea katsoo, että rakennerahastoja koskevan tiedon saanti on parantunut jonkin verran viime vuosien aikana; esimerkiksi asiasta julkaistaan nykyään tietoa virallisissa sivustoissa. ETSK korostaa kuitenkin, että vain harvat maat hyödyntävät muita, tarkasti kohderyhmille suunnattuja tunnetuksi tekemisen ja tiedottamisen muotoja, kuten lehdistöä, televisiota tai seminaareja ja konferensseja. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksien hyödyntäminen voisi parantaa tilannetta huomattavasti.

| 6.2 | Rakennerahastojen tunnetuksi tekeminen ei komitean näkemyksen mukaan ole valitettavasti sen tehokkaampaa aluetasolla. Tunnetuksitekemis- ja tiedotussuunnitelmat laaditaan ilman kuulemisia tai vain oman julkisuuskuvan ylläpitämiseksi, vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kutsuminen tähän prosessiin ja niiden eri ympäristöistä ja ongelmakentistä hankkiman perehtyneisyyden hyödyntäminen voisi edistää realististen tunnetuksitekemis- ja tiedotussuunnitelmien laatimista. |
| --- | --- |

6.2

Rakennerahastojen tunnetuksi tekeminen ei komitean näkemyksen mukaan ole valitettavasti sen tehokkaampaa aluetasolla. Tunnetuksitekemis- ja tiedotussuunnitelmat laaditaan ilman kuulemisia tai vain oman julkisuuskuvan ylläpitämiseksi, vaikka kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kutsuminen tähän prosessiin ja niiden eri ympäristöistä ja ongelmakentistä hankkiman perehtyneisyyden hyödyntäminen voisi edistää realististen tunnetuksitekemis- ja tiedotussuunnitelmien laatimista.

| 6.3 | Kun otetaan huomioon, että rakennerahastovaroja osoitetaan konkreettisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin tarkoituksiin ja että tunnetuksi tekemiseen ja tiedottamiseen tarkoitetut varat ovat vain keino edistää tavoitteiden saavuttamista, tulee kiinnittää erityishuomiota tunnetuksitekemis- ja tiedotustoimien tehokkuuteen. |
| --- | --- |

6.3

Kun otetaan huomioon, että rakennerahastovaroja osoitetaan konkreettisiin yhteiskunnallis-taloudellisiin tarkoituksiin ja että tunnetuksi tekemiseen ja tiedottamiseen tarkoitetut varat ovat vain keino edistää tavoitteiden saavuttamista, tulee kiinnittää erityishuomiota tunnetuksitekemis- ja tiedotustoimien tehokkuuteen.

| 6.4 | On tietysti vaikeaa osoittaa kertakaikkisesti, mikä on edunsaajien tavoittamisen kannalta tehokkain tapa käyttää tunnetuksi tekemiseen ja tiedottamiseen osoitettuja varoja. Hyviä esimerkkejä tunnetuksitekemis- ja tiedotustoimista voidaan löytää sekä toimeenpanosta vastaavien elinten itse toteuttamista toimista että mainostoimistoille tai pr-yrityksille annetuista toimeksiannoista. Voidaan kuitenkin myös osoittaa tapauksia, joissa kumpikaan näistä vaihtoehdoista ei ole tehokas keino asianomaisten edunsaajien tavoittamiseksi tai joissa tarjottu tuote ei sovellu vastaanottajien tarpeisiin. |
| --- | --- |

6.4

On tietysti vaikeaa osoittaa kertakaikkisesti, mikä on edunsaajien tavoittamisen kannalta tehokkain tapa käyttää tunnetuksi tekemiseen ja tiedottamiseen osoitettuja varoja. Hyviä esimerkkejä tunnetuksitekemis- ja tiedotustoimista voidaan löytää sekä toimeenpanosta vastaavien elinten itse toteuttamista toimista että mainostoimistoille tai pr-yrityksille annetuista toimeksiannoista. Voidaan kuitenkin myös osoittaa tapauksia, joissa kumpikaan näistä vaihtoehdoista ei ole tehokas keino asianomaisten edunsaajien tavoittamiseksi tai joissa tarjottu tuote ei sovellu vastaanottajien tarpeisiin.

| 6.5 | Tämän vuoksi joudutaan usein absurdeihin tilanteisiin, joissa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot joutuvat tunnetuksi tekemiseen osoitettujen varojen puutteen vuoksi toteuttamaan omia tiedotusaloitteitaan omalla kustannuksellaan. |
| --- | --- |

6.5

Tämän vuoksi joudutaan usein absurdeihin tilanteisiin, joissa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot joutuvat tunnetuksi tekemiseen osoitettujen varojen puutteen vuoksi toteuttamaan omia tiedotusaloitteitaan omalla kustannuksellaan.

| 6.6 | Näin ollen sen varmistaminen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saavat käyttöönsä tunnetuksi tekemiseen ja tiedottamiseen suunnattuja varoja, on yksi niiden tehokkaan hyödyntämisen edellytys. Nämä toimijat näet pystyvät toteuttamaan vastaanottajien tarpeisiin soveltuvia tiedottamistoimia ja ovat valmiita toteuttamaan tietyt toimet usein pienemmin kustannuksin. |
| --- | --- |

6.6

Näin ollen sen varmistaminen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot saavat käyttöönsä tunnetuksi tekemiseen ja tiedottamiseen suunnattuja varoja, on yksi niiden tehokkaan hyödyntämisen edellytys. Nämä toimijat näet pystyvät toteuttamaan vastaanottajien tarpeisiin soveltuvia tiedottamistoimia ja ovat valmiita toteuttamaan tietyt toimet usein pienemmin kustannuksin.

| 6.7 | ETSK on tietoinen siitä, että rakenne- ja koheesiorahastojen tunnetuksi tekemistä ei voi rajoittaa sen määrittämiseen, kuka siitä vastaa ja kuka siitä huolehtii. Keskeistähän ovat tavoitteet, jotka rakennerahastovarojen käytöllä halutaan saavuttaa, ja ongelmat, joiden ratkaisemiseen pyritään. Komitean mielestä tätä kysymystä täytyy käsitellä nykyistä laajemmin ja siitä tulee käydä julkista keskustelua ennen rakennerahasto- ja koheesiorahastovarojen käyttämistä. |
| --- | --- |

6.7

ETSK on tietoinen siitä, että rakenne- ja koheesiorahastojen tunnetuksi tekemistä ei voi rajoittaa sen määrittämiseen, kuka siitä vastaa ja kuka siitä huolehtii. Keskeistähän ovat tavoitteet, jotka rakennerahastovarojen käytöllä halutaan saavuttaa, ja ongelmat, joiden ratkaisemiseen pyritään. Komitean mielestä tätä kysymystä täytyy käsitellä nykyistä laajemmin ja siitä tulee käydä julkista keskustelua ennen rakennerahasto- ja koheesiorahastovarojen käyttämistä.

7.   Rakennerahastotoimien toteuttaminen

| 7.1 | ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan kiinnittänyt huomiota yleisten tukien merkitykseen. Tässä yhteydessä komitea haluaa korostaa olevansa huolissaan siitä, että 10 uudesta jäsenvaltiosta yleisten tukien järjestelmä hyväksyttiin vain Tšekissä, ja sielläkin järjestelmän merkitystä rajoittaa se, että julkishallinto on asettanut sille useita muodollisia esteitä. Komitea pelkää, että tällainen tilanne toistuu seuraavalla ohjelmakaudella. Sen vuoksi se painottaa, että tätä mahdollisuutta hyödyntäneiden maiden kokemukset ovat hyvin myönteisiä erityisesti niissä tapauksissa, joissa pyritään tavoittamaan erityisen epäsuotuisassa asemassa olevia ryhmiä, esimerkiksi pitkäaikaistyöttömiä. |
| --- | --- |

7.1

ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan kiinnittänyt huomiota yleisten tukien merkitykseen. Tässä yhteydessä komitea haluaa korostaa olevansa huolissaan siitä, että 10 uudesta jäsenvaltiosta yleisten tukien järjestelmä hyväksyttiin vain Tšekissä, ja sielläkin järjestelmän merkitystä rajoittaa se, että julkishallinto on asettanut sille useita muodollisia esteitä. Komitea pelkää, että tällainen tilanne toistuu seuraavalla ohjelmakaudella. Sen vuoksi se painottaa, että tätä mahdollisuutta hyödyntäneiden maiden kokemukset ovat hyvin myönteisiä erityisesti niissä tapauksissa, joissa pyritään tavoittamaan erityisen epäsuotuisassa asemassa olevia ryhmiä, esimerkiksi pitkäaikaistyöttömiä.

| 7.2 | Seuraava kysymys koskee, kuten komitea on jo aiemmin todennut, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksia saada teknistä tukea. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tekniseen apuun osoitetut määrärahat (Euroopan aluekehitysrahasto mukaan luettuna) on käytetty suuressa määrin tällaisten organisaatioiden saamiseksi mukaan rakennerahastotoimien toteuttamiseen. Teknisen avun määrärahoista on rahoitettu esimerkiksi sellaisten katto-organisaatioiden toimintaa, jotka tarjoavat neuvonta- ja koulutuspalveluja valtiovallasta riippumattomille organisaatioille, jotta ne voivat toteuttaa ohjelmia ja hankkeita rakennerahastotuen avulla. Tämä ei ole kuitenkaan yleinen tilanne. ETSK katsoo siis, että siellä missä ei vielä ole näin tehty, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulisi todeta nimenomaisesti oikeutetuiksi tekniseen tukeen (13). |
| --- | --- |

7.2

Seuraava kysymys koskee, kuten komitea on jo aiemmin todennut, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksia saada teknistä tukea. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tekniseen apuun osoitetut määrärahat (Euroopan aluekehitysrahasto mukaan luettuna) on käytetty suuressa määrin tällaisten organisaatioiden saamiseksi mukaan rakennerahastotoimien toteuttamiseen. Teknisen avun määrärahoista on rahoitettu esimerkiksi sellaisten katto-organisaatioiden toimintaa, jotka tarjoavat neuvonta- ja koulutuspalveluja valtiovallasta riippumattomille organisaatioille, jotta ne voivat toteuttaa ohjelmia ja hankkeita rakennerahastotuen avulla. Tämä ei ole kuitenkaan yleinen tilanne. ETSK katsoo siis, että siellä missä ei vielä ole näin tehty, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulisi todeta nimenomaisesti oikeutetuiksi tekniseen tukeen (13).

| 7.3 | Lisäksi komitea kiinnittää huomiota siihen, että vaatimukset hankkeiden osarahoittamisesta julkisista varoista saattavat asettaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot epäsuotuisaan tilanteeseen. Se rajoittaa näin niiden mahdollisuuksia saada varoja rakennerahastoista ja näin ollen niiden mahdollisuuksia toteuttaa hankkeita. Komitea korostaa painokkaasti, että sen mielestä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden omien eli yksityisten varojen täytyy voida olla osa rakennerahastohankkeiden yhteisrahoitusta (jäsenvaltiotasolla). Komitea kehottaa täydentämään säädöstä siten, että se kattaa myös valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, jotka ovat useissa tapauksissa rakennerahastoista rahoitettavien hankkeiden toteuttajia. |
| --- | --- |

7.3

Lisäksi komitea kiinnittää huomiota siihen, että vaatimukset hankkeiden osarahoittamisesta julkisista varoista saattavat asettaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot epäsuotuisaan tilanteeseen. Se rajoittaa näin niiden mahdollisuuksia saada varoja rakennerahastoista ja näin ollen niiden mahdollisuuksia toteuttaa hankkeita. Komitea korostaa painokkaasti, että sen mielestä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden omien eli yksityisten varojen täytyy voida olla osa rakennerahastohankkeiden yhteisrahoitusta (jäsenvaltiotasolla). Komitea kehottaa täydentämään säädöstä siten, että se kattaa myös valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, jotka ovat useissa tapauksissa rakennerahastoista rahoitettavien hankkeiden toteuttajia.

| 7.4 | Komitean näkemyksen mukaan tulee myös varmistaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot määritellään toimintaohjelmissa nimenomaisesti lopullisiksi tuensaajiksi. Tämä ei valitettavasti ole yleinen käytäntö. Kuitenkin kokemukset niistä maista, esimerkiksi Espanjasta, joissa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat hyödyntää rahastoja, osoittavat niiden tehokkuuden muun muassa sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa, matkailun kehittämisessä ja paikalliskehityksessä. Komitean mielestä sen varmistaminen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on mahdollisuus toteuttaa rakennerahastoista rahoitettuja hankkeita, on erityisen tärkeää Lissabonin strategian tavoitteiden ja vuosiksi 2007–2013 annettujen strategisten suuntaviivojen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

7.4

Komitean näkemyksen mukaan tulee myös varmistaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot määritellään toimintaohjelmissa nimenomaisesti lopullisiksi tuensaajiksi. Tämä ei valitettavasti ole yleinen käytäntö. Kuitenkin kokemukset niistä maista, esimerkiksi Espanjasta, joissa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat hyödyntää rahastoja, osoittavat niiden tehokkuuden muun muassa sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa, matkailun kehittämisessä ja paikalliskehityksessä. Komitean mielestä sen varmistaminen, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on mahdollisuus toteuttaa rakennerahastoista rahoitettuja hankkeita, on erityisen tärkeää Lissabonin strategian tavoitteiden ja vuosiksi 2007–2013 annettujen strategisten suuntaviivojen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| 7.5 | Komitea on tietoinen siitä, että viime kädessä koheesiopolitiikan toteuttamisen kannalta ratkaiseva merkitys on sillä, minkä tyyppisille hankkeille annetaan yhteisrahoitusta. Juuri näiden hankkeiden avulla edistetään — tai ei edistetä — yhteiskunnallis-taloudellista koheesiota. Komitea katsoo, että hankkeiden valintaprosessista vastaavat elimet voivat hyödyntää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksia, ottaen huomioon erityisesti, että eri edut voivat olla ristiriidassa keskenään, sillä nämä organisaatiot tuntevat perusteellisesti paikalliset ja alueelliset tarpeet ja ongelmat. |
| --- | --- |

7.5

Komitea on tietoinen siitä, että viime kädessä koheesiopolitiikan toteuttamisen kannalta ratkaiseva merkitys on sillä, minkä tyyppisille hankkeille annetaan yhteisrahoitusta. Juuri näiden hankkeiden avulla edistetään — tai ei edistetä — yhteiskunnallis-taloudellista koheesiota. Komitea katsoo, että hankkeiden valintaprosessista vastaavat elimet voivat hyödyntää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden valmiuksia, ottaen huomioon erityisesti, että eri edut voivat olla ristiriidassa keskenään, sillä nämä organisaatiot tuntevat perusteellisesti paikalliset ja alueelliset tarpeet ja ongelmat.

8.   Rahastojen hyödyntämisen seuranta ja arviointi

| 8.1 | ETSK on täysin vakuuttunut siitä, että seuranta ja arviointi ovat hyvin tärkeitä tekijöitä rakennerahastotoimien toteuttamisessa, sillä ne varmistavat paitsi varojen tehokkaan hallinnoinnin, myös koheesiopolitiikan toivottujen tavoitteiden ja tulosten saavuttamisen. Näin ollen tulee pyrkiä kaikin tavoin siihen, että siellä missä tämä ei ole vielä yleinen käytäntö, toteuttamisprosessia ja tavoitteiden saavuttamista koskeva kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden arvio voitaisiin esitellä ja ottaa huomioon päätöksiä tehtäessä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat edustettuina kansallisten strategisten viitekehysten ja yksittäisten toimintaohjelmien toteuttamista seuraavissa komiteoissa. |
| --- | --- |

8.1

ETSK on täysin vakuuttunut siitä, että seuranta ja arviointi ovat hyvin tärkeitä tekijöitä rakennerahastotoimien toteuttamisessa, sillä ne varmistavat paitsi varojen tehokkaan hallinnoinnin, myös koheesiopolitiikan toivottujen tavoitteiden ja tulosten saavuttamisen. Näin ollen tulee pyrkiä kaikin tavoin siihen, että siellä missä tämä ei ole vielä yleinen käytäntö, toteuttamisprosessia ja tavoitteiden saavuttamista koskeva kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden arvio voitaisiin esitellä ja ottaa huomioon päätöksiä tehtäessä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat edustettuina kansallisten strategisten viitekehysten ja yksittäisten toimintaohjelmien toteuttamista seuraavissa komiteoissa.

| 8.2 | Jo vuonna 2003 antamassaan, kumppanuusperiaatetta käsittelevässä lausunnossa (14) ETSK kiinnittää huomiota siihen, että seurantakomiteoihin kokoonpanoa koskevat tiedot vaihtelevat huomattavasti eri maissa. Vaikka komitean aikomus ei olekaan pyrkiä yhtenäistämään käytettyjä ratkaisumalleja, se haluaisi saada varmuuden siitä, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat tiettyjä vähimmäisvaatimuksia. |
| --- | --- |

8.2

Jo vuonna 2003 antamassaan, kumppanuusperiaatetta käsittelevässä lausunnossa (14) ETSK kiinnittää huomiota siihen, että seurantakomiteoihin kokoonpanoa koskevat tiedot vaihtelevat huomattavasti eri maissa. Vaikka komitean aikomus ei olekaan pyrkiä yhtenäistämään käytettyjä ratkaisumalleja, se haluaisi saada varmuuden siitä, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat tiettyjä vähimmäisvaatimuksia.

| 8.3 | Tietyissä uusissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Puolassa ja Tšekissä, on onnistuttu turvaamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen melkein kaikkien seurantakomiteoiden toimintaan. Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot itse ehdottivat valintamenettelyä, jossa kehotetaan asiaankuuluvasti pätevöityneitä ehdokkaita jättämään hakemuksensa, jossa voidaan äänestää Internetin avulla ja jossa valitaan eniten ääniä saaneet ehdokkaat. ETSK on tietoinen siitä, että tilanne ei ole tällainen kaikissa jäsenvaltioissa. Eivät edes myönteiset kokemukset (jotka ovat usein tulosta protesteista) välttämättä takaa samanlaisia tuloksia seuraavalla ohjelmakaudella. Kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisen laajuus ja laatu riippuu siis tällä hetkellä eniten kulloisenkin hallituksen hyvästä tahdosta eikä selvästi määriteltyjen periaatteiden noudattamisen tarpeesta. ETSK katsoo, että tulevaisuudessa valtion- ja alueviranomaisten tulee ottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli huomioon, mikä perustuu ensinnäkin velvollisuuteen noudattaa konkreettisia säännöksiä (tai suuntaviivoja) ja toiseksi itse kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (pääasiassa valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden) kykyyn organisoida toimintaansa ja nimetä omia edustajiaan eri tehtäviin. ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden asema ja valtion viranomaisten kunnioitus niiden roolia kohtaan voidaan saavuttaa vain sellaisella kiistämättömällä edustavuudella, joka antaa toimijoille oikeutuksen ja siten mahdollisuuden osallistua niiden toiminnan piiriin kuuluviin rakennerahasto-ohjelmiin. |
| --- | --- |

