----

----

I Tájékoztatások

Tanács

----

A Tanács következtetései a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről

(2006/C 297/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

Figyelembe véve, hogy:

1.   ÜDVÖZLI

2.   TÁMOGATJA

3.   ELISMERI

4.   HANGSÚLYOZZA

5.   TUDOMÁSUL VESZI, HOGY

6.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY

7.   FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY

----

(1)  A kulturális és tudományos tartalmak digitalizálásának uniós koordinációjára vonatkozó dinamikus cselekvési terv.

(2)  Az európai kulturális örökség többnyelvű nyilvántartása

----

MELLÉKLET

KIEMELT INTÉZKEDÉSEK ÉS INDIKATÍV (1) ÜTEMTERV

A.   A TAGÁLLAMOK TEVÉKENYSÉGEI ÉS CÉLJAI

B.   A BIZOTTSÁG TEVÉKENYSÉGEI ÉS CÉLJAI

----

(1)  A tevékenységekkel és célkitűzésekkel kapcsolatos javasolt ütemterv elérendő célokat fogalmaz meg a tagállamok és a Bizottság számára, de nem rendelkezik kötelező jelleggel.

----

----

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás – A fiatalok részvételével és tájékoztatásával kapcsolatos közös célok megvalósítása a fiatalok aktív európai polgári szerepvállalásának ösztönzése érdekében

(2006/C 297/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

mivel:

tudomásul véve, hogy

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY

EGYETÉRTENEK ABBAN, HOGY

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY

TUDOMÁSUL VESZIK A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, MISZERINT

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY

----

(1)HL C 168., 2002.7.13., 2. o.

(2)HL C 295., 2003.12.5., 6. o.

(3)  7619/1/05. A következtetések 37. pontja.

(4)HL C 141, 2005.6.10., 5. o.

(5)HL C 141, 2005.6.10., 3. o.

(6)HL C 141, 2005.6.10., 1. o.

(7)HL C 292, 2005.11.24., 5. o.

(8)  11957/06

(9)  Az 14775/05 és a 9393/06 dokumentum.

(10)  Úgymint ERYICA, EURODESK és EYCA.

----

MELLÉKLET

A FIATALOK RÉSZVÉTELÉRE ÉS TÁJÉKOZTATÁSÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS CÉLKITŰZÉSEK MEGVALÓSÍTÁSÁNAK MEGERŐSÍTÉSÉT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK

Az egyes tagállamok körülményeitől és prioritásaitól függően, valamint a tagállamok nemzeti, regionális és helyi hatóságai különböző feladatainak sérelme nélkül többek között az alábbi cselekvési irányok követhetők:

TÁJÉKOZTATÁS

1.   A fiatalok információs szolgáltatásokhoz való hozzáférése

2.   Jó minőségű tájékoztatás

3.   A fiatalok részvétele tájékoztatási tevékenységekben

RÉSZVÉTEL

1.   A fiatalok részvétele a közügyekben

2.   A fiatalok nagyobb arányú részvétele a képviseleti demokrácia rendszerében

3.   Támogatás a szerepvállalás megtanulásának különböző módjaihoz

----

Bizottság

----

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. december 6.

(2006/C 297/03)

1 euro= 

----

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

----

----

Értesítés a Közösségben hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, szubvencióellenes intézkedések és védintézkedések alkalmazásának a bővítést követően Bulgáriára és Romániára történő kiterjesztéséről és a felülvizsgálat lehetőségéről

(2006/C 297/04)

Miután 2007. január 1-jén megtörténik a bővítés, valamennyi hatályban lévő dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedést automatikusan alkalmazni kell a kibővült, huszonhét tagú Európa Unióba érkező behozatalra. Ennek megfelelően ezeket az intézkedéseket a két új tagállamba érkező behozatalra is alkalmazni kell (1). A bővítés időpontjában számos olyan vizsgálat lesz folyamatban, amelyet 2007. január 1-je előtt indítottak. Amennyiben a vizsgálatok alapján intézkedések bevezetésére kerül sor, ezek egyformán alkalmazandók a Közösség huszonhét tagállamába irányuló behozatalra.

A Bizottság értesítést közöl arról, hogy a 384/96/EK rendelet (2) 11. cikke (3) bekezdése, a 2026/97/EK rendelet (3) 19. cikke és a 3285/94/EK rendelet (4) 23. cikke alapján kész felülvizsgálni a dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedéseket, ha az érdekelt fél ezt kéri és bizonyítékot nyújt be arra vonatkozóan, hogy az intézkedések jelentősen eltérőek lettek volna, ha az új tagállamokból is származó információ alapján hozták volna meg őket. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a bővítés önmagában, az említett bizonyíték hiányában nem elegendő alap felülvizsgálat indításához. Az érdekelt felek a további részletekre vonatkozó információk és az ügyfélszolgálati segítségnyújtás lehetősége tekintetében keressék fel a Kereskedelmi Főigazgatóság bővítéssel és a kereskedelem védelmével foglalkozó weboldalát:

http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tdi_enlarg/index_en.htm.

----

(1)  Bolgár Köztársaság és Románia.

(2)  A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelet által módosítva, 2005.12.21., HL L 340., 2005.12.23., 17. o.

