# Uradni list C 57/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 57 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5010. marec 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 57

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5010. marec 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Odbor regij |
| | 67. plenarno zasedanje 6. in 7. decembra 2006 |
| 2007/C 057/01 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Za trajnostni evropski vinski sektor | 1 |
| 2007/C 057/02 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije: Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje | 7 |
| 2007/C 057/03 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o izvajanju nacionalnih ukrepov na področju soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom | 11 |
| 2007/C 057/04 | Mnenje Odbora regij o vlogi podeželskih občin pri razvoju evropskih območij | 18 |
| 2007/C 057/05 | Osnutek mnenja Odbora regij o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: | 25 |
| 2007/C 057/06 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o strategiji za rast in delovna mesta ter reformi evropske kohezijske politike — Četrto poročilo o napredku glede kohezije | 27 |
| 2007/C 057/07 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010 | 29 |
| 2007/C 057/08 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone Socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji | 34 |
| 2007/C 057/09 | Resolucija Odbora regij o zakonodajnem in delovnem programu Evropske Komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2007 | 39 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

67. plenarno zasedanje 6. in 7. decembra 2006

2007/C 057/01

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Za trajnostni evropski vinski sektor

1

2007/C 057/02

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije: Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje

7

2007/C 057/03

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o izvajanju nacionalnih ukrepov na področju soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom

11

2007/C 057/04

Mnenje Odbora regij o vlogi podeželskih občin pri razvoju evropskih območij

18

2007/C 057/05

Osnutek mnenja Odbora regij o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu:

25

2007/C 057/06

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o strategiji za rast in delovna mesta ter reformi evropske kohezijske politike — Četrto poročilo o napredku glede kohezije

27

2007/C 057/07

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010

29

2007/C 057/08

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone Socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji

34

2007/C 057/09

Resolucija Odbora regij o zakonodajnem in delovnem programu Evropske Komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2007

39

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

67. plenarno zasedanje 6. in 7. decembra 2006

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/1

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Za trajnostni evropski vinski sektor

(2007/C 57/01)

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Za trajnostni evropski vinski sektor“ (COM(2006) 319 konč.);

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije — Povzetek presoje vpliva kot priloge k sporočilu Komisije „Za trajnostni evropski vinski sektor“ (SEC(2006) 780 final);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 22. junija 2006, da na podlagi člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za pripravo mnenja;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 25. aprila 2006, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja;

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino;

ob upoštevanju
  naknadne ocene skupne ureditve trga za vino, ki jo je financirala Evropska komisija;

ob upoštevanju sklepov seminarja o vinu z naslovom „Izzivi in priložnosti za evropska vina“ (Bruselj, 16. februar 2006);

ob upoštevanju sklepov javne izmenjave mnenj, ki jo je organiziral odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja Evropskega parlamenta in ki je potekala na javni seji z naslovom „Za trajnostni evropski vinski sektor“ (Bruselj, 12. julij 2006);

ob upoštevanju sklepov V. mednarodnega vinskega foruma (La Rioja, 28., 29. in 30. marec 2006);

ob upoštevanju sklepov XXIX. svetovnega kongresa o vinski trti in vinu in IV. generalne skupščine Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino (O.I.V.) (La Rioja, 26.-30. junij 2006);

ob upoštevanju sklepov skupščine evropskih vinogradniških regij z dne 20. julija 2006 v Brnu;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CDR 257/2006 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 6. oktobra 2006 (poročevalec: g. Pedro SANZ ALONSO, predsednik avtonomne skupnosti La Rioja (ES-EPP)) —

na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališče Odbora regij

1.1   Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 1.1.1 | meni, da v predlogih Komisije ni posebej omenjena lokalna in regionalna raznolikost; |
| --- | --- |

1.1.1

meni, da v predlogih Komisije ni posebej omenjena lokalna in regionalna raznolikost;

| 1.1.2 | podpira odločitev Komisije za reformo vinskega sektorja zaradi upada potrošnje, strukturnih neravnovesij v proizvodnji in trženju, ter vse večje konkurenčnosti na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