8.3

Tietyissä uusissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Puolassa ja Tšekissä, on onnistuttu turvaamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen melkein kaikkien seurantakomiteoiden toimintaan. Valtiovallasta riippumattomat organisaatiot itse ehdottivat valintamenettelyä, jossa kehotetaan asiaankuuluvasti pätevöityneitä ehdokkaita jättämään hakemuksensa, jossa voidaan äänestää Internetin avulla ja jossa valitaan eniten ääniä saaneet ehdokkaat. ETSK on tietoinen siitä, että tilanne ei ole tällainen kaikissa jäsenvaltioissa. Eivät edes myönteiset kokemukset (jotka ovat usein tulosta protesteista) välttämättä takaa samanlaisia tuloksia seuraavalla ohjelmakaudella. Kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumisen laajuus ja laatu riippuu siis tällä hetkellä eniten kulloisenkin hallituksen hyvästä tahdosta eikä selvästi määriteltyjen periaatteiden noudattamisen tarpeesta. ETSK katsoo, että tulevaisuudessa valtion- ja alueviranomaisten tulee ottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli huomioon, mikä perustuu ensinnäkin velvollisuuteen noudattaa konkreettisia säännöksiä (tai suuntaviivoja) ja toiseksi itse kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (pääasiassa valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden) kykyyn organisoida toimintaansa ja nimetä omia edustajiaan eri tehtäviin. ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan toimijoiden asema ja valtion viranomaisten kunnioitus niiden roolia kohtaan voidaan saavuttaa vain sellaisella kiistämättömällä edustavuudella, joka antaa toimijoille oikeutuksen ja siten mahdollisuuden osallistua niiden toiminnan piiriin kuuluviin rakennerahasto-ohjelmiin.

| 8.4 | Lisäksi ETSK katsoo, että tulisi pyrkiä kaikin tavoin siihen, että tehostettaisiin seurantakomiteoiden toimintaa, jotta ne eivät olisi vain muodollisia elimiä tai — kuten usein sattuu — julkishallinnon jo tekemien päätösten esittelypaikkoja. Olisi syytä varmistaa, että ne ovat todellinen keskustelufoorumi ja parhaiden ratkaisujen etsintätilaisuus. Yksi keino siihen on komitean mielestä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen, sillä ne voivat tuoda keskusteluun uusia näkemyksiä. |
| --- | --- |

8.4

Lisäksi ETSK katsoo, että tulisi pyrkiä kaikin tavoin siihen, että tehostettaisiin seurantakomiteoiden toimintaa, jotta ne eivät olisi vain muodollisia elimiä tai — kuten usein sattuu — julkishallinnon jo tekemien päätösten esittelypaikkoja. Olisi syytä varmistaa, että ne ovat todellinen keskustelufoorumi ja parhaiden ratkaisujen etsintätilaisuus. Yksi keino siihen on komitean mielestä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen, sillä ne voivat tuoda keskusteluun uusia näkemyksiä.

| 8.5 | Komitea kiinnittää huomiota siihen, että yleisimmin esille tuotuja rakennerahastojen seurantaan osallistumiseen liittyviä ongelmia ovat asiakirjojen rajallinen saatavuus, näiden tehtävien täyttämiseen tarvittavien varojen puute sekä avoimuuden puute kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien valinnassa. Tällaiset havainnot ovat komitean mielestä hyvin tärkeä merkki siitä, että tulisi ryhtyä toimiin tilanteen muuttamiseksi seuraavalla ohjelmakaudella. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden ja/tai alueiden talous- ja sosiaalineuvostot, milloin sellaisia on, voisivat toimia niiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden neuvonantajina, jotka sitä pyytävät. |
| --- | --- |

8.5

Komitea kiinnittää huomiota siihen, että yleisimmin esille tuotuja rakennerahastojen seurantaan osallistumiseen liittyviä ongelmia ovat asiakirjojen rajallinen saatavuus, näiden tehtävien täyttämiseen tarvittavien varojen puute sekä avoimuuden puute kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien valinnassa. Tällaiset havainnot ovat komitean mielestä hyvin tärkeä merkki siitä, että tulisi ryhtyä toimiin tilanteen muuttamiseksi seuraavalla ohjelmakaudella. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden ja/tai alueiden talous- ja sosiaalineuvostot, milloin sellaisia on, voisivat toimia niiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden neuvonantajina, jotka sitä pyytävät.

| 8.6 | ETSK katsoo niin ikään, että seurantakomitean toimintaan osallistuvilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajilla tulee olla mahdollisuus saada koulutusta ja myös kulukorvauksia (esimerkiksi matkakulujen osalta), jotta he voivat täyttää tehtävänsä tehokkaasti. |
| --- | --- |

8.6

ETSK katsoo niin ikään, että seurantakomitean toimintaan osallistuvilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajilla tulee olla mahdollisuus saada koulutusta ja myös kulukorvauksia (esimerkiksi matkakulujen osalta), jotta he voivat täyttää tehtävänsä tehokkaasti.

9.   Komitean suositukset

| 9.1 | Komitea on jo useaan kertaan ottanut kantaa koheesiopolitiikkaan ja rakennerahastoihin ja kiinnittänyt huomiota kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskeiseen rooliin. Myös monet muut toimielimet ovat ottaneet asiaan kantaa. Kolmanteen koheesiokertomukseen sisältyy kohta, jonka mukaan ”hyvän hallintotavan edistämiseksi työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien tulee osallistua tarkoituksenmukaisten menettelyjen kautta entistä enemmän toimien suunnitteluun, toteuttamiseen ja seurantaan”. Komitea toivoo, että tämä näkemys tulee esiin lopullisissa säännöissä ja seuraavalla ohjelmakaudella. ETSK toivoo myös, että Euroopan komissio laatii jäsenvaltioille suuntaviivat, jotka perustuvat tähän lausuntoon sisältyviin huomioihin. |
| --- | --- |

9.1

Komitea on jo useaan kertaan ottanut kantaa koheesiopolitiikkaan ja rakennerahastoihin ja kiinnittänyt huomiota kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden keskeiseen rooliin. Myös monet muut toimielimet ovat ottaneet asiaan kantaa. Kolmanteen koheesiokertomukseen sisältyy kohta, jonka mukaan ”hyvän hallintotavan edistämiseksi työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien tulee osallistua tarkoituksenmukaisten menettelyjen kautta entistä enemmän toimien suunnitteluun, toteuttamiseen ja seurantaan”. Komitea toivoo, että tämä näkemys tulee esiin lopullisissa säännöissä ja seuraavalla ohjelmakaudella. ETSK toivoo myös, että Euroopan komissio laatii jäsenvaltioille suuntaviivat, jotka perustuvat tähän lausuntoon sisältyviin huomioihin.

| 9.2 | Komitea katsoo, että olisi hyvin tarkoituksenmukaista tehdä erityinen selvitys jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytetyistä ratkaisuista, joilla taataan kumppanuusperiaatteen tehokas noudattaminen. ETSK pohtii myös, olisiko mahdollista perustaa komitean yhteyteen kumppanuusperiaatteen seurantaelin. |
| --- | --- |

9.2

Komitea katsoo, että olisi hyvin tarkoituksenmukaista tehdä erityinen selvitys jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytetyistä ratkaisuista, joilla taataan kumppanuusperiaatteen tehokas noudattaminen. ETSK pohtii myös, olisiko mahdollista perustaa komitean yhteyteen kumppanuusperiaatteen seurantaelin.

| 9.3 | Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että sen suositusten ja ehdotusten huomioon ottaminen riippuu pääasiassa jäsenvaltioista. Sen vuoksi se kehottaa eri maiden sekä valtion- että aluehallintoa varmistamaan, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista koheesiopolitiikan toteuttamisessa lisätään riippumatta siitä, missä muodossa säännökset hyväksytään. |
| --- | --- |

9.3

Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että sen suositusten ja ehdotusten huomioon ottaminen riippuu pääasiassa jäsenvaltioista. Sen vuoksi se kehottaa eri maiden sekä valtion- että aluehallintoa varmistamaan, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista koheesiopolitiikan toteuttamisessa lisätään riippumatta siitä, missä muodossa säännökset hyväksytään.

10.   Ottaen edellä mainitun huomioon komitea esittää seuraavat suositukset komissiolle ja neuvostolle sekä esittää seuraavan kehotuksen jäsenvaltioille (mikä tarkoittaa valtiollisia ja alueellisia viranomaisia) ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille:

10.1   Suunnittelu unionitasolla

| — | Komitea, joka on jo kauan ollut Euroopan komissiolle, parlamentille ja neuvostolle neuvoja antava elin, korostaa pyrkivänsä toiminnassaan saamaan myös muita organisaatioita mukaan työhönsä, jotta sen lausunnoissa otettaisiin mahdollisimman laajalti huomioon kansalaisyhteiskunnan edustajien huomiot ja näkökannat. |
| --- | --- |

—

Komitea, joka on jo kauan ollut Euroopan komissiolle, parlamentille ja neuvostolle neuvoja antava elin, korostaa pyrkivänsä toiminnassaan saamaan myös muita organisaatioita mukaan työhönsä, jotta sen lausunnoissa otettaisiin mahdollisimman laajalti huomioon kansalaisyhteiskunnan edustajien huomiot ja näkökannat.

| — | Komitea esittää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden edustavuutta käsittelevässä lausunnossaan tietyt edustavuuden peruskriteerit (15) ja kehottaa noudattamaan niitä. Selkeästi määritelty edustavuus antaisi kansalaisyhteiskunnan toimijoille nykyistä paremmin oikeuden osallistua koheesiopolitiikan toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Komitea esittää järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden edustavuutta käsittelevässä lausunnossaan tietyt edustavuuden peruskriteerit (15) ja kehottaa noudattamaan niitä. Selkeästi määritelty edustavuus antaisi kansalaisyhteiskunnan toimijoille nykyistä paremmin oikeuden osallistua koheesiopolitiikan toteuttamiseen.

| — | Komitea ehdottaa vuosiksi 2007–2013 annettujen strategisten suuntaviivojen täydentämistä määrittämällä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen puitteet. |
| --- | --- |

—

Komitea ehdottaa vuosiksi 2007–2013 annettujen strategisten suuntaviivojen täydentämistä määrittämällä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisen puitteet.

| — | Komitea toivoo, että unionitason kuulemisia koskevissa yleisissä säännöksissä (huhtikuulta 2006) turvataan myös muiden eurooppalaisten edustavien organisaatioiden oikeus osallistua niiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Komitea toivoo, että unionitason kuulemisia koskevissa yleisissä säännöksissä (huhtikuulta 2006) turvataan myös muiden eurooppalaisten edustavien organisaatioiden oikeus osallistua niiden toteuttamiseen.

| — | Komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa korostamaan selkeästi rajatylittävää yhteistyötä koskevissa säädöksissä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat olla toteutettavien toimien kumppaneita. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa korostamaan selkeästi rajatylittävää yhteistyötä koskevissa säädöksissä, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat olla toteutettavien toimien kumppaneita.

| — | Komitea kehottaa komissiota tekemään tunnetuksi ja soveltamaan koheesiopolitiikkaan liittyviä kuulemisia koskevia vähimmäisvaatimuksia sekä hyödyntämään nykyistä enemmän sähköisiä tiedotusvälineitä. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa komissiota tekemään tunnetuksi ja soveltamaan koheesiopolitiikkaan liittyviä kuulemisia koskevia vähimmäisvaatimuksia sekä hyödyntämään nykyistä enemmän sähköisiä tiedotusvälineitä.

10.2   Suunnittelu valtiotasolla

| — | Komitea kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat, jotka koskevat jäsenvaltioissa laadittaviin strategisiin asiakirjoihin liittyvää kuulemisprosessia. Komitean mielestä keskeisen tärkeää on paitsi yhteiskunnallisten toimijoiden kuulemista koskevan suunnitelman esittäminen myös palautteen saaminen sen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat, jotka koskevat jäsenvaltioissa laadittaviin strategisiin asiakirjoihin liittyvää kuulemisprosessia. Komitean mielestä keskeisen tärkeää on paitsi yhteiskunnallisten toimijoiden kuulemista koskevan suunnitelman esittäminen myös palautteen saaminen sen toteuttamisesta.

| — | Komitea kannustaa jäsenvaltioita sekä ohjelma-asiakirjojen laatimisesta vastaavia jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisia sitoutumaan asianmukaisen kuulemisprosessin toteuttamiseen. Siinä tulee ottaa huomioon muun muassa seuraavat tekijät: kansalaisyhteiskunnan organisaatioille varattu riittävä aika huomioiden esittämiseen, kuulemisen kohteena olevien asiakirjojen saatavuus, kuulemisprosessin etenemisen dokumentoiminen ja esitettyjen huomioiden kirjaaminen. |
| --- | --- |

—

Komitea kannustaa jäsenvaltioita sekä ohjelma-asiakirjojen laatimisesta vastaavia jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisia sitoutumaan asianmukaisen kuulemisprosessin toteuttamiseen. Siinä tulee ottaa huomioon muun muassa seuraavat tekijät: kansalaisyhteiskunnan organisaatioille varattu riittävä aika huomioiden esittämiseen, kuulemisen kohteena olevien asiakirjojen saatavuus, kuulemisprosessin etenemisen dokumentoiminen ja esitettyjen huomioiden kirjaaminen.

| — | Komitea kannustaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioita osallistumaan aktiivisesti erityisesti kuulemisprosessiin. |
| --- | --- |

—

Komitea kannustaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioita osallistumaan aktiivisesti erityisesti kuulemisprosessiin.

| — | Komitea kannustaa jäsenvaltioita ja ohjelma-asiakirjojen laatimisesta vastuussa olevia valtiollisia ja alueellisia viranomaisia kuuntelemaan tarkkaavasti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esittämiä lausuntoja ja huomioita sekä ottamaan ne huomioon laatimissaan asiakirjoissa. |
| --- | --- |

—

Komitea kannustaa jäsenvaltioita ja ohjelma-asiakirjojen laatimisesta vastuussa olevia valtiollisia ja alueellisia viranomaisia kuuntelemaan tarkkaavasti kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden esittämiä lausuntoja ja huomioita sekä ottamaan ne huomioon laatimissaan asiakirjoissa.

10.3   Rakennerahastojen tunnetuksi tekeminen

| — | Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden valtakunnallisten ja alueviranomaisten tulisi hyödyntää nykyistä enemmän kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tarjoamia mahdollisuuksia kutsumalla ne mukaan rakennerahastojen tunnetuksi tekemistä koskevien suunnitelmien laatimiseen sekä tukea ruohonjuuritason aloitteita osoittamalla niille rakennerahastojen tunnetuksi tekemistä ja niistä tiedottamista varten tarvittavat määrärahat. |
| --- | --- |

—

Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden valtakunnallisten ja alueviranomaisten tulisi hyödyntää nykyistä enemmän kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tarjoamia mahdollisuuksia kutsumalla ne mukaan rakennerahastojen tunnetuksi tekemistä koskevien suunnitelmien laatimiseen sekä tukea ruohonjuuritason aloitteita osoittamalla niille rakennerahastojen tunnetuksi tekemistä ja niistä tiedottamista varten tarvittavat määrärahat.

| — | Komitea kehottaa valtio- tai aluetasolla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tiedottamaan aktiivisesti omassa toimintaympäristössään koheesiopolitiikan tavoitteista ja rakennerahastojen tarjoamista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa valtio- tai aluetasolla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita tiedottamaan aktiivisesti omassa toimintaympäristössään koheesiopolitiikan tavoitteista ja rakennerahastojen tarjoamista mahdollisuuksista.