(3)  A legutóbb a 2004/461/EK tanácsi rendelet által módosítva, 2004.3.8., HL L 77., 2004.3.13., 1. o.

(4)  A legutóbb a 2200/2004/EK tanácsi rendelet által módosítva, 2004.12.13., HL L 374., 2004.12.22., 53. o.

----

----

KÖZLEMÉNY IMPORTŐRÖK RÉSZÉRE

a Montenegróból származó termékeknek a Közösségbe irányuló behozataláról

(2006/C 297/05)

A Bizottság egy importőrökhöz intézett közleményben, amely 2004. január 20-án jelent meg a Hivatalos Lap C sorozata 14. számának 2. oldalán, szólította fel a Szerbiából és Montenegróból származó valamennyi termék esetében a preferenciális elbánás biztosítása tekintetében a származást igazoló dokumentumokat bemutató gazdasági szereplőket arra, hogy tegyék meg a szükséges óvintézkedéseket, mivel az érintett termékek szabad forgalomba bocsátása vámtartozás keletkezéséhez vezethet. A közlemény alapját az a kétely adta, hogy vajon a Szerbiából és Montenegróból a preferenciális elbánás keretében behozott termékek származó helyzetét a közösségi jog által előírtak szerint valóban és megfelelően ellenőrzik-e. A közlemény nem vonatkozott Koszovóra, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata által meghatározottak szerint.

Az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 2007/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. november 14-i 1946/2005/EK tanácsi rendelet 2006. január 1-jével a három eltérő vámterülettel összhangban három különböző eredetet vezetett be az autonóm kereskedelmi intézkedések tekintetében: Szerbiai eredet, montenegrói eredet és koszovói eredet. Ez a különbségtétel Montenegrónak a függetlenségről hozott előző májusi döntését követően is fennáll.

A bizottsági szolgálatok Szerbiában és Montenegróban vezetett nyomonkövetésre irányuló kiküldetéseinek fő megállapításai azt mutatják, hogy Szerbiában már bevezették a szükséges elemeket ahhoz, hogy a termékek Közösségbe, valamint a balkáni országokba való kivitele esetében a vámigazgatási szervek a preferenciális megállapodásokat megfelelően kezeljék és ellenőrizzék. Montenegró tekintetében azonban további fejlesztésre van szükség az eredetre irányuló ellenőrzések jogi aspektusai és kivitelezése tekintetében.

Szerbia esetében visszaállították tehát a preferenciális elbánások megfelelő működésének feltételeit, így Szerbia tekintetében vissza kell vonni a Szerbiából és Montenegróból származó termékeknek a Közösségbe irányuló behozataláról szóló, importőrökhöz intézett közleményt, a Montenegróból származó valamennyi termék Közösségbe irányuló behozatala tekintetében azonban fenn kell tartani. A közlemény nem vonatkozik Koszovóra, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata által meghatározottak szerint.

Ezért javasoljuk, hogy a Montenegróból származó valamennyi termék esetében a preferenciális elbánás biztosítása tekintetében a származást igazoló dokumentumokat bemutató közösségi gazdasági szereplők tegyék meg a szükséges óvintézedéseket, mivel az érintett termékek szabad forgalomba bocsátása vámtartozás keletkezéséhez vezethet.

A közlemény a Hivatalos Lap C sorozata 14. számának 2. oldalán 2004. január 20-án megjelent közlemény helyébe lép.

----

----

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/06)

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – FRANCIAORSZÁG

A C 47/2006 (ex N 648/2005) sz. állami támogatás – Videojátékok készítése utáni adójóváírás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/07)

A Bizottság 2006. november 22-i levelében – melyet hiteles nyelven ezen összefoglalóhoz mellékeltek – értesítette döntéséről Franciaországot, mely szerint a fent említett intézkedést illetően az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint megindítja az eljárást.

Az érdekelt felek benyújthatják észrevételeiket azon támogatási intézkedésekre vonatkozóan, amelyek tekintetében a Bizottság eljárást indít, az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül, az alábbi címre:

Az észrevételeket közölni fogják Franciaországgal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik azonosságuk bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

1.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A francia hatóságok 2005. december 20-án bejelentették a videojátékok készítése utáni adójóváírás tervezetét.

Az adójóváírásra jogosult vállalkozások független vagy kiadóirodákhoz tartozó videojáték-fejlesztő stúdiók lehetnek. Bizonyos feltételek teljesítése esetén támogathatóak a számítógépre vagy konzolra készített videojátékok, a mobil és hálózati játékok, a számítógépes oktatóprogramok vagy a számítógépes játékos oktatóprogramok és bizonyos feltételek mellett a kulturális CD-ROM-ok.

Kizárják elsősorban azon játékokat, amelyek pornográf vagy kifejezetten erőszakos jellegű képsorokat tartalmaznak. A támogatásra jogosult videojátékoknak mindemellett teljesíteniük kell az alábbi kulturális kritériumok egyikét:

Mindez kiegészül egy európai kulturális feltétellel: a videojáték európai jellegét és ennélfogva az adójóváírásra való jogosultságot kategóriánként felállított pontskála alapján értékelik, a pontszám az Európai Unió tagállamainak állampolgárai által betöltött állások számától függ. A pontskála kiszámítása a kiadások helyszínétől függetlenül történik.