1.1.2

podpira odločitev Komisije za reformo vinskega sektorja zaradi upada potrošnje, strukturnih neravnovesij v proizvodnji in trženju, ter vse večje konkurenčnosti na svetovnem trgu;

| 1.1.3 | obžaluje, da Komisija v svojem predlogu ne upošteva vloge vinogradništva pri ohranjanju kmetijstva in kulturne krajine, zaščiti podeželskega okolja in urejanju prostora. Predlog daje prednost zgolj gospodarskim vidikom in zanemarja kmetijski sektor na splošno, zlasti pa vinski sektor; |
| --- | --- |

1.1.3

obžaluje, da Komisija v svojem predlogu ne upošteva vloge vinogradništva pri ohranjanju kmetijstva in kulturne krajine, zaščiti podeželskega okolja in urejanju prostora. Predlog daje prednost zgolj gospodarskim vidikom in zanemarja kmetijski sektor na splošno, zlasti pa vinski sektor;

| 1.1.4 | se strinja z ohranjanjem posebne skupne ureditve trga za vino; |
| --- | --- |

1.1.4

se strinja z ohranjanjem posebne skupne ureditve trga za vino;

| 1.1.5 | opozarja na pomanjkanje socialne in socio-ekonomske vizije v predlogu Komisije; |
| --- | --- |

1.1.5

opozarja na pomanjkanje socialne in socio-ekonomske vizije v predlogu Komisije;

| 1.1.6 | se strinja s Komisijo, da je treba državam članicam zagotoviti kar največjo možno prožnost, da bodo lahko predlagale rešitve, ki bodo ustrezale specifičnim lokalnim in regionalnim zahtevam; |
| --- | --- |

1.1.6

se strinja s Komisijo, da je treba državam članicam zagotoviti kar največjo možno prožnost, da bodo lahko predlagale rešitve, ki bodo ustrezale specifičnim lokalnim in regionalnim zahtevam;

| 1.1.7 | zato podpira predlog Komisije glede spodbujanja večje subsidiarnosti za države članice in njihove regije; |
| --- | --- |

1.1.7

zato podpira predlog Komisije glede spodbujanja večje subsidiarnosti za države članice in njihove regije;

| 1.1.8 | vendar poudarja, da je treba za politike Skupnosti določiti horizontalna merila, na podlagi katerih bo mogoče oblikovati globalno vizijo evropskega vinskega sektorja; |
| --- | --- |

1.1.8

vendar poudarja, da je treba za politike Skupnosti določiti horizontalna merila, na podlagi katerih bo mogoče oblikovati globalno vizijo evropskega vinskega sektorja;

| 1.1.9 | je kritičen do pristopa Komisije, s pomočjo katerega naj bi ponovno vzpostavili ravnovesje z izkrčitvijo 400 000 hektarjev. Izjave v dokumentu Komisije o pomembnosti evropskega vinskega sektorja, kakovosti naših vin in njihovem pomenu za gospodarstvo so v nasprotju z njenim pristopom do zmanjšanja proizvodnje z izkrčitvijo trt, hkrati pa ne upošteva konstruktivnejših predlogov, kot sta na primer pridobivanje novih tržišč ali konkurenca vinu iz „novega sveta“; |
| --- | --- |

1.1.9

je kritičen do pristopa Komisije, s pomočjo katerega naj bi ponovno vzpostavili ravnovesje z izkrčitvijo 400 000 hektarjev. Izjave v dokumentu Komisije o pomembnosti evropskega vinskega sektorja, kakovosti naših vin in njihovem pomenu za gospodarstvo so v nasprotju z njenim pristopom do zmanjšanja proizvodnje z izkrčitvijo trt, hkrati pa ne upošteva konstruktivnejših predlogov, kot sta na primer pridobivanje novih tržišč ali konkurenca vinu iz „novega sveta“;

| 1.1.10 | opozarja na potrebo po izboljšanju obveščanja javnosti, pri čemer bi priporočali povečevanje zmernega uživanja vina; |
| --- | --- |