10.4   Rakennerahastotoimien toteuttaminen

| — | Komitean mielestä tulee ryhtyä toimiin, joilla kannustetaan jäsenvaltioita hyödyntämään yleisten tukien järjestelmää. Tehtävän hoitamiseen vaikuttaa sopivan parhaiten Euroopan komissio ja sen ohella kulloisenkin maan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. |
| --- | --- |

—

Komitean mielestä tulee ryhtyä toimiin, joilla kannustetaan jäsenvaltioita hyödyntämään yleisten tukien järjestelmää. Tehtävän hoitamiseen vaikuttaa sopivan parhaiten Euroopan komissio ja sen ohella kulloisenkin maan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot.

| — | Komitea kehottaa erityisesti niitä jäsenvaltioita, jotka eivät eri syistä ole toistaiseksi päättäneet ottaa yleisten tukien järjestelmää käyttöön, hyödyntämään muiden hyviä kokemuksia ja soveltamaan menetelmää kaudella 2007–2013. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa erityisesti niitä jäsenvaltioita, jotka eivät eri syistä ole toistaiseksi päättäneet ottaa yleisten tukien järjestelmää käyttöön, hyödyntämään muiden hyviä kokemuksia ja soveltamaan menetelmää kaudella 2007–2013.

| — | ETSK:n näkemyksen mukaan tulee pyrkiä kaikin tavoin siihen, että lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävillä kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla olisi mahdollisuus saada teknistä tukea. |
| --- | --- |

—

ETSK:n näkemyksen mukaan tulee pyrkiä kaikin tavoin siihen, että lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävillä kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla olisi mahdollisuus saada teknistä tukea.

| — | Lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävillä kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla myönteinen rooli, minkä vuoksi komitea kehottaa jäsenvaltioiden valtakunnallisia ja alueellisia viranomaisia yksinkertaistamaan teknisen tuen saamista koskevaa hakemusmenettelyä. |
| --- | --- |

—

Lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävillä kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla myönteinen rooli, minkä vuoksi komitea kehottaa jäsenvaltioiden valtakunnallisia ja alueellisia viranomaisia yksinkertaistamaan teknisen tuen saamista koskevaa hakemusmenettelyä.

| — | Komitea kehottaa jäsenvaltioita ottamaan talousarvion laatimisessa huomioon lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (työmarkkinaosapuolten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden) omat varat osana hankkeiden yhteisrahoitusta. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa jäsenvaltioita ottamaan talousarvion laatimisessa huomioon lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (työmarkkinaosapuolten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden) omat varat osana hankkeiden yhteisrahoitusta.

| — | Komitea kehottaa jäsenvaltioita määrittämään toimintaohjelmissa lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot nimenomaisesti lopullisiksi edunsaajiksi. Samalla ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että jäsenvaltioiden esittelemissä asiakirjoissa varmistetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuus saada rakennerahastotukea. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa jäsenvaltioita määrittämään toimintaohjelmissa lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävät kansalaisyhteiskunnan organisaatiot nimenomaisesti lopullisiksi edunsaajiksi. Samalla ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että jäsenvaltioiden esittelemissä asiakirjoissa varmistetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuus saada rakennerahastotukea.

| — | Lisäksi komitea kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tietoja ja kokemuksia hankkeita valittaessa ja korostaa, että tulee pyrkiä välttämään mahdollisia intressiristiriitoja. |
| --- | --- |

—

Lisäksi komitea kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tietoja ja kokemuksia hankkeita valittaessa ja korostaa, että tulee pyrkiä välttämään mahdollisia intressiristiriitoja.

| — | ETSK pitää niin ikään tärkeänä useiden sellaisten muodollisten ja teknisten esteiden poistamista tai rajoittamista, jotka heikentävät lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksia hyödyntää rakennerahastoja. |
| --- | --- |

—

ETSK pitää niin ikään tärkeänä useiden sellaisten muodollisten ja teknisten esteiden poistamista tai rajoittamista, jotka heikentävät lausunnon kohdassa 2.2 esitetyt kelpoisuuskriteerit täyttävien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuuksia hyödyntää rakennerahastoja.

10.5   Rahastojen hyödyntämisen seuranta ja arviointi

| — | Komitean mielestä komission tulisi esittää suuntaviivoja, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista seuranta- ja arviointiprosessiin, ja erityisesti pitää niitä seurantakomiteoiden täysivaltaisina jäseninä. Samalla tulee ottaa huomioon, että on välttämätöntä säilyttää osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden objektiivisuus ja puolueettomuus. |
| --- | --- |

—

Komitean mielestä komission tulisi esittää suuntaviivoja, jotka koskevat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista seuranta- ja arviointiprosessiin, ja erityisesti pitää niitä seurantakomiteoiden täysivaltaisina jäseninä. Samalla tulee ottaa huomioon, että on välttämätöntä säilyttää osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden objektiivisuus ja puolueettomuus.

| — | Komitea odottaa, että jäsenvaltioiden esittämiin kertomuksiin sisällytetään tietoa siitä, miten kumppanuusperiaatetta noudatetaan seurantakomiteoiden toiminnassa. |
| --- | --- |

—

Komitea odottaa, että jäsenvaltioiden esittämiin kertomuksiin sisällytetään tietoa siitä, miten kumppanuusperiaatetta noudatetaan seurantakomiteoiden toiminnassa.

| — | Komitea kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuudet saada koulutusta, jotta taataan seurantakomiteoiden jäsenten tehtävän tehokas täyttäminen. |
| --- | --- |

—

Komitea kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mahdollisuudet saada koulutusta, jotta taataan seurantakomiteoiden jäsenten tehtävän tehokas täyttäminen.

Komitea kehottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioita säilyttämään jatkuvan yhteydenpidon seurantakomiteoissa toimiviin edustajiinsa ja varmistamaan vastavuoroisen tiedonkulun.

Bryssel 6. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Viimeisimmät lausunnot ovat ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus eurooppalaisesta rajaseutuyhteistyöyhtymästä (ERY)” (EUVL C 255, 14.10.2005, s. 76), ”Rahastot (yleiset säännökset)” (EUVL C 255, 14.10.2005, s. 79), ”Euroopan aluekehitysrahasto” (EUVL C 255, 14.10.2005, s. 91), ”Asetus Euroopan sosiaalirahastosta” (EUVL C 234, 22.9.2005, s. 27), ”Kumppanuus rakennerahastotoimien toteutuksessa” (EUVL C 10, 14.1.2004, s. 21), ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (EUVL C 302, 7.12.2004, s. 60) ja ”Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007—2013”.

1

(2)  Lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä”, EUVL C 255, 14.10.2005, s. 79.

2

(3)  Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien välinen vuoropuhelu”, EUVL C 28, 3.2.2006, s. 97.

3

(4)  Lausunto aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden edustavuus kansalaisvuoropuhelun yhteydessä”, EUVL C 88, 11.4.2006, s. 41.

4

(5)  Eurooppalaisen järjestön on täytettävä seuraavat yhdeksän kriteeriä, jotta sitä voitaisiin pitää edustavana:

5

| — | Järjestöllä on oltava pysyvät rakenteet yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

—

Järjestöllä on oltava pysyvät rakenteet yhteisön tasolla.

| — | Jäsenten asiantuntemuksen on oltava suoraan järjestön käytettävissä. |
| --- | --- |

—

Jäsenten asiantuntemuksen on oltava suoraan järjestön käytettävissä.

| — | Järjestön on edustettava eurooppalaisen yhteiskunnan intressien mukaisia yleisiä asioita |
| --- | --- |

—

Järjestön on edustettava eurooppalaisen yhteiskunnan intressien mukaisia yleisiä asioita

| — | Järjestön on muodostuttava jäsenorganisaatioista, jotka tunnustetaan kulloisessakin jäsenvaltiossa edustamiensa intressien kannalta edustaviksi. |
| --- | --- |

—

Järjestön on muodostuttava jäsenorganisaatioista, jotka tunnustetaan kulloisessakin jäsenvaltiossa edustamiensa intressien kannalta edustaviksi.

| — | Järjestöllä on oltava jäsenorganisaatioita suuressa osassa EU:n jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

—

Järjestöllä on oltava jäsenorganisaatioita suuressa osassa EU:n jäsenvaltioita.

| — | Järjestön on oltava vastuuvelvollinen toimistaan organisaation jäsenille (accountability). |
| --- | --- |

—

Järjestön on oltava vastuuvelvollinen toimistaan organisaation jäsenille (accountability).

(accountability

| — | Järjestöllä on oltava mandaatti edustaa ja toimia Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

—

Järjestöllä on oltava mandaatti edustaa ja toimia Euroopan tasolla.

| — | Järjestön on oltava riippumaton eikä se saa ottaa vastaan määräyksiä ulkopuolisilta tahoilta. |
| --- | --- |

—

Järjestön on oltava riippumaton eikä se saa ottaa vastaan määräyksiä ulkopuolisilta tahoilta.

| — | Järjestön on oltava avoin, erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta. |
| --- | --- |

—

Järjestön on oltava avoin, erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta.

(6)  Lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä”, EUVL C 255, 14.10.2005, s. 79.

6

(7)  KOM(2004) 492 lopullinen.

7

(8)  ”Working document of Directorate General Regional Policy summarising the results of the public consultation on the Community Strategic Guidelines for Cohesion, 2007-2013”, 7. lokakuuta 2005.

8

(9)  Lausunto aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten organisaatioiden edustavuus kansalaisvuoropuhelun yhteydessä”, EUVL C 88, 11.4.2006, s. 41.

9

(10)  ”Best available practices. Public participation in programming, implementation, monitoring of EU funds”, Institute of Environmental Economics, CEE Bankwatch Network, Friends of the Earth Europe, syyskuu 2004.

10

(11)  ”Partnership in the 2000-2006 programming period — Analysis of the implementation of the partnership principle — Discussion paper of DG Regio”, marraskuu 2005.

11

(12)  Brian Harvey, ”llusion of inclusion”, ECAS.

12

(13)  Lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä”, EUVL C 255, 14.10.2005, s. 79.

13

(14)  Lausunto aiheesta ”Kumppanuus rakennerahastotoimien toteutuksessa”, EUVL C 10, 14.1.2004, s. 21.

14

(15)  Eurooppalaisen järjestön on täytettävä seuraavat yhdeksän kriteeriä, jotta sitä voitaisiin pitää edustavana:

15

| — | Järjestöllä on oltava pysyvät rakenteet yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

—

Järjestöllä on oltava pysyvät rakenteet yhteisön tasolla.

| — | Jäsenten asiantuntemuksen on oltava suoraan järjestön käytettävissä. |
| --- | --- |

—

Jäsenten asiantuntemuksen on oltava suoraan järjestön käytettävissä.

| — | Järjestön on edustettava eurooppalaisen yhteiskunnan intressien mukaisia yleisiä asioita. |
| --- | --- |

—

Järjestön on edustettava eurooppalaisen yhteiskunnan intressien mukaisia yleisiä asioita.

| — | Järjestön on muodostuttava jäsenorganisaatioista, jotka tunnustetaan kulloisessakin jäsenvaltiossa edustamiensa intressien kannalta edustaviksi. |
| --- | --- |

—

Järjestön on muodostuttava jäsenorganisaatioista, jotka tunnustetaan kulloisessakin jäsenvaltiossa edustamiensa intressien kannalta edustaviksi.

| — | Järjestöllä on oltava jäsenorganisaatioita suuressa osassa EU:n jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

—

Järjestöllä on oltava jäsenorganisaatioita suuressa osassa EU:n jäsenvaltioita.

| — | Järjestön on oltava vastuuvelvollinen toimistaan organisaation jäsenille (accountability). |
| --- | --- |

—

Järjestön on oltava vastuuvelvollinen toimistaan organisaation jäsenille (accountability).

accountability

| — | Järjestöllä on oltava mandaatti edustaa ja toimia Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

—

Järjestöllä on oltava mandaatti edustaa ja toimia Euroopan tasolla.

| — | Järjestön on oltava riippumaton eikä se saa ottaa vastaan määräyksiä ulkopuolisilta tahoilta. |
| --- | --- |

—

Järjestön on oltava riippumaton eikä se saa ottaa vastaan määräyksiä ulkopuolisilta tahoilta.

| — | Järjestön on oltava avoin, erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta. |
| --- | --- |

—

Järjestön on oltava avoin, erityisesti varainkäytön ja päätöksentekoprosessiensa osalta.

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/133 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/133

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi”

KOM(2005) 602 lopullinen — 2005/0235 CNS

(2006/C 309/27)

Neuvosto päätti 4. tammikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Thomas McDonogh.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 37 puolesta, 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Johdanto

| 1.1 | SESAR on vuonna 2004 lennonjohdon organisoinnin uudistamiseksi käynnistetyn ”yhtenäinen eurooppalainen ilmatila” -aloitteen tekninen osa. Hankkeen myötä maan ja ilma-alusten välillä otetaan käyttöön uusia tietoliikenne-, valvonta- ja laskentateknologioita, joilla helpotetaan mahdollisimman paljon lennonjohtajien ja lentäjien työtä. Vaikka ohjaamot ovat nykyään yhä suuremmassa määrin automatisoituja, lennonjohtajat ja lentäjät kommunikoivat edelleen radion välityksellä. |
| --- | --- |

1.1

SESAR on vuonna 2004 lennonjohdon organisoinnin uudistamiseksi käynnistetyn ”yhtenäinen eurooppalainen ilmatila” -aloitteen tekninen osa. Hankkeen myötä maan ja ilma-alusten välillä otetaan käyttöön uusia tietoliikenne-, valvonta- ja laskentateknologioita, joilla helpotetaan mahdollisimman paljon lennonjohtajien ja lentäjien työtä. Vaikka ohjaamot ovat nykyään yhä suuremmassa määrin automatisoituja, lennonjohtajat ja lentäjät kommunikoivat edelleen radion välityksellä.

| 1.2 | SESAR on ilmaliikenteen uuden sukupolven hallintajärjestelmä, joka käy välttämättömäksi kasvavan ilmaliikenteen hallitsemiseksi. SESAR lisää lentoliikenteen turvallisuutta ja ympäristötehokkuutta ja varmistaa sen, että Eurooppa pysyy maailman ilmailumarkkinoiden etulinjassa. Komissio kehittää tätä mittavaa teollisuushanketta yhdessä Eurocontrolin ja teollisuuden kanssa. |
| --- | --- |

1.2

SESAR on ilmaliikenteen uuden sukupolven hallintajärjestelmä, joka käy välttämättömäksi kasvavan ilmaliikenteen hallitsemiseksi. SESAR lisää lentoliikenteen turvallisuutta ja ympäristötehokkuutta ja varmistaa sen, että Eurooppa pysyy maailman ilmailumarkkinoiden etulinjassa. Komissio kehittää tätä mittavaa teollisuushanketta yhdessä Eurocontrolin ja teollisuuden kanssa.

| 1.3 | Lennonjohdon eurooppalaisesta infrastruktuurista tulee maailman tehokkain. Lennonjohdon tehostumisen ansiosta SESAR:in nettonykyarvon arvioidaan olevan 20 miljardia euroa. Hankkeen välittömät ja välilliset vaikutukset arvioidaan 50 miljardiksi euroksi. Hankkeella luodaan lähes 200 000 korkeaa ammattitaitoa vaativaa työpaikkaa. |
| --- | --- |

1.3

Lennonjohdon eurooppalaisesta infrastruktuurista tulee maailman tehokkain. Lennonjohdon tehostumisen ansiosta SESAR:in nettonykyarvon arvioidaan olevan 20 miljardia euroa. Hankkeen välittömät ja välilliset vaikutukset arvioidaan 50 miljardiksi euroksi. Hankkeella luodaan lähes 200 000 korkeaa ammattitaitoa vaativaa työpaikkaa.

| 1.4 | Kasvuennusteiden mukaan Euroopan ilmaliikenne kasvaa merkittävästi vuoteen 2025 mennessä. Kyseinen kasvu ei ole mahdollinen, ellei lennonjohtoinfrastruktuuria uudisteta perinpohjaisesti lentoreittien optimoimiseksi ja ruuhkien poistamiseksi. SESAR lisää myös lentoliikenteen turvallisuutta, jota nykyään haittaavat laitteistojen vanhentuminen ja lennonjohdon hajanaisuus. |
| --- | --- |

1.4

Kasvuennusteiden mukaan Euroopan ilmaliikenne kasvaa merkittävästi vuoteen 2025 mennessä. Kyseinen kasvu ei ole mahdollinen, ellei lennonjohtoinfrastruktuuria uudisteta perinpohjaisesti lentoreittien optimoimiseksi ja ruuhkien poistamiseksi. SESAR lisää myös lentoliikenteen turvallisuutta, jota nykyään haittaavat laitteistojen vanhentuminen ja lennonjohdon hajanaisuus.

| 1.5 | Euroopan komissio ja Eurocontrol rahoittivat yhdessä 43 miljoonan euron (50,5 miljoonan USA:n dollarin) sopimuksen, joka tehtiin 30 lentoyhtiön, lennonvarmistusorganisaation ja ilmailuteollisuuden yrityksen muodostaman yhteenliittymän kanssa. Sopimus kattaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimuksen määrittelyvaiheen, joka tunnettiin aiemmin nimellä SESAME ja nykyään nimellä SESAR. Kaksivuotiseen määrittelyvaiheeseen sisältyy tulevan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suunnittelun lisäksi myös vuoteen 2020 ulottuva käyttöönottoaikataulu. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan komissio ja Eurocontrol rahoittivat yhdessä 43 miljoonan euron (50,5 miljoonan USA:n dollarin) sopimuksen, joka tehtiin 30 lentoyhtiön, lennonvarmistusorganisaation ja ilmailuteollisuuden yrityksen muodostaman yhteenliittymän kanssa. Sopimus kattaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimuksen määrittelyvaiheen, joka tunnettiin aiemmin nimellä SESAME ja nykyään nimellä SESAR. Kaksivuotiseen määrittelyvaiheeseen sisältyy tulevan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suunnittelun lisäksi myös vuoteen 2020 ulottuva käyttöönottoaikataulu.

| 1.6 | Määrittelyvaiheen kokonaiskustannukset 43 miljoonan euroon sopimus mukaan luettuna ovat 60 miljoonaa euroa. Euroopan komissio ja Eurocontrol vastaavat kumpikin puolesta kustannuksista. Eurocontrolin osuus koostuu rahoituksesta, asiantuntijoista ja tutkimustoiminnasta. Euroopan komissio on todennut, että kehittämisvaiheessa tarvitaan noin 300 miljoonaan euroa vuodessa, ja se tulee rahoittaa komission, teollisuuden ja Eurocontrolin varoin. Ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimus- ja kehittämistyöhön on jo käytetty vuosittain 200 miljoonaa euroa, jotka ohjataan SESAR:iin. |
| --- | --- |

1.6

Määrittelyvaiheen kokonaiskustannukset 43 miljoonan euroon sopimus mukaan luettuna ovat 60 miljoonaa euroa. Euroopan komissio ja Eurocontrol vastaavat kumpikin puolesta kustannuksista. Eurocontrolin osuus koostuu rahoituksesta, asiantuntijoista ja tutkimustoiminnasta. Euroopan komissio on todennut, että kehittämisvaiheessa tarvitaan noin 300 miljoonaan euroa vuodessa, ja se tulee rahoittaa komission, teollisuuden ja Eurocontrolin varoin. Ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimus- ja kehittämistyöhön on jo käytetty vuosittain 200 miljoonaa euroa, jotka ohjataan SESAR:iin.

| 1.7 | Määrittelyvaiheen rahoituksesta vastaavat kokonaisuudessaan komissio ja Eurocontrol. Tarkoituksena on, että teollisuus kokonaisuudessaan rahoittaa kolmanneksen ohjelmasta, mikä vastaa noin 100 miljoonaa euroa vuodessa seitsemän vuoden ajan. Sekä EU että Eurocontrol osallistuvat rahoitukseen kummatkin 100 miljoonalla eurolla vuodessa. |
| --- | --- |