A támogatható költségek közé tartoznak a vonatkozó személyzeti költségek (díjazás/bérezés és szociális terhek), az állóeszközök (ingatlanok kivételével) értékcsökkenésének leírása, amelyeket közvetlenül az engedélyezett videojátékok készítésére fordítanak, továbbá átalányalapon a személyzeti kiadások 75 %-át kitevő egyéb működési kiadások.

Az adójóváírás számítási alapját az így meghatározott teljes kiadás képezi. Az adójóváírás a teljes támogatható kiadás 20 %-a. Ha egy pénzügyi évben az adójóváírás összege meghaladja a fizetendő adó összegét, a többletet visszatérítik a vállalkozásnak. E rendszer esetében az előzetes éves költségvetést 30–60 millió EUR-ra becsülik. A rendszer előreláthatólag 2008. december 31-ig érvényes.

2.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

A fenti adójóváírás – a fizetendő adó csökkentése révén és ennélfogva állami forrásból finanszírozva – szelektív előnyhöz juttat egyes, a videojátékok készítése területén tevékenységet folytató vállalkozásokat. Ezen ágazatban a tagállamok egymás közötti kereskedelmet folytatnak. Következésképpen az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján a bejelentett intézkedés állami támogatásnak minősül.

Elsőként a Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy az intézkedés az állami támogatásoktól eltérő területeken nem tartalmaz-e az EK-Szerződés rendelkezéseivel ellentétes záradékot. Úgy tűnik azonban, hogy csak az értékcsökkenések leírása és az adójóváírásban részesülő vállalkozás által viselt személyzeti költségek számolhatók el támogatható költségként: nem tűnik ki világosan, hogy elszámolhatók-e, és ha igen, hogyan az akár más tagállamban lévő alvállalkozói vállalkozások költségei. A Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedéssel nem kerül sor megkülönböztetésre a költségek helyszíne alapján. Nem világos továbbá, hogy az európai vállalkozások francia fiókjai – jogi formától függetlenül – részesülhetnek-e az adójóváírásban.

Az állami támogatások területén alkalmazandó közösségi szabályokkal való összeegyeztethetőség kérdését illetően a francia hatóságok úgy vélik, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában említett eltérés alkalmazható a bejelentett intézkedésre. Annak érdekében, hogy egy támogatási intézkedés a fenti cikk alapján összeegyeztethető legyen, az intézkedésnek arányos módon és szükségszerűen teljesítenie kell a kultúra előmozdításának célkitűzését.

A Bizottság nem zárja ki, hogy egyes videojátékok az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerint kulturális terméknek minősülhetnek. E minősítés a videojátékok tartalmától és a francia hatóságok által alkalmazott kiválasztási feltételektől függ.

A francia hatóságok által javasolt első kulturális feltétel értelmében a játékok az európai kulturális örökség már meglévő művének adaptációját képviselik. A francia hatóságok által felhozott példák némelyike alapján, amely teljesítené e feltételt, arra lehet következtetni, hogy a kritérium nagyon tág értelemben alkalmazható, és így nem adná meg az összes szükséges biztosítékot ahhoz, hogy a kiválasztott videojátékok valóban az európai kulturális örökség már meglévő művének adaptációját képviselik. Következésképpen pontosabban meg kell határozni az európai kulturális örökség fogalmát.

A videojátékok az esetben is támogathatóak, ha teljesítik „a videojátékok területén a koncepció minőségére és eredetiségére, valamint a kulturális sokféleség és az európai alkotás kifejezéséhez való hozzájárulásra vonatkozó feltételt”. E második kulturális feltétel tartalma is tág értelmezésre adhat lehetőséget, és így megkérdőjelezhető kulturális tartalmú szimulációs játékokra vagy sport-videojátékokra is kiterjedhet. Ezen túlmenően a „koncepció minőségére és eredetiségére” vonatkozó feltétel is inkább a szórakoztatási és animációs értelemben jó videojátékok, mint a ténylegesen kulturális értelemben vett videojátékok kiválasztására alkalmazható.

A Bizottságnak ebben a stádiumban aggályai vannak azt illetően, hogy a bejelentett intézkedés lehetővé teszi csakis ténylegesen kulturális jellegű videojátékok kiválasztását, és ezáltal a kultúra előmozdítása tekintetében teljesíti az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott célkitűzést.

Amennyiben feltételezzük, hogy a videojátékok készítésének e támogatási intézkedés alapján meghatározott előmozdítása kulturális célkitűzésnek minősül az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerint, helyénvaló arról megbizonyosodni, hogy az intézkedést e célkitűzés teljesítésének megfelelő módon dolgozták ki, és különösen, hogy megfelelő eszköznek minősül, elegendő ösztönző hatással bír és arányos. A Bizottság úgy ítéli, hogy a francia hatóságok ez idáig nem biztosítottak elegendő információt, amiből megállapítható lenne, hogy az intézkedés elegendő ösztönző hatással bír. Az arányosság tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a kiadások 20 %-át kitevő adójóváírás az esetben ésszerű, amennyiben e támogatható költségeket helyesen határozzák meg, és csak a ténylegesen viselt előállítási költségeket számolják el.