1.1.10

opozarja na potrebo po izboljšanju obveščanja javnosti, pri čemer bi priporočali povečevanje zmernega uživanja vina;

| 1.1.11 | poudarja, da morajo ukrepi obveščanja in promocije predstaviti tudi potencialne pozitivne učinke zmernega pitja vina na zdravje, prispevek vinogradništva k dobri rabi zemljišč ter okoljske prednosti pridelave vina; |
| --- | --- |

1.1.11

poudarja, da morajo ukrepi obveščanja in promocije predstaviti tudi potencialne pozitivne učinke zmernega pitja vina na zdravje, prispevek vinogradništva k dobri rabi zemljišč ter okoljske prednosti pridelave vina;

| 1.1.12 | poudarja, da je treba pri izvajanju reforme skupne ureditve trga za vino preprečiti, da bi prišlo do zloma socio-ekonomske strukture evropskega vinogradništva. |
| --- | --- |

1.1.12

poudarja, da je treba pri izvajanju reforme skupne ureditve trga za vino preprečiti, da bi prišlo do zloma socio-ekonomske strukture evropskega vinogradništva.

1.2   Težave sedanje skupne ureditve trga za vino

Odbor regij

| 1.2.1 | meni, da sedanja skupna ureditev trga ni prinesla zadovoljivih odgovorov na področju ureditve, strukturiranja, razvoja in konkurenčnosti evropskega vinskega sektorja v okviru globaliziranega gospodarstva, in sicer glede na vidike, kot so trg, urejanje pridelovalne zmogljivosti, enološki postopki, razvrščanje sort, označevanje, zdravje in obveščanje; |
| --- | --- |

1.2.1

meni, da sedanja skupna ureditev trga ni prinesla zadovoljivih odgovorov na področju ureditve, strukturiranja, razvoja in konkurenčnosti evropskega vinskega sektorja v okviru globaliziranega gospodarstva, in sicer glede na vidike, kot so trg, urejanje pridelovalne zmogljivosti, enološki postopki, razvrščanje sort, označevanje, zdravje in obveščanje;

| 1.2.2 | potrjuje podatke Komisije o upadu porabe vina v Evropi in trenutnem strukturnem presežku v proizvodnji, kot tudi podatke, po katerih uvoz hitreje narašča kot izvoz; |
| --- | --- |

1.2.2

potrjuje podatke Komisije o upadu porabe vina v Evropi in trenutnem strukturnem presežku v proizvodnji, kot tudi podatke, po katerih uvoz hitreje narašča kot izvoz;

| 1.2.3 | poudarja, da morajo pridelovalci vina Skupnosti postati konkurenčnejši na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

1.2.3

poudarja, da morajo pridelovalci vina Skupnosti postati konkurenčnejši na svetovnem trgu;

| 1.2.4 | se strinja s Komisijo, da je treba urediti pridelovalne zmogljivosti zaradi povečanja donosa v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

1.2.4

se strinja s Komisijo, da je treba urediti pridelovalne zmogljivosti zaradi povečanja donosa v nekaterih državah članicah;

| 1.2.5 | izraža zaskrbljenost glede dejstva, da je program prestrukturiranja in spreminjanja namembnosti v nekaterih primerih iznakazil cilj iskanja kakovosti zaradi povečanja proizvodnje; |
| --- | --- |

1.2.5

izraža zaskrbljenost glede dejstva, da je program prestrukturiranja in spreminjanja namembnosti v nekaterih primerih iznakazil cilj iskanja kakovosti zaradi povečanja proizvodnje;

| 1.2.6 | ugotavlja, da v nekaterih državah članicah še zmeraj obstajajo vinogradi, ki ne upoštevajo predpisov, kar povečuje neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem ter povzroča izkrivljanje konkurence med pridelovalci vina; |
| --- | --- |