1.7

Määrittelyvaiheen rahoituksesta vastaavat kokonaisuudessaan komissio ja Eurocontrol. Tarkoituksena on, että teollisuus kokonaisuudessaan rahoittaa kolmanneksen ohjelmasta, mikä vastaa noin 100 miljoonaa euroa vuodessa seitsemän vuoden ajan. Sekä EU että Eurocontrol osallistuvat rahoitukseen kummatkin 100 miljoonalla eurolla vuodessa.

| 1.8 | Ei ole vielä selvää, kuka rahoittaa minkäkin verran teollisuuden sadan miljoonan euron vuosittaisesta osuudesta. Teollisuuden rahoitusosuus on määriteltävä, mutta sitä ennen on ratkaistava eräitä vaikeita kysymyksiä, jotka koskevat mm. teollis- ja tekijänoikeuksia, kilpailuehtoja jne. |
| --- | --- |

1.8

Ei ole vielä selvää, kuka rahoittaa minkäkin verran teollisuuden sadan miljoonan euron vuosittaisesta osuudesta. Teollisuuden rahoitusosuus on määriteltävä, mutta sitä ennen on ratkaistava eräitä vaikeita kysymyksiä, jotka koskevat mm. teollis- ja tekijänoikeuksia, kilpailuehtoja jne.

| 1.9 | Viitteitä siitä, kuinka suurella summalla teollisuus osallistuu SESAR:iin, antaa kuitenkin ilmaliikenteen hallintajärjestelmän T&K-kulujen nykyinen taso, joka on 200 miljoonaa euroa vuodessa. Siitä noin 75 miljoonaa tulee lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilta. Varat käytetään huomattavilta osin ellei kokonaan SESAR:iin sen sijaan, että ne käytettäisiin hajanaisesti. |
| --- | --- |

1.9

Viitteitä siitä, kuinka suurella summalla teollisuus osallistuu SESAR:iin, antaa kuitenkin ilmaliikenteen hallintajärjestelmän T&K-kulujen nykyinen taso, joka on 200 miljoonaa euroa vuodessa. Siitä noin 75 miljoonaa tulee lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilta. Varat käytetään huomattavilta osin ellei kokonaan SESAR:iin sen sijaan, että ne käytettäisiin hajanaisesti.

| 1.10 | Hankkeen osakkaina ovat ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimus- ja kehittämiskeskukset, Eurocontrol Military Domain (EURAMID), United Kingdom Civil Aviation Authority (UK CAA), Euroopan ulkopuolisen teollisuuden edustajat (Boeing, Honeywell, Rockwell-Collins) sekä ammattialajärjestöt International Federation of Air Traffic Controllers Associations (IFATCA), European Cockpit Association (ECA) ja European Transport Workers Federation (ETF). |
| --- | --- |

1.10

Hankkeen osakkaina ovat ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tutkimus- ja kehittämiskeskukset, Eurocontrol Military Domain (EURAMID), United Kingdom Civil Aviation Authority (UK CAA), Euroopan ulkopuolisen teollisuuden edustajat (Boeing, Honeywell, Rockwell-Collins) sekä ammattialajärjestöt International Federation of Air Traffic Controllers Associations (IFATCA), European Cockpit Association (ECA) ja European Transport Workers Federation (ETF).

| 1.11 | Seuraavassa on luettelo yrityksistä ja organisaatioista, jotka ovat mukana määrittelyvaiheessa: | Käyttäjät: Air France, Iberia, KLM, Lufthansa, Association of European Airlines (AEA), European Regional Airlines Association (ERAA), International Airline Transport Association (IATA), International Aircraft Owners and Pilots Association (IAOPA). |
| --- | --- | --- |

1.11

Seuraavassa on luettelo yrityksistä ja organisaatioista, jotka ovat mukana määrittelyvaiheessa:

Käyttäjät: Air France, Iberia, KLM, Lufthansa, Association of European Airlines (AEA), European Regional Airlines Association (ERAA), International Airline Transport Association (IATA), International Aircraft Owners and Pilots Association (IAOPA).

| | Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat: Aeropuertos Españoles y Navegación Aerea (Espanja) (AENA), Austrocontrol, DFS, Direction des Services Navigation aérienne (Ranska) (DGAC), Ente nazionale di assistenza al volo (ENAV, Italia), Luftfartsverket (Ruotsin lentoasematoiminnan harjoittaja) (LFV), Luchtverkeersleiding Nederland (Alankomaiden lennonjohtopalvelujen tuottaja) (LVNL), National Air Traffic Services (UK) (NATS), NAV. |
| --- | --- |

Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat: Aeropuertos Españoles y Navegación Aerea (Espanja) (AENA), Austrocontrol, DFS, Direction des Services Navigation aérienne (Ranska) (DGAC), Ente nazionale di assistenza al volo (ENAV, Italia), Luftfartsverket (Ruotsin lentoasematoiminnan harjoittaja) (LFV), Luchtverkeersleiding Nederland (Alankomaiden lennonjohtopalvelujen tuottaja) (LVNL), National Air Traffic Services (UK) (NATS), NAV.

| | Lentoasemat: Aéroports de Paris, BAA, Fraport, Amsterdam, München, AENA, LFV. |
| --- | --- |

Lentoasemat: Aéroports de Paris, BAA, Fraport, Amsterdam, München, AENA, LFV.

| | Teollisuus: Airbus, BAE Systems, European Aeronautic Defence and Space Company (EADS), Indra, Selex, Thales ATM, Thales Avionics ja Air Traffic Alliance. |
| --- | --- |

Teollisuus: Airbus, BAE Systems, European Aeronautic Defence and Space Company (EADS), Indra, Selex, Thales ATM, Thales Avionics ja Air Traffic Alliance.

2.   Suositukset ja huomiot

| 2.1 | Kaikkia aloitteita, joiden tavoitteena on Euroopan lennonjohdon ajanmukaistaminen, on pidettävä rakentavina ja niihin on suhtauduttava myönteisesti. |
| --- | --- |

2.1

Kaikkia aloitteita, joiden tavoitteena on Euroopan lennonjohdon ajanmukaistaminen, on pidettävä rakentavina ja niihin on suhtauduttava myönteisesti.

| 2.2 | Tuloksena tulisi olla reitityksen tehostuminen, polttoainesäästöjen kasvu ja matkustajien lentoaikojen lyhentyminen. |
| --- | --- |

2.2

Tuloksena tulisi olla reitityksen tehostuminen, polttoainesäästöjen kasvu ja matkustajien lentoaikojen lyhentyminen.

| 2.3 | Ilmatilan funktionaalisten lohkojen muodostamisen tulisi mahdollistaa ilmatilan optimaalinen käyttö samalla, kun noudatetaan alueellisia sopimuksia ja otetaan huomioon kyseisten lohkojen alueella sijaitsevien paikallisyhteisöjen (kaupunkien, kuntien ja kylien) edut ja elinolot. |
| --- | --- |

2.3

Ilmatilan funktionaalisten lohkojen muodostamisen tulisi mahdollistaa ilmatilan optimaalinen käyttö samalla, kun noudatetaan alueellisia sopimuksia ja otetaan huomioon kyseisten lohkojen alueella sijaitsevien paikallisyhteisöjen (kaupunkien, kuntien ja kylien) edut ja elinolot.

| 2.4 | SESAR-hankkeen avulla vältetään tutkimus- ja kehitystyön päällekkäisyyttä, joten ilmatilan käyttäjien kokonaisosuuden tutkimus- ja kehitystoiminnan rahoituksesta ei pitäisi lisääntyä. |
| --- | --- |

2.4

SESAR-hankkeen avulla vältetään tutkimus- ja kehitystyön päällekkäisyyttä, joten ilmatilan käyttäjien kokonaisosuuden tutkimus- ja kehitystoiminnan rahoituksesta ei pitäisi lisääntyä.

| 2.5 | Yhteisön liityttyä Eurocontroliin komissio ja Eurocontrol allekirjoittivat yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka koskee yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista sekä ilmaliikenteen valvonnan tutkimus- ja kehitystoimintaa. Näin voitaneen lisätä sekä turvallisuutta että parantaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien operatiivista tehokkuutta. |
| --- | --- |

2.5

Yhteisön liityttyä Eurocontroliin komissio ja Eurocontrol allekirjoittivat yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, joka koskee yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista sekä ilmaliikenteen valvonnan tutkimus- ja kehitystoimintaa. Näin voitaneen lisätä sekä turvallisuutta että parantaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien operatiivista tehokkuutta.

| 2.6 | Yhteisyritykseen on sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuutta hyödynnetään kaikissa kysymyksissä (tekniset, operatiiviset, sääntelyyn liittyvät ja institutionaaliset kysymykset), jotta voidaan taata saumaton siirtyminen määrittelyvaiheesta toteutusvaiheeseen ja tutkimuksesta ja kehityksestä käyttöönottoon. |
| --- | --- |

2.6

Yhteisyritykseen on sovellettava kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuutta hyödynnetään kaikissa kysymyksissä (tekniset, operatiiviset, sääntelyyn liittyvät ja institutionaaliset kysymykset), jotta voidaan taata saumaton siirtyminen määrittelyvaiheesta toteutusvaiheeseen ja tutkimuksesta ja kehityksestä käyttöönottoon.

| 2.7 | Yhteisyrityksen rahoituspuitteita tulisi tarkastella uudelleen määrittelyvaiheen päätyttyä. Kaikkien osapuolien tulee ottaa huomioon yksityissektorin rahoitusvastuulle kuuluvien ja käyttäjämaksumekanismin avulla katettavien mahdollisten lisäkustannusten vaikutukset, sillä kyseisistä kustannuksista saattaa aiheutua seurannaisvaikutuksia matkustajille. |
| --- | --- |

2.7

Yhteisyrityksen rahoituspuitteita tulisi tarkastella uudelleen määrittelyvaiheen päätyttyä. Kaikkien osapuolien tulee ottaa huomioon yksityissektorin rahoitusvastuulle kuuluvien ja käyttäjämaksumekanismin avulla katettavien mahdollisten lisäkustannusten vaikutukset, sillä kyseisistä kustannuksista saattaa aiheutua seurannaisvaikutuksia matkustajille.

| 2.8 | SESAR-hankkeen toteutusvaiheessa julkisen sektorin rahoitusta olisi täydennettävä yksityisen sektorin rahoituksella. |
| --- | --- |

2.8

SESAR-hankkeen toteutusvaiheessa julkisen sektorin rahoitusta olisi täydennettävä yksityisen sektorin rahoituksella.

| 2.9 | Tähän prosessiin osallistuvien toimijoiden suuren määrän sekä tarvittavien rahoitusvarojen ja teknisen asiantuntemuksen vuoksi on välttämätöntä, että perustetaan oikeushenkilö, joka kykenee varmistamaan, että SESAR-hankkeen toteutusvaiheeseen myönnettyjä varoja hallinnoidaan yhtenäisesti. |
| --- | --- |

2.9

Tähän prosessiin osallistuvien toimijoiden suuren määrän sekä tarvittavien rahoitusvarojen ja teknisen asiantuntemuksen vuoksi on välttämätöntä, että perustetaan oikeushenkilö, joka kykenee varmistamaan, että SESAR-hankkeen toteutusvaiheeseen myönnettyjä varoja hallinnoidaan yhtenäisesti.

| 2.10 | Määrittelyvaiheeseen osallistuvien yrityksien määrä on suppea, eivätkä kyseiset yritykset edusta Euroopan ilmailualaa kokonaisuudessaan. Euroopan komissio laajentanee määrittelyvaiheeseen osallistuvien ryhmää mittakaavaltaan pienehköihin sidosryhmiin ja etenkin EU:n uusiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

2.10

Määrittelyvaiheeseen osallistuvien yrityksien määrä on suppea, eivätkä kyseiset yritykset edusta Euroopan ilmailualaa kokonaisuudessaan. Euroopan komissio laajentanee määrittelyvaiheeseen osallistuvien ryhmää mittakaavaltaan pienehköihin sidosryhmiin ja etenkin EU:n uusiin jäsenvaltioihin.

| 2.11 | SESAR on toteutettava vaiheittain. Viimeinen, eli toteutusvaihe tulisi panna täysimittaisesti toimeen mahdollisimman nopeasti. Komission tulisi määritellä selkeät etapit hankkeen toteutuksen nopeuttamiseksi ja toteutusvaiheen lyhentämiseksi. |
| --- | --- |

2.11

SESAR on toteutettava vaiheittain. Viimeinen, eli toteutusvaihe tulisi panna täysimittaisesti toimeen mahdollisimman nopeasti. Komission tulisi määritellä selkeät etapit hankkeen toteutuksen nopeuttamiseksi ja toteutusvaiheen lyhentämiseksi.

| 2.12 | Koska SESAR lisää tehokkuutta, tulisi Euroopan lentoliikennemaksuja alentaa. |
| --- | --- |

2.12

Koska SESAR lisää tehokkuutta, tulisi Euroopan lentoliikennemaksuja alentaa.

Bryssel 6. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 16.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 309/135 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 309/135

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yleishyödyllisten palvelujen tulevaisuus”

(2006/C 309/28)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 14. heinäkuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Yleishyödyllisten palvelujen tulevaisuus.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 30. toukokuuta 2006. Esittelijä oli Raymond Hencks.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 5.—6. heinäkuuta 2006 pitämässään 428. täysistunnossa (heinäkuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 46 puolesta, 9 vastaan 7:n pidättyessä äänestämästä.

1.   Päätelmät

| 1.1 | Palvelut, jotka viranomaiset ovat määritelleet yleishyödyllisiksi palveluiksi sosiaalisen ja kansalaistoiminnan pohjalta ja suhteessa siihen, vastaavat perustavaa laatua oleviin tarpeisiin, ja niillä on avainasema unionin sosiaalisen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja Lissabonin strategian onnistumisessa. |
| --- | --- |

1.1

Palvelut, jotka viranomaiset ovat määritelleet yleishyödyllisiksi palveluiksi sosiaalisen ja kansalaistoiminnan pohjalta ja suhteessa siihen, vastaavat perustavaa laatua oleviin tarpeisiin, ja niillä on avainasema unionin sosiaalisen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja Lissabonin strategian onnistumisessa.

| 1.2 | Eurooppa-neuvoston päätettyä tärkeitä eurooppalaisia aiheita koskevasta pohdinta-ajasta kansalaisyhteiskunnan tulee toimia määrätietoisesti ja tarmokkaasti, jotta voidaan varmistaa tehokkaat yleishyödylliset palvelut ja tehdä niistä tärkeä osatekijä. |
| --- | --- |

1.2

Eurooppa-neuvoston päätettyä tärkeitä eurooppalaisia aiheita koskevasta pohdinta-ajasta kansalaisyhteiskunnan tulee toimia määrätietoisesti ja tarmokkaasti, jotta voidaan varmistaa tehokkaat yleishyödylliset palvelut ja tehdä niistä tärkeä osatekijä.

| 1.3 | ETSK toistaakin kehotuksensa määritellä yhteisön tasolla yhteiset perusperiaatteet, joita on sovellettava kaikkiin yleishyödyllisiin palveluihin. Ne tulee koota puitedirektiiviin ja tarpeen vaatiessa alakohtaisiin direktiiveihin. |
| --- | --- |

1.3

ETSK toistaakin kehotuksensa määritellä yhteisön tasolla yhteiset perusperiaatteet, joita on sovellettava kaikkiin yleishyödyllisiin palveluihin. Ne tulee koota puitedirektiiviin ja tarpeen vaatiessa alakohtaisiin direktiiveihin.

| 1.4 | Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jokaisen jäsenvaltion tulee voida määrittää tiedoksi annettavassa virallisessa asiakirjassa niiden valtion tarjoamien tai kansallista, alueellista tai paikallista etua koskevien palvelujen tyypit, jotka eivät kuulu yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin eivätkä kilpailun ja valtiontukien sääntöjen sovellusalaan. |
| --- | --- |

1.4

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jokaisen jäsenvaltion tulee voida määrittää tiedoksi annettavassa virallisessa asiakirjassa niiden valtion tarjoamien tai kansallista, alueellista tai paikallista etua koskevien palvelujen tyypit, jotka eivät kuulu yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin eivätkä kilpailun ja valtiontukien sääntöjen sovellusalaan.

| 1.5 | Muiden yleishyödyllisten palvelujen kohdalla puitedirektiivissä ja alakohtaisissa laeissa on mainittava selkeästi, että jäsenvaltioilla tai paikallisyhteisöillä on vapaus määritellä hallinto- ja rahoitusmenettelyt, yhteisön toiminnan periaatteet ja rajat, suorituskyvyn arviointimenettelyt, kuluttajien ja käyttäjien oikeudet sekä julkisen palvelun tehtävien ja velvoitteiden minimirajat. |
| --- | --- |

1.5

Muiden yleishyödyllisten palvelujen kohdalla puitedirektiivissä ja alakohtaisissa laeissa on mainittava selkeästi, että jäsenvaltioilla tai paikallisyhteisöillä on vapaus määritellä hallinto- ja rahoitusmenettelyt, yhteisön toiminnan periaatteet ja rajat, suorituskyvyn arviointimenettelyt, kuluttajien ja käyttäjien oikeudet sekä julkisen palvelun tehtävien ja velvoitteiden minimirajat.

| 1.6 | Jotta kaikki ne, joille taloudelliset tai muut yleishyödylliset palvelut on tarkoitettu, voivat tuntea toimenpiteet omikseen, kaikilla toimijoilla, valtiollisilla, alueellisilla ja kunnallisilla yhteisöillä, työmarkkinaosapuolilla, kuluttaja- ja ympäristönsuojelujärjestöillä, osuus- ja yhteisötaloutta edustavilla elimillä, syrjäytymistä torjuvilla tahoilla jne. tulee olla oma paikkansa jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla sääntelyviranomaisten ja palvelunharjoittajien rinnalla yleishyödyllisten palvelujen toiminnassa ja niiden tulee voida osallistua kaikkiin vaiheisiin aina organisoinnista laatustandardien määrittelyyn, valvontaan ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

1.6

Jotta kaikki ne, joille taloudelliset tai muut yleishyödylliset palvelut on tarkoitettu, voivat tuntea toimenpiteet omikseen, kaikilla toimijoilla, valtiollisilla, alueellisilla ja kunnallisilla yhteisöillä, työmarkkinaosapuolilla, kuluttaja- ja ympäristönsuojelujärjestöillä, osuus- ja yhteisötaloutta edustavilla elimillä, syrjäytymistä torjuvilla tahoilla jne. tulee olla oma paikkansa jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla sääntelyviranomaisten ja palvelunharjoittajien rinnalla yleishyödyllisten palvelujen toiminnassa ja niiden tulee voida osallistua kaikkiin vaiheisiin aina organisoinnista laatustandardien määrittelyyn, valvontaan ja soveltamiseen.