Az „egyéb működési kiadások” (a személyzeti költségek és az állóeszközök értékcsökkenésének leírása nélkül) átalányalapon a személyzeti kiadások 75 %-át teszik ki. A Bizottságnak aggályai vannak azt illetően, hogy az „egyéb működési kiadások” számítása lehetővé teszi a támogatható vállalkozások által a videojátékok készítéséhez ténylegesen viselt költségek meghatározását, és hogy e számítás megfelel az állami támogatások területén alkalmazandó közösségi szabályoknak.

Végezetül az összeegyeztethetőség érdekében a versenyhelyzet torzulása és a bejelentett intézkedés kereskedelemre való hatása korlátozott kell, hogy legyen, oly módon, hogy a támogatás átfogó mérlege pozitív legyen. Amennyiben csökkentik a Franciaországban telephellyel rendelkező, ezen ágazatban tevékenységet folytató vállalkozások előállítási költségeit, az adójóváírás megerősítheti e vállalkozások helyzetét európai versenytársaikhoz képest, különösen az Egyesült Királyságban és Németországban. A francia hatóságok nem nyújtottak be pontos információt arra nézve, hogy a Közösségen belüli verseny tekintetében milyen hatással jár az intézkedés.

A fent kifejtett okok miatt a Bizottság ebben a stádiumban kételkedik, hogy a bejelentett intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének d) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal. A Bizottságnak aggályai vannak továbbá, hogy az intézkedés összeegyeztethető lehetne a Szerződés egyéb rendelkezései vagy az elsődleges közösségi jogból származó előírások alapján.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében a kedvezményezett kötelezhető a jogellenes támogatás visszafizetésére.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la réforme citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

2.   DESCRIPTION DE LA MESURE

2.1.   Contexte de la mesure

2.2.   Modalités de la mesure

a)   Entreprises et jeux vidéo éligibles

b)   Dépenses éligibles

c)   Mécanisme d'application du crédit d'impôt

3.   ÉVALUATION DE LA MESURE

3.1.   Qualification des mesures

3.2.   Compatibilité des mesures

3.2.1.   Position des autorités françaises

3.2.2.   Position de la Commission

1)   Existence d'un objectif culturel

2)   Est-ce que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif culturel?

3)   Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif?

Conclusion

4.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes à ce stade que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, conformément à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.”

----

(1)  Matra v. Commission (Aff. C-225/91), Rec. 1993, I -3203.

(2)  Voir par exemple décision de la Commission du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 crédit d'impôt en faveur de la production phonographique.

(3)JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SVÉDORSZÁG

C 46/2006 (ex N 347/2006) sz. állami támogatás – Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének hatálya alá tartozó létesítményekben felhasznált tüzelőanyagok CO2–adó alóli mentessége

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/08)

A Bizottság 2006. november 8-i levelében – melynek hiteles nyelvű másolata ennek az összefoglalónak a végén található – értesítette Svédországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról a fent említett támogatással kapcsolatosan.

A kérdéses támogatási intézkedésre vonatkozóan, amellyel szemben a Bizottság eljárást kezdeményez, az érdekelt felek az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket, az alábbi címre:

Ezeket az észrevételeket közlik Svédországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÁS

1.   LEÍRÁS

Az energiatermékek és a villamosenergia fogyasztására megállapított közösségi minimum adószinteket az energiaadó-irányelvben (2003/96/EK) határozták meg. Svédországban két adó felel meg az irányelvben foglalt minimum adószintnek: az energiaadó és a széndioxid-adó. Különböző nemzeti adószinteket alkalmaznak, a háztartásokra és a szolgáltatási- és távfűtési ágazatra magasabb szintet (100 % energiaadó és 100 % széndioxid-adó), az ipari ágazatban a feldolgozás és a kapcsolt hőerőművek hőtermelése során felhasznált tüzelőanyagra alacsonyabb szintet (0 energiaadó és 21 % széndioxid-adó) állapítottak meg. A nagy energiafogyasztású iparágakban működő feldolgozóipari vállalatoknak további adócsökkentést nyújtanak, amennyiben az általuk gyártás során felhasznált fosszilis tüzelőanyag meghaladja az előállított termékek eladási értékének 0,8 %-át. A feldolgozóiparban és a kapcsolt hőerőművekben felhasznált tüzelőanyagot érintő adócsökkentések korábban állami támogatás jóváhagyásának tárgyát képezték. 2005. január 1-jén hatályba lépett az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere (EU ETS), összhangban a közösségi kibocsátáskereskedelmi 2003/87/EK irányelvvel. A kibocsátáskereskedelmi irányelv energiaátalakításhoz kapcsolódó tevékenységekre és ipari termelésre terjed ki és kötelezi az EU ETS hatálya alá tartozó létesítmények (ETS-létesítmények) üzemeltetőit az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának megfelelő egységek visszaadására. A kibocsátási egységeket az üzemeltetőnek vagy ingyenesen osztják ki minden egyes kereskedelmi időszak elején, vagy az üzemeltető aukciókon és/vagy a piacon vásárolja meg. A 2005 januárjában kezdődött és 2007 decemberéig tartó első kereskedelmi időszakra Svédország úgy döntött, hogy valamennyi kibocsátási egységet ingyen oszt ki.