| 1.7 | Aina kun yleishyödyllisiä palveluja sääntelevillä alakohtaisilla direktiiveillä on Euroopan tasolla sosiaalisia vaikutuksia työntekijöiden ammattitaitovaatimuksiin, työoloihin ja -ehtoihin, työntekijä- ja työnantajajärjestöjä tulee kuulla eurooppalaisen järjestelmällisen vuoropuhelun uusissa alakohtaisissa komiteoissa. |
| --- | --- |

1.7

Aina kun yleishyödyllisiä palveluja sääntelevillä alakohtaisilla direktiiveillä on Euroopan tasolla sosiaalisia vaikutuksia työntekijöiden ammattitaitovaatimuksiin, työoloihin ja -ehtoihin, työntekijä- ja työnantajajärjestöjä tulee kuulla eurooppalaisen järjestelmällisen vuoropuhelun uusissa alakohtaisissa komiteoissa.

| 1.8 | Yleishyödyllisten palvelujen kehittyminen ja niiden merkitys Lissabonin strategian toteutumiselle tekevät välttämättömäksi sen, että arvioidaan säännöllisesti niitä yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, joita varten yhteisössä on säännöt, mutta on myös tarpeen arvioida yleishyödyllisiä palveluja unionin tavoitteisiin nähden. ETSK ehdottaa, että perustetaan seurantakeskus, joka arvioi yleishyödyllisiä taloudellisia ja muita palveluja ja jossa on mukana poliittisia edustajia Euroopan parlamentista ja alueiden komiteasta sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta. |
| --- | --- |

1.8

Yleishyödyllisten palvelujen kehittyminen ja niiden merkitys Lissabonin strategian toteutumiselle tekevät välttämättömäksi sen, että arvioidaan säännöllisesti niitä yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, joita varten yhteisössä on säännöt, mutta on myös tarpeen arvioida yleishyödyllisiä palveluja unionin tavoitteisiin nähden. ETSK ehdottaa, että perustetaan seurantakeskus, joka arvioi yleishyödyllisiä taloudellisia ja muita palveluja ja jossa on mukana poliittisia edustajia Euroopan parlamentista ja alueiden komiteasta sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta.

| 1.9 | ETSK tähdentää, että edellä esitettyjen periaatteiden tulee määrittää myös unionin kannanottoja kauppaneuvotteluissa erityisesti WTO:n ja GATS:n yhteydessä. Ei voida ajatella, että Euroopan unioni tekisi kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa sellaisia alojen tai toimintojen vapauttamista koskevia sitoumuksia, joista ei olisi päätetty yleishyödyllisten palvelujen sisämarkkinoita koskevien sääntöjen yhteydessä. Koska jäsenvaltioilla on säilytettävä mahdollisuus säännellä taloudellisia ja muita yleishyödyllisiä palveluja unionin asettamien sosiaalisten ja kehitystavoitteiden saavuttamiseksi, yleishyödylliset palvelut on jätettävä edellä mainittujen neuvottelujen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.9

ETSK tähdentää, että edellä esitettyjen periaatteiden tulee määrittää myös unionin kannanottoja kauppaneuvotteluissa erityisesti WTO:n ja GATS:n yhteydessä. Ei voida ajatella, että Euroopan unioni tekisi kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa sellaisia alojen tai toimintojen vapauttamista koskevia sitoumuksia, joista ei olisi päätetty yleishyödyllisten palvelujen sisämarkkinoita koskevien sääntöjen yhteydessä. Koska jäsenvaltioilla on säilytettävä mahdollisuus säännellä taloudellisia ja muita yleishyödyllisiä palveluja unionin asettamien sosiaalisten ja kehitystavoitteiden saavuttamiseksi, yleishyödylliset palvelut on jätettävä edellä mainittujen neuvottelujen ulkopuolelle.

2.   Oma-aloitteisen lausunnon tarkoitus

| 2.1 | Yleishyödylliset palvelut ovat keskeisellä sijalla eurooppalaisessa yhteiskuntamallissa, ja niillä on avainasema unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Ne täydentävät yhtenäismarkkinoita ja vievät niitä eteenpäin ja ne ovat ennakkoedellytys kansalaisten ja yritysten taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille. |
| --- | --- |

2.1

Yleishyödylliset palvelut ovat keskeisellä sijalla eurooppalaisessa yhteiskuntamallissa, ja niillä on avainasema unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Ne täydentävät yhtenäismarkkinoita ja vievät niitä eteenpäin ja ne ovat ennakkoedellytys kansalaisten ja yritysten taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille.

| 2.2 | Taloudelliset ja muut yleishyödylliset palvelut vastaavat perustarpeisiin, ne muodostavat yhdyssiteen kansalaisten ja yhteisön välille ja ne ovat kaikissa Euroopan maissa osa kulttuuri-identiteettiä ja jokapäiväistä elämää. |
| --- | --- |

2.2

Taloudelliset ja muut yleishyödylliset palvelut vastaavat perustarpeisiin, ne muodostavat yhdyssiteen kansalaisten ja yhteisön välille ja ne ovat kaikissa Euroopan maissa osa kulttuuri-identiteettiä ja jokapäiväistä elämää.

| 2.3 | Kaikkien näiden näkökohtien ytimessä on siis kansalaisten etu, joka edellyttää, että taataan tärkeiksi katsottujen palvelujen saaminen sekä ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

2.3

Kaikkien näiden näkökohtien ytimessä on siis kansalaisten etu, joka edellyttää, että taataan tärkeiksi katsottujen palvelujen saaminen sekä ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen.

| 2.4 | Vaikka arvoyhteisö on yhteinen, eri maissa, eri alueilla ja eri aloilla yleishyödylliset palvelut on organisoitu eri tavoin. Valtiovalta voi määritellä palvelut yleishyödyllisiksi sosiaalisen ja kansalaistoiminnan pohjalta ja suhteessa siihen. |
| --- | --- |

2.4

Vaikka arvoyhteisö on yhteinen, eri maissa, eri alueilla ja eri aloilla yleishyödylliset palvelut on organisoitu eri tavoin. Valtiovalta voi määritellä palvelut yleishyödyllisiksi sosiaalisen ja kansalaistoiminnan pohjalta ja suhteessa siihen.

| 2.5 | Erilaisten tilanteiden kirjo on haaste Euroopan integraatiolle. Se ei kuitenkaan ole ylitsepääsemätön este, vaan se tarjoaa mahdollisuuden luoda kaikkiin yleishyödyllisiin palveluihin soveltuvan periaatekokonaisuuden pohjalta puitteet, jotka palvelevat yleistä etua jatkuvasti muuttuvassa taloudellisessa ja sosiaalisessa kontekstissa. |
| --- | --- |

2.5

Erilaisten tilanteiden kirjo on haaste Euroopan integraatiolle. Se ei kuitenkaan ole ylitsepääsemätön este, vaan se tarjoaa mahdollisuuden luoda kaikkiin yleishyödyllisiin palveluihin soveltuvan periaatekokonaisuuden pohjalta puitteet, jotka palvelevat yleistä etua jatkuvasti muuttuvassa taloudellisessa ja sosiaalisessa kontekstissa.

| 2.6 | Suotuisan vuorovaikutussuhteen luominen yhtäältä suurten eurooppalaisten markkinoiden, jotka edellyttävät vapaata liikkuvuutta ja kilpailua, tehokkuutta, kilpailukykyä ja taloudellista dynaamisuutta, ja toisaalta yleisen edun tavoitteiden huomioon ottamisen välille on osoittautunut pitkäksi ja monimutkaiseksi toimenpiteeksi. Tässä on pitkälti onnistuttu, vaikka esiintyy tiettyjä ongelmia, jotka on korjattava. |
| --- | --- |

2.6

Suotuisan vuorovaikutussuhteen luominen yhtäältä suurten eurooppalaisten markkinoiden, jotka edellyttävät vapaata liikkuvuutta ja kilpailua, tehokkuutta, kilpailukykyä ja taloudellista dynaamisuutta, ja toisaalta yleisen edun tavoitteiden huomioon ottamisen välille on osoittautunut pitkäksi ja monimutkaiseksi toimenpiteeksi. Tässä on pitkälti onnistuttu, vaikka esiintyy tiettyjä ongelmia, jotka on korjattava.

3.   Taustaa

| 3.1 | Rooman sopimuksessa yleishyödylliset palvelut otetaan esille vain 77 artiklassa (nykyisen sopimuksen 73 artikla), joka koskee liikennealan yleishyödyllisiä palveluja, ja 90 artiklan 2 kohdassa (nykyisen sopimuksen 86 artiklan 2 kohta), jossa annetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille tietyin ehdoin mahdollisuus poiketa kilpailusäännöistä. |
| --- | --- |

3.1

Rooman sopimuksessa yleishyödylliset palvelut otetaan esille vain 77 artiklassa (nykyisen sopimuksen 73 artikla), joka koskee liikennealan yleishyödyllisiä palveluja, ja 90 artiklan 2 kohdassa (nykyisen sopimuksen 86 artiklan 2 kohta), jossa annetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille tietyin ehdoin mahdollisuus poiketa kilpailusäännöistä.

| 3.2 | EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus luoda oikeudellinen järjestelmä, jossa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottavat yritykset voivat poiketa yleisestä lainsäädännöstä, erityisesti kilpailusäännöistä: ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.” (1) |
| --- | --- |

3.2

EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus luoda oikeudellinen järjestelmä, jossa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottavat yritykset voivat poiketa yleisestä lainsäädännöstä, erityisesti kilpailusäännöistä: ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.” (1)

| 3.3 | Edellä mainitun artiklan perusteella Euroopan yhteisöjen tuomioistuin myöntää (vuodesta 1993 lähtien), että julkisen palvelun tehtäviä hoitavalla palvelunharjoittajalla voi olla sille annettuja erityistehtäviä täyttäessään vapauksia perustamissopimuksessa määriteltyjen kilpailusääntöjen noudattamisessa jopa siten, ettei kilpailua ole lainkaan, mikäli nämä rajoitukset ovat välttämättömiä, jotta yritys voi taata taloudellisten yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisen hyväksyttävissä olevin taloudellisin ehdoin. (2) |
| --- | --- |

3.3

Edellä mainitun artiklan perusteella Euroopan yhteisöjen tuomioistuin myöntää (vuodesta 1993 lähtien), että julkisen palvelun tehtäviä hoitavalla palvelunharjoittajalla voi olla sille annettuja erityistehtäviä täyttäessään vapauksia perustamissopimuksessa määriteltyjen kilpailusääntöjen noudattamisessa jopa siten, ettei kilpailua ole lainkaan, mikäli nämä rajoitukset ovat välttämättömiä, jotta yritys voi taata taloudellisten yleishyödyllisten palvelujen tarjoamisen hyväksyttävissä olevin taloudellisin ehdoin. (2)

| 3.4 | Tuomioistuin onkin katsonut, että kilpailuetujen myöntäminen kannattavalle toiminnalle niiden tappioiden kompensoimiseksi, joita yritykselle koituu kannattamattomasta, mutta yleishyödyllisestä toiminnasta, sopii yhteen perustamissopimuksen kanssa (3). |
| --- | --- |

3.4

Tuomioistuin onkin katsonut, että kilpailuetujen myöntäminen kannattavalle toiminnalle niiden tappioiden kompensoimiseksi, joita yritykselle koituu kannattamattomasta, mutta yleishyödyllisestä toiminnasta, sopii yhteen perustamissopimuksen kanssa (3).

| 3.5 | Saman logiikan mukaan tuomioistuin on päättänyt, että mikäli valtion antamaa taloudellista tukea voidaan pitää korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi suorittamista palveluista, kyseinen toimenpide ei kuulu tiettyjen ehtojen täyttyessä perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten piiriin (4). Tuomioistuin tarkentaa kuitenkin, että sekä taloudellisten että muiden yleishyödyllisten palvelujen tulee noudattaa perustamissopimuksen yleisiä periaatteita: avoimuus, oikeasuhtaisuus, syrjimättömyys ja yhdenvertainen kohtelu. |
| --- | --- |

3.5

Saman logiikan mukaan tuomioistuin on päättänyt, että mikäli valtion antamaa taloudellista tukea voidaan pitää korvauksena, joka on vastike edunsaajayritysten julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi suorittamista palveluista, kyseinen toimenpide ei kuulu tiettyjen ehtojen täyttyessä perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten piiriin (4). Tuomioistuin tarkentaa kuitenkin, että sekä taloudellisten että muiden yleishyödyllisten palvelujen tulee noudattaa perustamissopimuksen yleisiä periaatteita: avoimuus, oikeasuhtaisuus, syrjimättömyys ja yhdenvertainen kohtelu.

| 3.6 | Vuonna 1986 annettu yhtenäisasiakirja ja yhtenäismarkkinoiden luominen merkitsi Euroopan yhdentymisessä alkua toiminnalle taloudellista etua koskevien palvelujen alalla erityisesti siten, että jäsenvaltioissa (julkisille ja yksityisille) palveluntuottajille annetut erityisoikeudet kyseenalaistettiin ja julkisten palvelujen tärkeimmissä verkoissa käynnistettiin laajat vapauttamistoimet. |
| --- | --- |

3.6

Vuonna 1986 annettu yhtenäisasiakirja ja yhtenäismarkkinoiden luominen merkitsi Euroopan yhdentymisessä alkua toiminnalle taloudellista etua koskevien palvelujen alalla erityisesti siten, että jäsenvaltioissa (julkisille ja yksityisille) palveluntuottajille annetut erityisoikeudet kyseenalaistettiin ja julkisten palvelujen tärkeimmissä verkoissa käynnistettiin laajat vapauttamistoimet.

| 3.7 | Vuonna 1997 tehdyn Amsterdamin sopimuksen 16 artiklassa korostetaan taloudellista etua koskevien palvelujen tärkeää asemaa unionin yhteisten arvojen joukossa sekä niiden merkitystä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Siinä kehotetaan yhteisöä ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että nämä palvelut toimivat ”sellaisin perustein ja edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä” kuitenkin niin, että niissä noudatetaan pääosin kilpailun periaatteita. |
| --- | --- |

3.7

Vuonna 1997 tehdyn Amsterdamin sopimuksen 16 artiklassa korostetaan taloudellista etua koskevien palvelujen tärkeää asemaa unionin yhteisten arvojen joukossa sekä niiden merkitystä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Siinä kehotetaan yhteisöä ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että nämä palvelut toimivat ”sellaisin perustein ja edellytyksin, että ne voivat täyttää tehtävänsä” kuitenkin niin, että niissä noudatetaan pääosin kilpailun periaatteita.

| 3.8 | Edellä mainitulla 16 artiklalla ei ole toiminnallista merkitystä politiikkaan, jota komissio harjoittaa suhteessa julkisten palvelujen tuottajiin. Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti kuitenkin ”täydellisten ja täysin toimivien sisämarkkinoiden” saavuttamisesta ja kehotti nopeuttamaan verkoissa tarjottavien julkisten palvelujen vapauttamista ja laajentamaan kilpailun sovellusalaa kansallisille markkinoille rautatieliikenteessä, postipalveluissa, energia-alalla ja televiestinnässä. |
| --- | --- |

3.8

Edellä mainitulla 16 artiklalla ei ole toiminnallista merkitystä politiikkaan, jota komissio harjoittaa suhteessa julkisten palvelujen tuottajiin. Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti kuitenkin ”täydellisten ja täysin toimivien sisämarkkinoiden” saavuttamisesta ja kehotti nopeuttamaan verkoissa tarjottavien julkisten palvelujen vapauttamista ja laajentamaan kilpailun sovellusalaa kansallisille markkinoille rautatieliikenteessä, postipalveluissa, energia-alalla ja televiestinnässä.

| 3.9 | Nizzassa vuonna 2000 annetussa perusoikeuskirjassa luodaan ensimmäistä kertaa yhteys yleishyödyllisten palvelujen ja perusoikeuksien välille. Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen saatavuus ja yleishyödyllisten palvelujen tiettyjä osa-alueita (sosiaaliturva ja sosiaalituki, terveyden suojelu, ympäristönsuojelu jne.) koskevat oikeudet tunnustetaankin perusoikeuskirjan II-34–II-36 artiklassa. |
| --- | --- |

3.9

Nizzassa vuonna 2000 annetussa perusoikeuskirjassa luodaan ensimmäistä kertaa yhteys yleishyödyllisten palvelujen ja perusoikeuksien välille. Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen saatavuus ja yleishyödyllisten palvelujen tiettyjä osa-alueita (sosiaaliturva ja sosiaalituki, terveyden suojelu, ympäristönsuojelu jne.) koskevat oikeudet tunnustetaankin perusoikeuskirjan II-34–II-36 artiklassa.

| 3.10 | Barcelonassa 15.–16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto mainitsi erikseen aikomuksen jatkaa asian käsittelyä niin, ”että EY:n perustamissopimuksen 16 artiklassa tarkoitetut yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen periaatteet voitaisiin — – eritellä puitedirektiiviehdotuksessa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon eri alojen erityispiirteet ja perustamissopimuksen 86 artiklan määräykset.” |
| --- | --- |

3.10

Barcelonassa 15.–16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto mainitsi erikseen aikomuksen jatkaa asian käsittelyä niin, ”että EY:n perustamissopimuksen 16 artiklassa tarkoitetut yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen periaatteet voitaisiin — – eritellä puitedirektiiviehdotuksessa. Samalla on kuitenkin otettava huomioon eri alojen erityispiirteet ja perustamissopimuksen 86 artiklan määräykset.”