A bejelentett intézkedés értelmében az ETS-létesítmények tüzelőanyag-felhasználására adókedvezmény nyújtható. A feldolgozó- és az energiaágazatban működő ETS-létesítmények különböző típusaira az adókedvezmény következő szintjeit javasolják:

A bejelentett intézkedés olyan helyzetet teremtene, melyben a fent említett három kategória közül az első szerint felhasznált tüzelőanyagra nem vonatkozna semmilyen energiaadó az energiaadó-irányelv értelmében. A nem ultrahatékony kapcsolt hőerőművek és a távfűtőművek hőtermeléséhez felhasznált tüzelőanyag adószintje ugyanakkor az energiaadó-irányelvben meghatározott minimum adószintek szerint alakul.

A bejelentett intézkedés célja a kettős szabályozás elkerülése, mely a svéd hatóságok szerint az EU ETS bevezetésével állt elő. Svédország az EU egészére nézve hozzá kíván járulni a költséghatékony éghajlat-politikához. A svéd éghajlat-politika általános célja kizárólag az EU ETS-en keresztül szabályozni az ETS-létesítmények CO2-kibocsátásának csökkentését, és fokozatosan eltörölni a CO2-adót. A bejelentett intézkedés az eltörlés felé tett első lépés, az ETS-létesítmények tüzelőanyag-felhasználására kivetett CO2-adó alóli további mentesítést fokozatosan léptetik életbe az állami költségvetés helyzetétől függően. A program kedvezményezettjei az ETS-létesítményekben közreműködő vállalkozások, mérettől és régiótól függetlenül. A kedvezményezettek becsült száma 101–500. Az előirányzott költségvetés évente 358 millió SEK (kb. 38 millió EUR) és összesen 2 258 millió SEK (kb. 239 millió EUR). A bejelentett program időtartama: 2007. január 1. – 2011. december 31.

2.   ELŐZETES ÉRTÉKELÉS ÉS A BIZOTTSÁG AGGÁLYAI

2.1.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás fennállása

A bejelentett adókedvezmény a kedvezményezettek számára olyan gazdasági előnyt jelent, amely révén mentesülnek az amúgy működési költségvetéseikből fedezett költségek alól. Mivel a „rendszer jellegének és általános felépítésének” meghatározása (1) alapján kétségesnek tűnik, hogy az adócsökkentés ez alapján igazolható lenne, és mivel úgy tűnik, hogy a 87. cikk (1) bekezdésében foglalt idevágó kritériumok teljesülnek, a Bizottság ebben a szakaszban úgy véli, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül.

2.2.   A támogatás közös piaccal való összeegyeztethetősége

A Bizottság kétségbe vonja, hogy a svéd hatóságok által javasolt mentesítések jóváhagyhatók a környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó iránymutatások alapján. Az 51.1(b) pont nem alkalmazható, mivel a cégek által a tervezett program szerint fizetendő adó az energiaadó-irányelvben meghatározott minimális szint alatt lenne. Úgy tűnik, nem teljesülnek az 51.1(a) pontban foglalt követelmények sem, mivel a támogatásban részesülő vállalkozások önkéntes alapon nem vállalnának kötelezettségeket, vagy nem kötnének megállapodásokat.

A Bizottság kétségbe vonja továbbá, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhetők a tervezett mentesítések, melyeket a kétszeres szabályozás kiiktatásának szükségességével indokolnak. A Bizottság előtt ebben a szakaszban nem egyértelmű, hogy a kettős szabályozás fennállása milyen hatással lesz az elemzésre, és mennyiben igazolná a CO2-adó alóli mentességet az állami támogatásokra vonatkozó szabályok keretében. A Bizottság aggályai különösen a következőkre irányulnak:

A Bizottságnak továbbá értékelnie kell, hogy a kettős szabályozás milyen mértékben torzítja a versenyt, és hogy a feltételezett torzulás különösen a svéd vállalatokat érinti-e hátrányosan, mint ahogy azt a svéd hatóságok állítják. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia továbbá annak a lehetőségét, hogy a vállalkozások a kibocsátásuk után a CO2-adónál magasabb költségeket viselnek olyan esetekben, amikor a kibocsátási egységek megvásárlása mellett egyidőben ugyanazért a kibocsátásért CO2-adót fizetnek. Másrészt az olyan esetekben, amikor a kibocsátási egységeket ingyenesen osztották ki, és a kibocsátást nem terheli adó, előfordulhat, hogy nem tartják be a „szennyező fizet” elvet. Összehasonlítva az EU ETS-ben részt vevő és részt nem vevő vállalatokra nehezedő teljes pénzügyi terhet, figyelembe kell venni, hogy a tagállamok határozzák meg a kibocsátási kvóták összegét, és az első kereskedelmi időszakban a kibocsátási egységek legalább 95 %-át kellett ingyenesen a vállalkozások rendelkezésére bocsátaniuk.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy az EU ETS célja a CO2-kibocsátás csökkentése azáltal, hogy a résztvevő vállalatoknak gazdasági ösztönzőt kínál a kibocsátás csökkentésére a teljes kibocsátás felső határának korlátozásával. Annak értékelése céljából, hogy a párhuzamos CO2-adózás valóban előidézi-e a verseny potenciális torzulását, a Bizottságnak részletesen elemeznie kell az EU ETS svédországi alkalmazásának pénzügyi hatásait. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak további információkra van szüksége a svéd hatóságok által kilátásba helyezett mechanizmusokról annak érdekében, hogy megállapíthassa az „extra teher” lehetséges fennállását, és meghatározhassa minden egyes vállalatra annak CO2-adót meghaladó összegét, valamint biztosíthassa, hogy a bejelentett adómentességek keretében csak azok a vállalatok mentesülhetnek a terhek alól, amelyek ténylegesen – vagy legalábbis részben – ilyen terhet viselnek.