4.   Nykytilanne

| 4.1 | Vaikka edistystä on tapahtunut, monet kansalaisyhteiskunnan edustajat pitävät sitä riittämättömänä, kun otetaan huomioon yleishyödyllisten palvelujen merkitys Euroopan kansalaisten elämässä. Kansalaisyhteiskunnan edustajat ovatkin esittäneet useita aloitteita Euroopan tulevan perustuslakisopimuksen laatimisen yhteydessä, jotta yleishyödyllisten palvelujen periaatteet voitaisiin sitoa unionin yhteisiin tavoitteisiin ja näin edistää turvallisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja varmistaa ne tarjoamalla laadukkaita palveluja, jotka perustuvat yleiskattavuuden, tasavertaisen saatavuuden, omistusoikeutta koskevan neutraliteetin ja kohtuullisten hintojen periaatteisiin. |
| --- | --- |

4.1

Vaikka edistystä on tapahtunut, monet kansalaisyhteiskunnan edustajat pitävät sitä riittämättömänä, kun otetaan huomioon yleishyödyllisten palvelujen merkitys Euroopan kansalaisten elämässä. Kansalaisyhteiskunnan edustajat ovatkin esittäneet useita aloitteita Euroopan tulevan perustuslakisopimuksen laatimisen yhteydessä, jotta yleishyödyllisten palvelujen periaatteet voitaisiin sitoa unionin yhteisiin tavoitteisiin ja näin edistää turvallisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja varmistaa ne tarjoamalla laadukkaita palveluja, jotka perustuvat yleiskattavuuden, tasavertaisen saatavuuden, omistusoikeutta koskevan neutraliteetin ja kohtuullisten hintojen periaatteisiin.

| 4.2 | Perustuslakisopimusehdotuksen III-122 artiklassa on tarkoitus luoda perusteet johdetulle oikeudelle yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla. Siinä määrätään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen periaatteet ja erityisesti sellaiset taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset, jotka mahdollistavat sen, että ne voivat täyttää tehtävänsä, määritellään eurooppalailla. |
| --- | --- |

4.2

Perustuslakisopimusehdotuksen III-122 artiklassa on tarkoitus luoda perusteet johdetulle oikeudelle yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla. Siinä määrätään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa, että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen periaatteet ja erityisesti sellaiset taloudelliset ja rahoitukselliset edellytykset, jotka mahdollistavat sen, että ne voivat täyttää tehtävänsä, määritellään eurooppalailla.

| 4.3 | Lisäksi edellä mainitussa III-122 artiklassa on tarkoitus tunnustaa paikallisyhteisöjen hallinnollisen vapauden periaate sekä tehdä paikallisyhteisöjen mahdollisuudesta tarjota itse yleistä taloudellista etua koskevia palveluja perustuslaillinen periaate ja konkretisoida näin toissijaisuusperiaate yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyvien unionin ja jäsenvaltioiden toimivallan tasolla. |
| --- | --- |

4.3

Lisäksi edellä mainitussa III-122 artiklassa on tarkoitus tunnustaa paikallisyhteisöjen hallinnollisen vapauden periaate sekä tehdä paikallisyhteisöjen mahdollisuudesta tarjota itse yleistä taloudellista etua koskevia palveluja perustuslaillinen periaate ja konkretisoida näin toissijaisuusperiaate yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyvien unionin ja jäsenvaltioiden toimivallan tasolla.

| 4.4 | Kun otetaan huomioon perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessin lykkääntyminen, ETSK katsoo, että on viipymättä ryhdyttävä laatimaan nykyisten perussopimusten pohjalta (taloudellisia ja muita) yleishyödyllisiä palveluja koskevaa puitedirektiiviä, jota komitea on vaatinut lausunnoissaan jo vuosien ajan (5). |
| --- | --- |

4.4

Kun otetaan huomioon perustuslakisopimuksen ratifiointiprosessin lykkääntyminen, ETSK katsoo, että on viipymättä ryhdyttävä laatimaan nykyisten perussopimusten pohjalta (taloudellisia ja muita) yleishyödyllisiä palveluja koskevaa puitedirektiiviä, jota komitea on vaatinut lausunnoissaan jo vuosien ajan (5).

| 4.5 | Oikeusperustana voi olla tällä hetkellä vain sisämarkkinoiden loppuun saattaminen tosin siten, että tätä perustaa täydennetään ottamalla huomioon myös muita perustamissopimuksen määräyksiä, joilla yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sisämarkkinoiden sisältö määritellään täsmällisesti. Näitä määräyksiä ovat






  — | 16 artikla, jossa unionin tehtäväksi annetaan huolehtia siitä, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut voivat täyttää tehtävänsä |
| --- | --- | --- |

4.5

Oikeusperustana voi olla tällä hetkellä vain sisämarkkinoiden loppuun saattaminen tosin siten, että tätä perustaa täydennetään ottamalla huomioon myös muita perustamissopimuksen määräyksiä, joilla yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sisämarkkinoiden sisältö määritellään täsmällisesti. Näitä määräyksiä ovat

—

16 artikla, jossa unionin tehtäväksi annetaan huolehtia siitä, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut voivat täyttää tehtävänsä

| — | perusoikeuskirjan 36 artikla, jossa unionia kehotetaan kunnioittamaan mahdollisuutta käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja |
| --- | --- |

—

perusoikeuskirjan 36 artikla, jossa unionia kehotetaan kunnioittamaan mahdollisuutta käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja

| — | 86 artikla, jossa täsmennetään, että kilpailusääntöjen ja yleistä etua koskevien tehtävien ollessa ristiriidassa viimeksi mainituilla on etusija |
| --- | --- |

—

86 artikla, jossa täsmennetään, että kilpailusääntöjen ja yleistä etua koskevien tehtävien ollessa ristiriidassa viimeksi mainituilla on etusija

| — | 5 artikla, jossa vahvistetaan toissijaisuusperiaatteen noudattaminen |
| --- | --- |

—

5 artikla, jossa vahvistetaan toissijaisuusperiaatteen noudattaminen

| — | 295 artikla, jossa määrätään, ettei unioni voi puuttua yritysten omistusoikeuksiin |
| --- | --- |

—

295 artikla, jossa määrätään, ettei unioni voi puuttua yritysten omistusoikeuksiin

| — | työllisyyttä koskeva VIII osasto, kun otetaan huomioon niiden työpaikkojen määrä, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin |
| --- | --- |

—

työllisyyttä koskeva VIII osasto, kun otetaan huomioon niiden työpaikkojen määrä, jotka liittyvät suoraan tai välillisesti yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin

| — | kuluttajansuojaa koskeva XIV osasto, jossa annetaan erityismääräyksiä yleistä taloudellista etua koskevista palveluista |
| --- | --- |

—

kuluttajansuojaa koskeva XIV osasto, jossa annetaan erityismääräyksiä yleistä taloudellista etua koskevista palveluista

| — | Euroopan laajuisia verkkoja koskeva XV osasto, jossa määrätään unionin vastuusta |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisia verkkoja koskeva XV osasto, jossa määrätään unionin vastuusta

| — | teollisuuden kilpailukykyä koskeva XVI osasto, jossa vaaditaan nykyaikaisia, tehokkaita ja laadukkaita yleistä taloudellista etua koskevia palveluja |
| --- | --- |

—

teollisuuden kilpailukykyä koskeva XVI osasto, jossa vaaditaan nykyaikaisia, tehokkaita ja laadukkaita yleistä taloudellista etua koskevia palveluja

| — | taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva XVII osasto, jossa edellytetään nykyisen epätasapainon poistamista |
| --- | --- |

—

taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva XVII osasto, jossa edellytetään nykyisen epätasapainon poistamista

| — | ympäristönsuojelua koskeva XIX osasto, joka on erityisen tärkeä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen kannalta, kun otetaan huomioon niiden ulkoiset kustannukset. |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelua koskeva XIX osasto, joka on erityisen tärkeä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen kannalta, kun otetaan huomioon niiden ulkoiset kustannukset.

| 4.6 | Edellä mainittujen artiklojen yhdistelmä antaa mahdollisuuden luoda yleistä taloudellista etua koskeville palveluille erityisen lainsäädännön, joka on oleellinen osa kaikkia yleishyödyllisiä palveluja koskevaa puitedirektiiviä, ja ottaa huomioon samalla sekä sisämarkkinoiden loppuun saattaminen että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen erityispiirteet perustamissopimuksen tavoitteisiin pyrkimisessä. |
| --- | --- |

4.6

Edellä mainittujen artiklojen yhdistelmä antaa mahdollisuuden luoda yleistä taloudellista etua koskeville palveluille erityisen lainsäädännön, joka on oleellinen osa kaikkia yleishyödyllisiä palveluja koskevaa puitedirektiiviä, ja ottaa huomioon samalla sekä sisämarkkinoiden loppuun saattaminen että yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen erityispiirteet perustamissopimuksen tavoitteisiin pyrkimisessä.

5.   Yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen ja yleishyödyllisten palvelujen välinen ero

| 5.1 | Yleistä taloudellista etua koskevista palveluista poiketen yleishyödyllisiä palveluja ei mainita sellaisenaan perussopimuksissa. |
| --- | --- |

5.1

Yleistä taloudellista etua koskevista palveluista poiketen yleishyödyllisiä palveluja ei mainita sellaisenaan perussopimuksissa.

| 5.2 | Luonteeltaan muihin kuin taloudellisiin yleishyödyllisiin palveluihin ei sovelleta erityisiä yhteisön sääntöjä eikä myöskään sisämarkkina-, kilpailu- ja valtiontukisääntöjä. Ne ovat kuitenkin osa Euroopan unionin tiettyjä tavoitteita (perusoikeuksien kunnioittaminen, kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus jne.), jotka ovat yhteiskunnan kannalta välttämättömiä. Tästä johtuen Euroopan unionilla, jonka velvollisuutena on parantaa elintasoa ja elämänlaatua unionin alueella, on myös tiettyjä velvollisuuksia perusoikeuksien ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseksi tarvittavien välineiden eli yleishyödyllisten palvelujen suhteen. Unionin tulee siis huolehtia ainakin siitä, että yleishyödyllisiä palveluja tarjotaan, ne ovat kaikkien saatavilla ja että ne ovat kohtuuhintaisia ja laadukkaita. |
| --- | --- |

5.2

Luonteeltaan muihin kuin taloudellisiin yleishyödyllisiin palveluihin ei sovelleta erityisiä yhteisön sääntöjä eikä myöskään sisämarkkina-, kilpailu- ja valtiontukisääntöjä. Ne ovat kuitenkin osa Euroopan unionin tiettyjä tavoitteita (perusoikeuksien kunnioittaminen, kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus jne.), jotka ovat yhteiskunnan kannalta välttämättömiä. Tästä johtuen Euroopan unionilla, jonka velvollisuutena on parantaa elintasoa ja elämänlaatua unionin alueella, on myös tiettyjä velvollisuuksia perusoikeuksien ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseksi tarvittavien välineiden eli yleishyödyllisten palvelujen suhteen. Unionin tulee siis huolehtia ainakin siitä, että yleishyödyllisiä palveluja tarjotaan, ne ovat kaikkien saatavilla ja että ne ovat kohtuuhintaisia ja laadukkaita.

| 5.3 | Taloudellisen ja muun kuin taloudellisen luonteen välinen ero on hämärä ja epävarma. Kaikilla yleishyödyllisillä palveluilla, myös niillä, joita tarjotaan voittoa tavoittelematta tai vapaaehtoispohjalta, on tietty taloudellinen arvo ilman, että ne sen vuoksi kuuluisivat kilpailulainsäädännön piiriin. Yksittäinen palvelu voi sitä paitsi olla samanaikaisesti sekä voittoa tavoittelevaa että voittoa tavoittelematonta. Se voi niin ikään olla luonteeltaan voittoa tavoitteleva ilman, että markkinat kuitenkaan pystyvät takaamaan yleishyödyllisiä palveluja koskevien periaatteiden mukaista palvelua. |
| --- | --- |

5.3

Taloudellisen ja muun kuin taloudellisen luonteen välinen ero on hämärä ja epävarma. Kaikilla yleishyödyllisillä palveluilla, myös niillä, joita tarjotaan voittoa tavoittelematta tai vapaaehtoispohjalta, on tietty taloudellinen arvo ilman, että ne sen vuoksi kuuluisivat kilpailulainsäädännön piiriin. Yksittäinen palvelu voi sitä paitsi olla samanaikaisesti sekä voittoa tavoittelevaa että voittoa tavoittelematonta. Se voi niin ikään olla luonteeltaan voittoa tavoitteleva ilman, että markkinat kuitenkaan pystyvät takaamaan yleishyödyllisiä palveluja koskevien periaatteiden mukaista palvelua.

| 5.4 | Tämä johtaa epäselvyyteen ja ristiriitoihin kilpailun ja yleishyödyllisten palvelujen välillä. Yleishyödyllisten palvelujen taloudellisen tai muun kuin taloudellisen luonteen määrittely jää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkintojen ja uudelleentulkintojen varaan. Tämä






  — | vaikeuttaa monien julkisen palvelun toimijoiden tilannetta, erityisesti niiden, jotka toimivat sosiaalialalla tai voittoa tuottamattomilla aloilla tai jotka harjoittavat toimintaansa paikallistasolla |
| --- | --- | --- |

5.4

Tämä johtaa epäselvyyteen ja ristiriitoihin kilpailun ja yleishyödyllisten palvelujen välillä. Yleishyödyllisten palvelujen taloudellisen tai muun kuin taloudellisen luonteen määrittely jää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulkintojen ja uudelleentulkintojen varaan. Tämä

—

vaikeuttaa monien julkisen palvelun toimijoiden tilannetta, erityisesti niiden, jotka toimivat sosiaalialalla tai voittoa tuottamattomilla aloilla tai jotka harjoittavat toimintaansa paikallistasolla

| — | aiheuttaa vaaran, että komissio tai yhteisöjen tuomioistuin määräävät toimijoille seuraamuksia |
| --- | --- |

—

aiheuttaa vaaran, että komissio tai yhteisöjen tuomioistuin määräävät toimijoille seuraamuksia

| — | aiheuttaa huolta kansalaisille/kuluttajille, jotka pelkäävät julkisten palvelujen häviämistä. |
| --- | --- |

—

aiheuttaa huolta kansalaisille/kuluttajille, jotka pelkäävät julkisten palvelujen häviämistä.

| 5.5 | Lisäksi unionin eri toimielinten välillä on epäselvyyttä terminologiassa. Komissio katsoo, että yleishyödylliset palvelut kattavat kaikki, sekä voittoa tavoittelevat että voittoa tavoittelemattomat yleishyödylliset palvelut. Euroopan parlamentti katsoo puolestaan, että yleishyödyllisiin palveluihin kuuluvat vain muut kuin taloudelliset palvelut. ETSK kehottaakin tekemään aloitteen eri toimielinten käyttämien käsitteiden yhtenäistämiseksi. |
| --- | --- |

5.5

Lisäksi unionin eri toimielinten välillä on epäselvyyttä terminologiassa. Komissio katsoo, että yleishyödylliset palvelut kattavat kaikki, sekä voittoa tavoittelevat että voittoa tavoittelemattomat yleishyödylliset palvelut. Euroopan parlamentti katsoo puolestaan, että yleishyödyllisiin palveluihin kuuluvat vain muut kuin taloudelliset palvelut. ETSK kehottaakin tekemään aloitteen eri toimielinten käyttämien käsitteiden yhtenäistämiseksi.

6.   Tulevaisuuden suuntaukset

| 6.1 | Eurooppa-neuvosto päätti perustuslakisopimusta koskevien kansaäänestysten jälkeen tärkeitä eurooppalaisia aiheita koskevasta pohdinta-ajasta. Kansalaisyhteiskunnan tuleekin toimia määrätietoisesti ja tarmokkaasti, jotta voidaan varmistaa tehokkaat yleishyödylliset palvelut ja tehdä niistä tärkeä osatekijä unionissa. |
| --- | --- |

6.1

Eurooppa-neuvosto päätti perustuslakisopimusta koskevien kansaäänestysten jälkeen tärkeitä eurooppalaisia aiheita koskevasta pohdinta-ajasta. Kansalaisyhteiskunnan tuleekin toimia määrätietoisesti ja tarmokkaasti, jotta voidaan varmistaa tehokkaat yleishyödylliset palvelut ja tehdä niistä tärkeä osatekijä unionissa.

| 6.2 | Tässä yhteydessä on pohdittava, mitä aloitteita Euroopassa tulee tehdä, jotta markkinamekanismit voidaan yhdistää sopusointuisesti julkisen palvelun velvoitteiden kanssa aloilla, joilla tällainen täydentävyys sopii yhteen yleishyödyllisten palvelujen tavoitteiden kanssa ja voi tuoda lisäarvoa Euroopan kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi Euroopan sosiaalisessa mallissa, joka perustuu talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kestävään hyvinvointiin. |
| --- | --- |

6.2

Tässä yhteydessä on pohdittava, mitä aloitteita Euroopassa tulee tehdä, jotta markkinamekanismit voidaan yhdistää sopusointuisesti julkisen palvelun velvoitteiden kanssa aloilla, joilla tällainen täydentävyys sopii yhteen yleishyödyllisten palvelujen tavoitteiden kanssa ja voi tuoda lisäarvoa Euroopan kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi Euroopan sosiaalisessa mallissa, joka perustuu talouskasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kestävään hyvinvointiin.

| 6.3 | Yksi sosiaalisen mallin tärkeistä erityispiirteistä on sosiaalinen vuoropuhelu. Työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan toimijoille tiedottaminen sekä niiden kuuleminen ja osallistuminen ovat välttämätöntä Euroopan sosiaalisen mallin ylläpitämiselle ja sen onnistuneelle nykyaikaistamiselle. Tavoitteena on saavuttaa sosiaalinen Eurooppa, joka perustuu sääntelyn ja sosiaalisen vuoropuhelun suotuisaan vuorovaikutukseen. |
| --- | --- |

6.3

Yksi sosiaalisen mallin tärkeistä erityispiirteistä on sosiaalinen vuoropuhelu. Työmarkkinaosapuolille ja kansalaisyhteiskunnan toimijoille tiedottaminen sekä niiden kuuleminen ja osallistuminen ovat välttämätöntä Euroopan sosiaalisen mallin ylläpitämiselle ja sen onnistuneelle nykyaikaistamiselle. Tavoitteena on saavuttaa sosiaalinen Eurooppa, joka perustuu sääntelyn ja sosiaalisen vuoropuhelun suotuisaan vuorovaikutukseen.

| 6.4 | Kaikilla toimijoilla, valtiollisilla, alueellisilla ja kunnallisilla yhteisöillä, työmarkkinaosapuolilla, kuluttaja- ja ympäristönsuojelujärjestöillä, osuus- ja yhteisötaloutta edustavilla elimillä, syrjäytymistä torjuvilla tahoilla jne. tulee olla paikkansa sääntelyviranomaisten ja palvelunharjoittajien rinnalla yleishyödyllisten palvelujen toiminnassa. |
| --- | --- |

6.4

Kaikilla toimijoilla, valtiollisilla, alueellisilla ja kunnallisilla yhteisöillä, työmarkkinaosapuolilla, kuluttaja- ja ympäristönsuojelujärjestöillä, osuus- ja yhteisötaloutta edustavilla elimillä, syrjäytymistä torjuvilla tahoilla jne. tulee olla paikkansa sääntelyviranomaisten ja palvelunharjoittajien rinnalla yleishyödyllisten palvelujen toiminnassa.

| 6.5 | Yleishyödyllisiä palveluja säänneltäessä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla onkin varmistettava, että kaikki edellä mainitut toimijat voivat osallistua kaikkiin vaiheisiin aina organisoinnista laatustandardien määrittelyyn, valvontaan ja soveltamiseen sekä kustannustehokkuuden varmistamiseen. |
| --- | --- |

6.5

Yleishyödyllisiä palveluja säänneltäessä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla onkin varmistettava, että kaikki edellä mainitut toimijat voivat osallistua kaikkiin vaiheisiin aina organisoinnista laatustandardien määrittelyyn, valvontaan ja soveltamiseen sekä kustannustehokkuuden varmistamiseen.

| 6.6 | Aina kun yleishyödyllisiä palveluja sääntelevillä alakohtaisilla direktiiveillä on Euroopan tasolla sosiaalisia vaikutuksia työntekijöiden ammattitaitovaatimuksiin, työoloihin ja -ehtoihin, on ennen Euroopan komission lainsäädäntöaloitteita turvauduttava työmarkkinajärjestöjen järjestelmälliseen vuoropuheluun unionin tasolla. |
| --- | --- |

6.6

Aina kun yleishyödyllisiä palveluja sääntelevillä alakohtaisilla direktiiveillä on Euroopan tasolla sosiaalisia vaikutuksia työntekijöiden ammattitaitovaatimuksiin, työoloihin ja -ehtoihin, on ennen Euroopan komission lainsäädäntöaloitteita turvauduttava työmarkkinajärjestöjen järjestelmälliseen vuoropuheluun unionin tasolla.

| 6.7 | Toisin sanoen EY:n perustamissopimuksen 139 artiklaa, jossa komission tehtäväksi annetaan huolehtia siitä, että työntekijä- ja työnantajajärjestöjä kuullaan komission ehdottamien politiikkojen sosiaalisesta ulottuvuudesta, on toteutettava myös alakohtaisesti, silloin kun kyseessä on yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sääntely. |
| --- | --- |

6.7

Toisin sanoen EY:n perustamissopimuksen 139 artiklaa, jossa komission tehtäväksi annetaan huolehtia siitä, että työntekijä- ja työnantajajärjestöjä kuullaan komission ehdottamien politiikkojen sosiaalisesta ulottuvuudesta, on toteutettava myös alakohtaisesti, silloin kun kyseessä on yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen sääntely.

| 6.8 | Työmarkkinajärjestöjen alakohtaisen järjestelmällisen vuoropuhelun komiteat takaavat näin alakohtaisen tai alojen välisen sosiaalisen vuoropuhelun. Sen tulee johtaa sellaisten eurooppalaisten työehtosopimusten tekemiseen, joilla suojellaan työntekijöiden oikeuksia ja työpaikkoja sosiaaliselta polkumyynniltä ja ammattitaidottoman henkilöstön palkkaamiselta. |
| --- | --- |

6.8

Työmarkkinajärjestöjen alakohtaisen järjestelmällisen vuoropuhelun komiteat takaavat näin alakohtaisen tai alojen välisen sosiaalisen vuoropuhelun. Sen tulee johtaa sellaisten eurooppalaisten työehtosopimusten tekemiseen, joilla suojellaan työntekijöiden oikeuksia ja työpaikkoja sosiaaliselta polkumyynniltä ja ammattitaidottoman henkilöstön palkkaamiselta.

| 6.9 | Tämän ei tule tarkoittaa sitä, etteikö komission pidä tehdä vaikutusanalyyseja yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen toiminnasta kaikkien niiden ehdotustensa kohdalla, joiden tarkoituksena on muuttaa alakohtaisia yhteisön lainsäädäntövälineitä tai luoda uusia lainsäädäntövälineitä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla. |
| --- | --- |

6.9

Tämän ei tule tarkoittaa sitä, etteikö komission pidä tehdä vaikutusanalyyseja yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen toiminnasta kaikkien niiden ehdotustensa kohdalla, joiden tarkoituksena on muuttaa alakohtaisia yhteisön lainsäädäntövälineitä tai luoda uusia lainsäädäntövälineitä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen alalla.

7.   Yleishyödyllisten palvelujen käsitteen luominen yhteisössä

| 7.1 | Kansalaisten tavoitteena oleva Eurooppa on yhteinen elinalue, jossa kiinnitetään huomiota elämänlaatua, solidaarisuutta, työllisyyttä sekä materiaalisen ja muun rikkauden luomista koskeviin kysymyksiin. Yleishyödylliset palvelut ovat tärkeä keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

7.1

Kansalaisten tavoitteena oleva Eurooppa on yhteinen elinalue, jossa kiinnitetään huomiota elämänlaatua, solidaarisuutta, työllisyyttä sekä materiaalisen ja muun rikkauden luomista koskeviin kysymyksiin. Yleishyödylliset palvelut ovat tärkeä keino tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| 7.2 | Yhteisön tasolla onkin määriteltävä yhteiset perusperiaatteet, joita kaikkien yleishyödyllisten palvelujen on noudatettava. Ne tulee koota puitedirektiiviin ja tarpeen vaatiessa alakohtaisiin direktiiveihin. |
| --- | --- |

7.2

Yhteisön tasolla onkin määriteltävä yhteiset perusperiaatteet, joita kaikkien yleishyödyllisten palvelujen on noudatettava. Ne tulee koota puitedirektiiviin ja tarpeen vaatiessa alakohtaisiin direktiiveihin.

| 7.3 | Horisontaalisen puitedirektiivin hyväksyminen on välttämätöntä, jotta taloudellisten ja muiden yleishyödyllisten palvelujen hallinnoinnista vastaaville toimijoille ja viranomaisille voidaan taata niiden tarvitsema oikeusvarmuus ja käyttäjille ja kuluttajille voidaan varmistaa tarvittavat takeet. |
| --- | --- |

7.3

Horisontaalisen puitedirektiivin hyväksyminen on välttämätöntä, jotta taloudellisten ja muiden yleishyödyllisten palvelujen hallinnoinnista vastaaville toimijoille ja viranomaisille voidaan taata niiden tarvitsema oikeusvarmuus ja käyttäjille ja kuluttajille voidaan varmistaa tarvittavat takeet.

8.   Yleishyödyllisten palvelujen tavoitteet

| 8.1 | Koska yleishyödylliset palvelut ovat Euroopan sosiaalisen mallin ja sosiaalisen markkinatalouden peruspilari, niiden tulee taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen välisen vuorovaikutuksen ja integraation avulla






  — | varmistaa jokaisen kansalaisen oikeus saada perushyödykkeitä ja -palveluja (oikeus koulutukseen, terveyteen, turvallisuuteen, työhön, energiaan, veteen, liikenteeseen, viestintään jne.) |
| --- | --- | --- |

8.1

Koska yleishyödylliset palvelut ovat Euroopan sosiaalisen mallin ja sosiaalisen markkinatalouden peruspilari, niiden tulee taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen välisen vuorovaikutuksen ja integraation avulla

—

varmistaa jokaisen kansalaisen oikeus saada perushyödykkeitä ja -palveluja (oikeus koulutukseen, terveyteen, turvallisuuteen, työhön, energiaan, veteen, liikenteeseen, viestintään jne.)

| — | varmistaa taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

—

varmistaa taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen yhteenkuuluvuus

| — | taata sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen osallisuus, luoda solidaarisuutta, edistää yhteisön yleistä etua |
| --- | --- |

—

taata sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen osallisuus, luoda solidaarisuutta, edistää yhteisön yleistä etua

| — | luoda edellytykset kestävälle kehitykselle. |
| --- | --- |

—

luoda edellytykset kestävälle kehitykselle.

9.   Yleisen edun määrittely

| 9.1 | Ensimmäisenä tehtävänä on laatia institutionaaliset puitteet, jotka muodostavat vankan pohjan oikeudellisen vakauden luomiseksi yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen ja muiden yleishyödyllisten palvelujen erottelemiseksi perustamissopimuksen mukaisesti pitäen mielessä, että peruskirja ei edellytä, että kilpailu- ja valtiontukisääntöjä sovelletaan jälkimmäisiin palveluihin. |
| --- | --- |

9.1

Ensimmäisenä tehtävänä on laatia institutionaaliset puitteet, jotka muodostavat vankan pohjan oikeudellisen vakauden luomiseksi yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen ja muiden yleishyödyllisten palvelujen erottelemiseksi perustamissopimuksen mukaisesti pitäen mielessä, että peruskirja ei edellytä, että kilpailu- ja valtiontukisääntöjä sovelletaan jälkimmäisiin palveluihin.

| 9.2 | Koska käsitteen kattava määrittely on vaikeaa ja koska toisaalta rajoittavalla lähestymistavalla on vaaransa, määrittelyssä tulee keskittyä kyseessä olevien palvelujen erityistehtävään ja vaatimuksiin (julkisen palvelun velvoitteet), joita niille asetetaan tehtävien täyttämiseksi ja jotka on esitettävä selkeästi. |
| --- | --- |

9.2

Koska käsitteen kattava määrittely on vaikeaa ja koska toisaalta rajoittavalla lähestymistavalla on vaaransa, määrittelyssä tulee keskittyä kyseessä olevien palvelujen erityistehtävään ja vaatimuksiin (julkisen palvelun velvoitteet), joita niille asetetaan tehtävien täyttämiseksi ja jotka on esitettävä selkeästi.

| 9.3 | EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan ristiriitatilanteessa yleistä etua koskevan tehtävän täyttäminen on etusijalla suhteessa kilpailusääntöjen soveltamiseen yhteisön oikeuskäytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

9.3

EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaan ristiriitatilanteessa yleistä etua koskevan tehtävän täyttäminen on etusijalla suhteessa kilpailusääntöjen soveltamiseen yhteisön oikeuskäytännön mukaisesti.

10.   Kansallisten viranomaisten rooli

| 10.1 | Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jokaisella valtiolla tulee olla vapaus tehdä ero yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden yleishyödyllisten palvelujen välillä. Ilmeisen tulkintavirheen sattuessa komission tulee kuitenkin puuttua asiaan. |
| --- | --- |

10.1

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jokaisella valtiolla tulee olla vapaus tehdä ero yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden yleishyödyllisten palvelujen välillä. Ilmeisen tulkintavirheen sattuessa komission tulee kuitenkin puuttua asiaan.

| 10.2 | Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jokaisen jäsenvaltion tulee siis voida määrittää unionin toimielimille tiedoksi annettavassa virallisessa asiakirjassa niiden valtion tarjoamien palvelujen tyypit, jotka kuuluvat pakottavista syitä yleisen, kansallisen, alueellisen tai paikallisen edun piiriin, jotka eivät ole yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja jotka eivät kuulu kilpailun ja valtiontukien sääntöjen sovellusalaan. |
| --- | --- |

10.2

Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jokaisen jäsenvaltion tulee siis voida määrittää unionin toimielimille tiedoksi annettavassa virallisessa asiakirjassa niiden valtion tarjoamien palvelujen tyypit, jotka kuuluvat pakottavista syitä yleisen, kansallisen, alueellisen tai paikallisen edun piiriin, jotka eivät ole yleistä taloudellista etua koskevia palveluja ja jotka eivät kuulu kilpailun ja valtiontukien sääntöjen sovellusalaan.

| 10.3 | Haluamatta rajoittaa kansallisten viranomaisten valinnanvapautta ETSK katsoo, että edellä mainittujen kansallisen, alueellisen ja kunnallisen edun mukaisten palvelujen joukkoon tulisi kuulua palvelut, jotka liittyvät pakolliseen koulutus-, terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmään, kulttuuri- ja hyväntekeväisyystoimintaan, luonteeltaan sosiaaliseen taikka solidaarisuuteen tai lahjoituksiin perustuvaan toimintaan sekä vedenjakelu- ja jätevesihuoltopalveluihin. |
| --- | --- |

10.3

Haluamatta rajoittaa kansallisten viranomaisten valinnanvapautta ETSK katsoo, että edellä mainittujen kansallisen, alueellisen ja kunnallisen edun mukaisten palvelujen joukkoon tulisi kuulua palvelut, jotka liittyvät pakolliseen koulutus-, terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmään, kulttuuri- ja hyväntekeväisyystoimintaan, luonteeltaan sosiaaliseen taikka solidaarisuuteen tai lahjoituksiin perustuvaan toimintaan sekä vedenjakelu- ja jätevesihuoltopalveluihin.

| 10.4 | Muiden palvelujen osalta puitelainsäädännössä tai alakohtaisessa lainsäädännössä on määriteltävä selvästi periaatteet ja sääntelymekanismit, joilla täydennetään yleistä kilpailulainsäädäntöä. Tällaisen lainsäädännöllisen määrittelyn tulee voida mahdollistaa vaatimusten mukauttamisen käyttäjien ja kuluttajien tarpeiden ja huolenaiheiden kehitykseen sekä taloudellisen toimintaympäristön ja teknologian muutoksiin. |
| --- | --- |

10.4

Muiden palvelujen osalta puitelainsäädännössä tai alakohtaisessa lainsäädännössä on määriteltävä selvästi periaatteet ja sääntelymekanismit, joilla täydennetään yleistä kilpailulainsäädäntöä. Tällaisen lainsäädännöllisen määrittelyn tulee voida mahdollistaa vaatimusten mukauttamisen käyttäjien ja kuluttajien tarpeiden ja huolenaiheiden kehitykseen sekä taloudellisen toimintaympäristön ja teknologian muutoksiin.

| 10.5 | ETSK katsoo, että veden erityinen merkitys, veden jakeluun liittyvien palvelujen jatkuvuus ja pysyvyys sekä investointi- ja hintapolitiikka tekevät vesialasta yleistä etua koskevan palvelun, jota ei voida Euroopassa järjestelmällisesti avata kilpailulle. |
| --- | --- |

10.5

ETSK katsoo, että veden erityinen merkitys, veden jakeluun liittyvien palvelujen jatkuvuus ja pysyvyys sekä investointi- ja hintapolitiikka tekevät vesialasta yleistä etua koskevan palvelun, jota ei voida Euroopassa järjestelmällisesti avata kilpailulle.

| 10.6 | Näiden sääntelypuitteiden tulee siis varmistaa yleishyödyllisten palvelujen olemassaolo, jäsenvaltioiden tai paikallisyhteisöjen määrittelyn ja organisoinnin vapaus, hallinto- (6) ja rahoitusmenettelyjen valinnan vapaus, yhteisön toiminnan periaatteet ja rajat, suorituskyvyn arviointimenettelyt, kuluttajien ja käyttäjien oikeudet sekä julkisen palvelun tehtävien ja velvoitteiden minimirajat. |
| --- | --- |

10.6

Näiden sääntelypuitteiden tulee siis varmistaa yleishyödyllisten palvelujen olemassaolo, jäsenvaltioiden tai paikallisyhteisöjen määrittelyn ja organisoinnin vapaus, hallinto- (6) ja rahoitusmenettelyjen valinnan vapaus, yhteisön toiminnan periaatteet ja rajat, suorituskyvyn arviointimenettelyt, kuluttajien ja käyttäjien oikeudet sekä julkisen palvelun tehtävien ja velvoitteiden minimirajat.

| 10.7 | Nämä julkisen palvelun velvoitteet, jotka jäsenvaltiot asettavat itselleen tai palvelunharjoittajille, muodostuvat pääosin tasavertaisesta ja yleisestä palvelujen saatavuudesta, syrjimättömyydestä, palvelun jatkuvuudesta, laadusta, avoimuudesta, turvallisuudesta sekä kyvystä mukautua tarvittaviin muutoksiin. |
| --- | --- |

10.7

Nämä julkisen palvelun velvoitteet, jotka jäsenvaltiot asettavat itselleen tai palvelunharjoittajille, muodostuvat pääosin tasavertaisesta ja yleisestä palvelujen saatavuudesta, syrjimättömyydestä, palvelun jatkuvuudesta, laadusta, avoimuudesta, turvallisuudesta sekä kyvystä mukautua tarvittaviin muutoksiin.

| 10.8 | Perustamissopimuksen 295 artiklassa ei määrätä, tuleeko yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen hallinnon olla julkista tai yksityistä eikä kehoteta jäsenvaltioita liberalisoimaan näitä palveluja. Tämän mukaisesti ETSK kannustaakin luomaan erilaisia hallinto- ja kumppanuusmuotoja viranomaisten, kyseisiä palveluja tuottavien toimijoiden, työmarkkinaosapuolien sekä käyttäjien ja kuluttajien välille. |
| --- | --- |

10.8

Perustamissopimuksen 295 artiklassa ei määrätä, tuleeko yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen hallinnon olla julkista tai yksityistä eikä kehoteta jäsenvaltioita liberalisoimaan näitä palveluja. Tämän mukaisesti ETSK kannustaakin luomaan erilaisia hallinto- ja kumppanuusmuotoja viranomaisten, kyseisiä palveluja tuottavien toimijoiden, työmarkkinaosapuolien sekä käyttäjien ja kuluttajien välille.