A Bizottság továbbá elemezni fogja, hogy a tervezett adócsökkentés összeegyeztethető-e az energiaadó-irányelv 17. cikkével, és emiatt felkéri Svédországot, hogy a már benyújtott információkkal kapcsolatban tegye meg a kiegészítéseket.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Kommissionen önskar underrätta Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om det ovannämnda stödet, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

2   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Bakgrund till den anmälda stödordningen

2.2   Den anmälda stödordningen

2.3   Syftet med den anmälda stödordningen

2.4   Rättslig grund

2.5   Stödmottagare

2.6   Budget och varaktighet

3.   PRELIMINÄR BEDÖMNING

3.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

3.2   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

3.2.1   Tillämpliga bestämmelser i miljöstödsriktlinjerna

3.2.2   Tillämpliga bestämmelser i energiskattedirektivet

3.2.3   Argument som anförts av de svenska myndigheterna

3.2.4   Kommissionens tvivel

Förenlighet med miljöstödsriktlinjerna

Förenlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av en ekonomisk bedömning av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel

Bedömning av stödordningen mot bakgrund av energiskattedirektivet

3.3   Slutsats

4.   BESLUT

Kommissionen underrättar härmed Sverige om att den efter att ha undersökt den information som de svenska myndigheterna lämnat i ärendet har beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av stödet. Kommissionen uppmanar Era myndigheter att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

----

(1)  Ezt a meghatározást a Európai Bíróság joggyakorlata vezette be, melyet megerősített többek között a C-88/03 Portugál Köztársaság kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (2006. szeptember 6-i ítélet), melyet a Bizottság 1998. december 10-i, az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló közleményében fogadott el, HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

(2)EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

(3)EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(4)  Under den andra perioden inom EU:s system för utsläppshandel, som inleds 2008, kommer medlemsstaterna att åläggas att dela ut minst 90 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt.

(5)  Detta innefattar en årlig ökning med 2 % på grund av inflationen.

(6)  Senast bekräftad genom EG-domstolens dom i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen (dom av den 6 september 2006).

(7)EGT C 384, 16.2.1998, s. 3.

(8)EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

----

----

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – GÖRÖGORSZÁG

Állami támogatás C 44/2006 (ex N 614/2005) – Regionális támogatás a görög textil-, ruházati és bőripar számára

Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/09)

A Bizottság 2006. október 24-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Görögországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatáról a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozóan az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be észrevételeiket a következő címre:

Ezeket az észrevételeket közlik Görögországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÁS

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2005 decemberében Görögország bejelentette a fent említett, a görög textil- és ruházati ipar támogatására szolgáló támogatási programot, amely ágazatok a kvóták fokozatos felszámolását és a teljes importliberalizálást követően 2005 óta folyamatos válságban vannak.

2006. december 31-ig az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján Görögország egésze regionális támogatásra jogosult. A támogatás formája közvetlen támogatás. A bejelentett támogatást részben kezdő beruházási projekteknek ítélik oda. A bejelentett támogatási intézkedések részben működési támogatások. Ez különösen igaz a következő tevékenységekhez nyújtott támogatások esetében: meglévő berendezések szétszerelése és áthelyezése, a gyártási folyamathoz kapcsolódó minőségellenőrzési szoftverprogramok, adatbázisok létrehozása, valamint hálózatépítés, reklámkampányok és marketing.

A bejelentett intézkedések egy része több csoportmentességi szabályozás hatálya alá tartozik, közelebbről a KKV csoportmentességi, a képzési csoportmentességi, illetve a KKV-knek szóló K+F csoportmentességi szabályozások alá. A kedvezményezettek kizárólag az EK meghatározása szerinti KKV-k. A program figyelembe veszi Görögország 2000–2006-ra szóló jelenlegi regionális támogatási térképét, valamint a hatályos támogatási plafonokat, és 2006. december 31-ig marad érvényben. A teljes költségvetés mintegy 150 millió eurót tesz ki.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a támogatási program állami támogatásnak minősül. Állami forrásokat vesz igénybe, előnyt biztosít a kedvezményezetteknek, szelektív, és befolyásolja a kereskedelmet.

A Bizottság vizsgálatnak vetette alá a programot az EK-Szerződés 87. cikke alapján, közelebbről a nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági iránymutatások, valamint a KKV-k és a foglalkoztatás csoportmentességi szabályozása alapján.

A Bizottság megállapítja, hogy a bejelentett támogatási intézkedés részben működési támogatás, mivel a vállalkozások folyó kiadásainak csökkentésére szolgál. Mivel a támogatási intézkedés révén orvosolandó speciális hátrányok nincsenek megfelelő bizonyítékokkal alátámasztva, a Bizottságnak több információra van szüksége a működési támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségének értékeléséhez.

A program a görög gazdaság meghatározott szektoraira, nevezetesen a textil-, ruházati és bőriparra irányul. A Bizottság véleménye szerint az egyetlen tevékenységi területre korlátozódó támogatás jelentős hatással lehet az érintett piacon zajló versenyre, ugyanakkor a regionális fejlesztésre gyakorolt hatása valószínűleg túl korlátozott.

A Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy az ilyen, egyetlen gazdasági ágazatra korlátozódó támogatási program szerves részét képezi-e a regionális fejlesztési stratégiának. Görögország nem adott magyarázatot arra, hogy a fennálló átfogó horizontális támogatási rendszer miért nem elegendő a regionális fejlesztés folyamatának elindítására. Ezenkívül a textil-, ruházati és bőriparban erős a verseny, és a tagállamok között élénk kereskedelem zajlik. Ezért egy ilyen program jóváhagyása Görögországban komoly versenytorzító hatással fenyegetne.

A Bizottságnak a fentiekre tekintettel az intézkedés első előzetes értékelését követően fenntartásai vannak azzal kapcsolatban, hogy a támogatási program összeegyeztethető-e, illetve mennyire egyeztethető össze a közös piaccal. A Bizottság az érdekelt felektől adatokat kíván begyűjteni.

Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy az állami támogatási intézkedés közös piaccal való összeegyeztethetőségének ellenőrzésére kezdeményezi a 659/1999/EK tanácsi rendelet 6. cikke szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Η Επιτροπή επιθυμεί να ενημερώσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις πληροφορίες που έχει στη διάθεσή της και που υποβλήθηκαν από τις αρχές της χώρας σας σχετικά με το προαναφερόμενο μέτρο, αποφάσισε να κινήσει την επίσημη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης ΕΚ.

1.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

2.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ

Στόχος του καθεστώτος

Νομική βάση του καθεστώτος

Μορφές της ενίσχυσης

Επιλέξιμα σχέδια και δαπάνες

Αποδέκτες

Ένταση των ενισχύσεων

Άλλοι όροι

Διάρκεια και προϋπολογισμός του καθεστώτος

Σώρευση ενισχύσεων

3.   ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ

Νομιμότητα

Χαρακτήρας του καθεστώτος ως κρατικής ενίσχυσης

Συμβιβάσιμο του μέτρου ενίσχυσης

4.   ΑΠΟΦΑΣΗ

----

(1)  Οι κωδικοί NACE: ΔB.17.00 — Παραγωγή κλωστοϋφαντουργικών ινών, ΔB.18.00 — Κατασκευή ειδών ενδυμασίας· κατεργασία και βαφή γουναρικών· ΔΓ.19.00 — Κατεργασία και δέρψη δέρματος· κατασκευή ειδών ταξιδίου (αποσκευών), τσαντών, ειδών σελοποιίας, ειδών σαγματοποιίας και υποδημάτων, 743, 748.9.

(2)  ΦΕΚ 168/A/1994.

(3)  ΦΕΚ 114/A/1995.

(4)  ΦΕΚ 92/A/1997.

(5)  A/30736, A.Π. Φ6410/Α/705.

(6)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 364/2004 της 25ης Φεβρουαρίου 2004 για την τροποποίηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 70/2001 όσον αφορά την επέκταση του πεδίου εφαρμογής του ώστε να συμπεριλαμβάνει τις ενισχύσεις για έρευνα και ανάπτυξη, ΕΕ L 63 της 28.2.2004, σ. 22.

(7)  Α/34500, Α.Π. Φ6410/Α/5286.

(8)ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ. 2.

(9)  A/30736, A.Π. Φ6410/Α/705.

(10)  Ο ελληνικός χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων για την περίοδο 2000-2006 εγκρίθηκε από την Επιτροπή με την επιστολή N469/1999 SG(2000) D/100661 της 21.1.2000 όπως τροποποιήθηκε με την απόφαση της Επιτροπής N349/02 της 17.2.2002.

(11)  Α/34500, Α.Π. Φ6410/Α/5286.

(12)ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ. 9.

(13)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 70/2001 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2001, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις, ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ. 33.

(14)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 2204/2002 της Επιτροπής, της 12ης Δεκεμβρίου 2002, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις στην απασχόληση, ΕΕ L 337 της 13.12.2002, σ. 3.

(15)  Βλ. επίσης τμήμα 2 των ΚΕΠΧ.

----

----

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatására történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 12-i 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/10)

----

(1)  Kivéve a hajógyártást, illetve minden olyan más ágazatot, amelyre speciális szabályok vonatkoznak az adott ágazatban nyújtott összes állami támogatásra vonatkozó rendeletek és irányelvek értelmében.

----

----

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/11)

----

(1)  Ezt a programot a 68/2001/EK bizottsági rendelet felülvizsgálatát követően alkalmazandó szabályok szerint módosítják. 