11.   Sääntely

| 11.1 | Sääntely on dynaaminen prosessi, joka kehittyy markkinoiden kehityksen ja teknologian muutosten myötä. |
| --- | --- |

11.1

Sääntely on dynaaminen prosessi, joka kehittyy markkinoiden kehityksen ja teknologian muutosten myötä.

| 11.2 | Se, miten kilpailun pitää toimia vapautetuilla markkinoilla, riippuu alan ominaispiirteistä. Kilpailua voidaan toteuttaa tarjouskilpailujen, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tai hintakontrollin muodossa, estämällä syrjivää kohtelua verkkojen käytössä tai luomalla kilpailua verkkojen välille. |
| --- | --- |

11.2

Se, miten kilpailun pitää toimia vapautetuilla markkinoilla, riippuu alan ominaispiirteistä. Kilpailua voidaan toteuttaa tarjouskilpailujen, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien tai hintakontrollin muodossa, estämällä syrjivää kohtelua verkkojen käytössä tai luomalla kilpailua verkkojen välille.

| 11.3 | Jäsenvaltioiden erilaisten sääntelyjärjestelmien vertailu osoittaa, ettei mitään mallia voida pitää esimerkillisenä, sillä kaikki riippuu aina kunkin maan historiasta, instituutioista ja perinteistä, eri alojen tilanteesta, maantieteellisestä asemasta sekä kunkin alan teknologisesta kehityksestä. |
| --- | --- |

11.3

Jäsenvaltioiden erilaisten sääntelyjärjestelmien vertailu osoittaa, ettei mitään mallia voida pitää esimerkillisenä, sillä kaikki riippuu aina kunkin maan historiasta, instituutioista ja perinteistä, eri alojen tilanteesta, maantieteellisestä asemasta sekä kunkin alan teknologisesta kehityksestä.

| 11.4 | Tarkoituksena on siis yhdistää historiaan, perinteisiin ja instituutioihin sekä erilaisiin palvelutyyppeihin liittyvän sääntelytapojen kirjon kunnioittaminen yhteisön täsmällisiin tavoitteisiin ja yhteisiin rajattuihin sääntöihin, jotta voitaisiin tehdä eriytettyjä ratkaisuja mahdollisimman suuren tehokkuuden saavuttamiseksi Euroopan laajuisella, rajatylittävällä, kansallisella, alueellisella, kunnallisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

11.4

Tarkoituksena on siis yhdistää historiaan, perinteisiin ja instituutioihin sekä erilaisiin palvelutyyppeihin liittyvän sääntelytapojen kirjon kunnioittaminen yhteisön täsmällisiin tavoitteisiin ja yhteisiin rajattuihin sääntöihin, jotta voitaisiin tehdä eriytettyjä ratkaisuja mahdollisimman suuren tehokkuuden saavuttamiseksi Euroopan laajuisella, rajatylittävällä, kansallisella, alueellisella, kunnallisella ja paikallisella tasolla.

| 11.5 | Vaikka yhteisön tason vaihdolle ja koordinaatiolle annetaan etusija, mitään yhtenäistä ratkaisua ei pitäisi määrätä Euroopan tasolle. Jäsenvaltioiden tulee määritellä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen asianmukainen sääntelytapa noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja neutraliteettiperiaatetta suhteessa näiden palvelujen hallinnoinnin julkiseen tai yksityiseen luonteeseen. |
| --- | --- |

11.5

Vaikka yhteisön tason vaihdolle ja koordinaatiolle annetaan etusija, mitään yhtenäistä ratkaisua ei pitäisi määrätä Euroopan tasolle. Jäsenvaltioiden tulee määritellä yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen asianmukainen sääntelytapa noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja neutraliteettiperiaatetta suhteessa näiden palvelujen hallinnoinnin julkiseen tai yksityiseen luonteeseen.

12.   Arviointi

| 12.1 | Yleishyödyllisten palvelujen kehittyminen, niille asetetut tavoitteet ja niiden merkitys Lissabonin strategian toteutumiselle tekevät välttämättömäksi sen, että arvioidaan säännöllisesti niitä yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, joita varten yhteisössä on säännöt, mutta on myös tarpeen arvioida yleishyödyllisiä palveluja unionin tavoitteisiin nähden (perusoikeuksien kunnioittaminen, kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus jne.). |
| --- | --- |

12.1

Yleishyödyllisten palvelujen kehittyminen, niille asetetut tavoitteet ja niiden merkitys Lissabonin strategian toteutumiselle tekevät välttämättömäksi sen, että arvioidaan säännöllisesti niitä yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, joita varten yhteisössä on säännöt, mutta on myös tarpeen arvioida yleishyödyllisiä palveluja unionin tavoitteisiin nähden (perusoikeuksien kunnioittaminen, kansalaisten hyvinvoinnin edistäminen, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus jne.).

| 12.2 | ETSK ei siis ajattele komission tapaan (7), että muiden kuin taloudellista etua koskevien palvelujen tulee jäädä yleishyödyllisten palvelujen suorituskyvyn laaja-alaisen arvioinnin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

12.2

ETSK ei siis ajattele komission tapaan (7), että muiden kuin taloudellista etua koskevien palvelujen tulee jäädä yleishyödyllisten palvelujen suorituskyvyn laaja-alaisen arvioinnin ulkopuolelle.

| 12.3 | Tällaisen arvioinnin tarkoituksena on tehostaa yleishyödyllisiä palveluja ja mukauttaa ne kansalaisten ja yritysten tarpeiden kehitykseen sekä tarjota valtiovallalle aineksia asianmukaisten valintojen tekemiseksi. |
| --- | --- |

12.3

Tällaisen arvioinnin tarkoituksena on tehostaa yleishyödyllisiä palveluja ja mukauttaa ne kansalaisten ja yritysten tarpeiden kehitykseen sekä tarjota valtiovallalle aineksia asianmukaisten valintojen tekemiseksi.

| 12.4 | Euroopan parlamentti (8) kehotti komissiota järjestämään keskustelun olemassa olevien eri seurantaelinten välillä (talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, työmarkkinaosapuolia edustavat järjestöt, yleishyödyllisiä palveluja koskevien hankkeiden parissa työskentelevät yhdistykset ja kuluttajayhdistykset). Keskustelun tulokset tulisi ottaa huomioon ja niitä tulisi hyödyntää vuosittaisen laaja-alaisen arvioinnin suuntaviivojen määrittelyssä. Myös arvioinneista olisi keskusteltava. |
| --- | --- |

12.4

Euroopan parlamentti (8) kehotti komissiota järjestämään keskustelun olemassa olevien eri seurantaelinten välillä (talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, työmarkkinaosapuolia edustavat järjestöt, yleishyödyllisiä palveluja koskevien hankkeiden parissa työskentelevät yhdistykset ja kuluttajayhdistykset). Keskustelun tulokset tulisi ottaa huomioon ja niitä tulisi hyödyntää vuosittaisen laaja-alaisen arvioinnin suuntaviivojen määrittelyssä. Myös arvioinneista olisi keskusteltava.

| 12.5 | Tämä tarkoittaa, että komission tiedonannossaan (KOM(2002) 331 lopullinen) antama sitoumus, jonka mukaan kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan yleishyödyllisten palvelujen laaja-alaiseen arviointiin erityisesti luomalla ”pysyvä menetelmä kansalaisten näkemysten ja niiden kehittymisen seuraamiseksi”, tulee todella toteuttaa ja että — edelleen komission sanoin — ”sidosryhmiä, myös työmarkkinaosapuolia, kuullaan myös tilannekohtaisesti eri aiheista”. |
| --- | --- |

12.5

Tämä tarkoittaa, että komission tiedonannossaan (KOM(2002) 331 lopullinen) antama sitoumus, jonka mukaan kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan yleishyödyllisten palvelujen laaja-alaiseen arviointiin erityisesti luomalla ”pysyvä menetelmä kansalaisten näkemysten ja niiden kehittymisen seuraamiseksi”, tulee todella toteuttaa ja että — edelleen komission sanoin — ”sidosryhmiä, myös työmarkkinaosapuolia, kuullaan myös tilannekohtaisesti eri aiheista”.

| 12.6 | Unionin tuleekin edistää kehityksen dynamiikkaa toissijaisuusperiaatetta noudattaen laatimalla asiaan kuuluvia toimijoita edustavien tahojen kanssa keskustellen Euroopan tasolla yhdenmukainen arviointimenettely, joka perustuu yhteisiin indikaattoreihin. |
| --- | --- |

12.6

Unionin tuleekin edistää kehityksen dynamiikkaa toissijaisuusperiaatetta noudattaen laatimalla asiaan kuuluvia toimijoita edustavien tahojen kanssa keskustellen Euroopan tasolla yhdenmukainen arviointimenettely, joka perustuu yhteisiin indikaattoreihin.

| 12.7 | Arviointimenettelyssä tulee ottaa huomioon puhtaasti taloudellisten tulosten lisäksi myös sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset sekä yleisen edun säilyttäminen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

12.7

Arviointimenettelyssä tulee ottaa huomioon puhtaasti taloudellisten tulosten lisäksi myös sosiaaliset ja ympäristölliset vaikutukset sekä yleisen edun säilyttäminen pitkällä aikavälillä.

| 12.8 | Tämä edellyttää, että käyttäjillä, joita varten taloudelliset ja muut yleishyödylliset palvelut on tarkoitettu, on keinot tuoda esille tarpeensa ja tavoitteensa erityisesti osallistumalla edustajiensa välityksellä arviointimenetelmien laatimiseen ja tulosten arviointiin. |
| --- | --- |

12.8

Tämä edellyttää, että käyttäjillä, joita varten taloudelliset ja muut yleishyödylliset palvelut on tarkoitettu, on keinot tuoda esille tarpeensa ja tavoitteensa erityisesti osallistumalla edustajiensa välityksellä arviointimenetelmien laatimiseen ja tulosten arviointiin.

| 12.9 | ETSK ehdottaakin, että perustetaan seurantakeskus, joka arvioi yleishyödyllisiä taloudellisia ja muita palveluja ja jossa on mukana poliittisia edustajia Euroopan parlamentista ja alueiden komiteasta sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta. |
| --- | --- |

12.9

ETSK ehdottaakin, että perustetaan seurantakeskus, joka arvioi yleishyödyllisiä taloudellisia ja muita palveluja ja jossa on mukana poliittisia edustajia Euroopan parlamentista ja alueiden komiteasta sekä kansalaisyhteiskunnan edustajia Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta.

| 12.10 | Seurantakeskuksessa tulisi olla ohjauskomitea, joka määrittelee arvioiden tavoitteet, laatii tarjouserittelyt, hyväksyy tutkimuksista vastaavat elimet sekä tutkii kertomukset ja antaa niistä lausunnot. Mukaan tulee ottaa myös tiedeneuvosto, joka tutkii valittuja menettelyjä ja antaa suosituksia. Ohjauskomitea huolehtii siitä, että arviointikertomukset esitetään julkisesti ja että niistä keskustellaan kaikissa jäsenvaltioissa kaikkien asiaan kuuluvien osapuolten kanssa. Tämä edellyttää, että arviointikertomukset ovat saatavilla unionin eri työkielillä. |
| --- | --- |

12.10

Seurantakeskuksessa tulisi olla ohjauskomitea, joka määrittelee arvioiden tavoitteet, laatii tarjouserittelyt, hyväksyy tutkimuksista vastaavat elimet sekä tutkii kertomukset ja antaa niistä lausunnot. Mukaan tulee ottaa myös tiedeneuvosto, joka tutkii valittuja menettelyjä ja antaa suosituksia. Ohjauskomitea huolehtii siitä, että arviointikertomukset esitetään julkisesti ja että niistä keskustellaan kaikissa jäsenvaltioissa kaikkien asiaan kuuluvien osapuolten kanssa. Tämä edellyttää, että arviointikertomukset ovat saatavilla unionin eri työkielillä.

13.   Rahoitus

| 13.1 | Investointien ja julkisen palvelun velvoitteiden rahoituksen varmuus pitkällä aikavälillä on tärkeä kysymys, jotta kaikille voidaan koko unionin alueella taata mahdollisuus saada laadukkaita yleishyödyllisiä palveluja kohtuuhinnoin. |
| --- | --- |

13.1

Investointien ja julkisen palvelun velvoitteiden rahoituksen varmuus pitkällä aikavälillä on tärkeä kysymys, jotta kaikille voidaan koko unionin alueella taata mahdollisuus saada laadukkaita yleishyödyllisiä palveluja kohtuuhinnoin.

| 13.2 | Julkisen palvelun yleinen etu ja velvoitteet, jotka valtiovalta asettaa yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tuottajalle tai useammille tuottajille tietyin ehdoin ja vaatimuksin, edellyttävät asianmukaisia rahoitusmenettelyjä. |
| --- | --- |

13.2

Julkisen palvelun yleinen etu ja velvoitteet, jotka valtiovalta asettaa yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tuottajalle tai useammille tuottajille tietyin ehdoin ja vaatimuksin, edellyttävät asianmukaisia rahoitusmenettelyjä.

| 13.3 | Jäsenvaltioiden tulee siis varmistaa pitkän aikavälin rahoitus sekä palvelujen jatkuvuuden ja kestävyyden kannalta välttämättömille investoinneille että asianmukaisille korvauksille, joita maksetaan julkisen palvelun tai yleispalvelun velvoitteista. Yhteisön sääntöjen tulee edistää rahoituksen varmuutta eikä rajoittaa sitä. |
| --- | --- |

13.3

Jäsenvaltioiden tulee siis varmistaa pitkän aikavälin rahoitus sekä palvelujen jatkuvuuden ja kestävyyden kannalta välttämättömille investoinneille että asianmukaisille korvauksille, joita maksetaan julkisen palvelun tai yleispalvelun velvoitteista. Yhteisön sääntöjen tulee edistää rahoituksen varmuutta eikä rajoittaa sitä.

| 13.4 | Koska unionilla ei ole direktiiviä, joka koskee julkisen palvelun velvoitteen määrittelyä, organisointia ja rahoitusta, jäsenvaltioilla on täysi vapaus valita rahoitusmenettelynsä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.4

Koska unionilla ei ole direktiiviä, joka koskee julkisen palvelun velvoitteen määrittelyä, organisointia ja rahoitusta, jäsenvaltioilla on täysi vapaus valita rahoitusmenettelynsä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.

| 13.5 | Jäsenvaltioilla tulee olla mahdollisuus käyttää useita eri rahoitusmuotoja julkisen palvelun tehtäviin ja velvoitteisiin: suora hyvitys valtion tai paikallisyhteisön talousarviosta, rahoitus, joka perustuu eri käyttötapojen tai käyttäjien väliseen sosiaaliseen tai alueelliseen solidaarisuuteen, palvelun tuottajien ja käyttäjien maksut, verohyvitykset, yksinoikeudet jne. sekä julkista ja yksityistä rahoitusta yhdistävät välineet (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus) erityisesti julkisten perusrakenteiden alalla silloin, kun käytöstä saadaan tuloja. |
| --- | --- |

13.5

Jäsenvaltioilla tulee olla mahdollisuus käyttää useita eri rahoitusmuotoja julkisen palvelun tehtäviin ja velvoitteisiin: suora hyvitys valtion tai paikallisyhteisön talousarviosta, rahoitus, joka perustuu eri käyttötapojen tai käyttäjien väliseen sosiaaliseen tai alueelliseen solidaarisuuteen, palvelun tuottajien ja käyttäjien maksut, verohyvitykset, yksinoikeudet jne. sekä julkista ja yksityistä rahoitusta yhdistävät välineet (julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus) erityisesti julkisten perusrakenteiden alalla silloin, kun käytöstä saadaan tuloja.

| 13.6 | Koska rahoitusmuodot ovat suuresti riippuvaisia valtioista tai aloista, jotka ovat teknologian kehityksen takia jatkuvassa muutoksessa, ETSK katsoo, ettei yhteisön tasolla ole aiheellista rajoittaa mahdollisia rahoituslähteitä tai asettaa niitä paremmuusjärjestykseen, vaan jäsenvaltioille tulee jättää mahdollisuus päättää kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla poliittisten prioriteettien ja taloudellisen tuottoarvion pohjalta, miten palvelut rahoitetaan. |
| --- | --- |

13.6

Koska rahoitusmuodot ovat suuresti riippuvaisia valtioista tai aloista, jotka ovat teknologian kehityksen takia jatkuvassa muutoksessa, ETSK katsoo, ettei yhteisön tasolla ole aiheellista rajoittaa mahdollisia rahoituslähteitä tai asettaa niitä paremmuusjärjestykseen, vaan jäsenvaltioille tulee jättää mahdollisuus päättää kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla poliittisten prioriteettien ja taloudellisen tuottoarvion pohjalta, miten palvelut rahoitetaan.

| 13.7 | Koska rahoitusmahdollisuudet ovat kuitenkin osassa uusista jäsenvaltioista rajalliset, unionin tulisi asettaa niiden käyttöön tarvittavat varat, joiden avulla voidaan edistää tehokkaiden taloudellisten ja muiden yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä. |
| --- | --- |

13.7

Koska rahoitusmahdollisuudet ovat kuitenkin osassa uusista jäsenvaltioista rajalliset, unionin tulisi asettaa niiden käyttöön tarvittavat varat, joiden avulla voidaan edistää tehokkaiden taloudellisten ja muiden yleishyödyllisten palvelujen kehittämistä.

Bryssel 6. heinäkuuta 2006.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Euroopan perustuslakisopimuksen III-166 artiklan 2 kohta vastaa lähes sananmukaisesti EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaa.

1

(2)  Ks. tuomiot asioissa ”Poste Italiane”, ”Corbeau”, ”Commune d'Almeo”, ”Glöckner” ja ”Altmark”.

2

(3)  Ks. tuomio asiassa ”Glöckner”, 25.10.2001.

3

(4)  Tuomio asiassa ”Altmark”, 24.7.2003.

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yleishyödylliset palvelut”, EYVL C 241, 7.10.2002, s. 119–127; Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja yleishyödyllisistä palveluista” KOM(2003) 270 lopullinen, EUVL C 80, 30.3.2004, s. 66–76; Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Valkoinen kirja yleishyödyllisistä palveluista” KOM(2004) 374 lopullinen, EUVL C 221, 8.9.2005, s. 17–21.

5

(6)  EY:n perustamissopimuksen 295 artiklassa vahvistetaan neutraalius yritysten yksityisen tai julkisen omistuksen suhteen. KOM(2004) 374 lopullinen, 12.5.2004.

6

(7)  KOM(2002) 331 lopullinen, kohta 3.2.

7

(8)  EP:n mietintö A5-0361/2001, esittelijä: Werner Langen, 17.10.2001.

8

---