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4504 – SFR/TELE 2 France)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/12)

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

----

----

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4501 – HAL/Egeria/NB)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/13)

----

(1)HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

----

----

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4242 – Thermo Electron/Fisher Scientific)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/14)

2006. november 9-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(2) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

----

----

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4271 – Daikin/OYL)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/15)

2006. október 2-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

----

----

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4428 – AXA/Gerflor)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 297/16)

2006. november 15-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

----

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

----

Az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1f. pontjában említett jogszabály (az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet) értelmében nyújtott állami támogatásokról az EFTA-államok által szolgáltatott információ

(2006/C 297/17)

----

EFTA-bíróság

----

BÍRÓSÁGI ÍTÉLET

(2006. május 3.)

az E-3/05.,

EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság ügyben

(Valamely szerződő fél kötelezettségteljesítésének elmulasztása – A munkavállalók szabad mozgása – Migráns munkavállalók esetében szociális biztonsági rendszer az alkalmazási országtól eltérő EGT-államban lakóhellyel rendelkező családtagok számára – A családi ellátást illető, lakóhelyre vonatkozó regionális követelmények – Az 1408/71/EGK rendelet 73. cikke – Az 1612/68/EGK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése – Megkülönböztetés – Indokolás a fenntartható rendezés elősegítése alapján)

(2006/C 297/18)

Az E-3/05 sz. ügy, EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Norvég Királyság – a Norvég Királyságnak az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével igazított EGT-megállapodás VI. mellékletének 1. pontjában hivatkozott jogi aktus (a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet) 73. cikkéből eredő kötelezettségei teljesítésének elmulasztását, vagylagosan ugyanezen követelmény fenntartásával, a Norvég Királyságnak az EGT-megállapodáshoz annak 1. jegyzőkönyvével igazított EGT-megállapodás V. mellékletének 2. pontjában hivatkozott jogi aktus (a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK tanácsi rendelet) 7. cikke (2) bekezdéséből eredő kötelezettségei teljesítésének elmulasztását megállapító nyilatkozatra irányuló KÉRVÉNY vonatkozásában a Carl Baudenbacher elnökből, valamint Henrik Bull és Thorgeir Örlygsson (előadó bíró) bírókból álló Bíróság 2006. május 3-án az alábbi ítéletet hozta:

----

----

A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

(2006. június 29.)

az E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 és E-9/05 számú,

EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Liechtensteini Hercegség egyesített ügyekben

(Szerződő fél kötelezettségeinek elmulasztása – A Bizottság 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről – Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/19/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról (Hozzáférési irányelv) – Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/20/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről (Engedélyezési irányelv) – Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv))

(2006/C 297/19)

Az E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 és E-9/05 számú, EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Lichtensteini Hercegség egyesített ügyekben – az EGT-Megállapodás 1. jegyzőkönyvével és annak XIV. és XI. mellékletében szereplő ágazati kiigazításokkal az EGT-Megállapodáshoz igazított, az EGT-Megállapodás XIV. mellékletének 13a. és XI. mellékletének 5cj., 5ck., 5cl. és 5cm. pontjában meghatározott jogi aktusok, azaz a 2002. szeptember 16-i 2002/77/EK bizottsági irányelv, és a 2002. március 7-i 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK és 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések megszabott határidőn belül történő elfogadásának vagy azok EFTA Felügyeleti Hatóságnál való bejelentésének elmulasztásával a fenti jogi aktusok és az EGT-Megállapodás 7. cikke alapján a Lichtensteini Hercegség számára fennálló kötelezettségek nem teljesítését megállapító nyilatkozatra irányuló KÉRVÉNY vonatkozásában a Carl Baudenbacher elnökből, valamint Thorgeir Örlygsson és Henrik Bull (előadó bíró) bírókból álló Bíróság 2006. június 29-én az alábbi ítéletet hozta:

----

Helyesbítések

----

Helyesbítés az N. 625/06 – Olaszország állami támogatáshoz

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 291., 2006. november 30.)

(2006/C 297/20)

A 16. oldalon, a második sorban, „Támogatás száma”:

a következő szövegrész:

„N. 625/06”

helyesen:

„N 625/06”.

----

----

Helyesbítés az N. 51/06 – Olaszország állami támogatáshoz

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 291., 2006. november 30.)

(2006/C 297/21)

A 17. oldalon, a második sorban, „Támogatás száma”:

a következő szövegrész:

„N. 51/06”

helyesen:

„NN 51/06”.

----

----

UK-Cardiff: Menetrend szerinti légi járatok működtetése

Helyesbítés az Egyesült Királyság által a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében kiírt, Cardiff és az angelsey-i RAF Valley közötti menetrend szerinti légi járatok működtetéséről szóló ajánlattételi felhíváshoz

(Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 248., 2006. október 14.)

(„Kiegészítés az Európai Unió Hivatalos Lapjához”, 2006.10.14-i S 197. szám, nyílt eljárás, 208709-2006)

(2006/C 297/22)

Head of Procurement, Procurement Branch 6, RNR Division, Room 2-045, National Assembly for Wales, Cathays Park, Cardiff CF10 3NQ, United Kingdom.

Eredeti szöveg:

9.   Az ajánlatok benyújtási határideje: Egy hónappal e hirdetmény megjelenése után.

Helyesbített szöveg:

9.   Az ajánlatok benyújtási határideje: 

----