1.2.6

ugotavlja, da v nekaterih državah članicah še zmeraj obstajajo vinogradi, ki ne upoštevajo predpisov, kar povečuje neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem ter povzroča izkrivljanje konkurence med pridelovalci vina;

| 1.2.7 | se strinja s Komisijo, da ukrepi za podporo trgu v obliki krizne destilacije niso bili dovolj učinkoviti, da bi pridelovalcem vina zagotovili dohodek; |
| --- | --- |

1.2.7

se strinja s Komisijo, da ukrepi za podporo trgu v obliki krizne destilacije niso bili dovolj učinkoviti, da bi pridelovalcem vina zagotovili dohodek;

| 1.2.8 | izraža svojo zaskrbljenost glede pretvorbe ukrepa krizne destilacije, ki bi morala biti le začasen ukrep, v strukturni ukrep. S tem je krizna destilacija postala ena osrednjih točk sedanjega finančnega okvira, kar pomeni, da je za ukrepe za izboljšanje kakovosti in trženje/potrošnjo na razpolago manj sredstev; meni, da je poleg destilacije stranskih proizvodov treba obravnavati tudi destilacijo pitnega alkohola. Poudarja, da mora alkohol, pridobljen z destilacijo stranskih proizvodov, predstavljati vsaj 15 % alkohola, ki je v osnovni surovini; |
| --- | --- |

1.2.8

izraža svojo zaskrbljenost glede pretvorbe ukrepa krizne destilacije, ki bi morala biti le začasen ukrep, v strukturni ukrep. S tem je krizna destilacija postala ena osrednjih točk sedanjega finančnega okvira, kar pomeni, da je za ukrepe za izboljšanje kakovosti in trženje/potrošnjo na razpolago manj sredstev; meni, da je poleg destilacije stranskih proizvodov treba obravnavati tudi destilacijo pitnega alkohola. Poudarja, da mora alkohol, pridobljen z destilacijo stranskih proizvodov, predstavljati vsaj 15 % alkohola, ki je v osnovni surovini;

| 1.2.9 | pozdravlja ohranitev zasebnega skladiščenja kot učinkovitega sredstva za urejanje trga in predlaga prožnejšo uporabo tega sredstva, da se olajša dostop do njega; |
| --- | --- |

1.2.9

pozdravlja ohranitev zasebnega skladiščenja kot učinkovitega sredstva za urejanje trga in predlaga prožnejšo uporabo tega sredstva, da se olajša dostop do njega;

| 1.2.10 | se strinja, da mora Mednarodna organizacija za vinsko trto in vino (O.I.V.) izdelati seznam vseh enoloških postopkov, ter zahteva, da se ti določijo na podlagi znanstvenih in tehničnih študij; zagotoviti morajo seveda vsa jamstva za varno hrano; |
| --- | --- |

1.2.10

se strinja, da mora Mednarodna organizacija za vinsko trto in vino (O.I.V.) izdelati seznam vseh enoloških postopkov, ter zahteva, da se ti določijo na podlagi znanstvenih in tehničnih študij; zagotoviti morajo seveda vsa jamstva za varno hrano;

| 1.2.11 | opozarja, da ti enološki postopki na noben način ne smejo zavajati potrošnika in spreminjati sedanjih postopkov, ki so v očeh potrošnika jamstvo za kakovost. To bi škodilo tistim evropskim regijam, ki pridelujejo vino s tradicionalnimi enološkimi postopki, usmerjenimi h kakovosti končnega izdelka, ali, kot je navedeno v tretji alinei točke „Cilji nove politike EU o vinu“ dokumenta Komisije, s postopki, „ki ohranja[jo] najboljše tradicije proizvodnje vina v EU ...“; |
| --- | --- |

1.2.11

opozarja, da ti enološki postopki na noben način ne smejo zavajati potrošnika in spreminjati sedanjih postopkov, ki so v očeh potrošnika jamstvo za kakovost. To bi škodilo tistim evropskim regijam, ki pridelujejo vino s tradicionalnimi enološkimi postopki, usmerjenimi h kakovosti končnega izdelka, ali, kot je navedeno v tretji alinei točke „Cilji nove politike EU o vinu“ dokumenta Komisije, s postopki, „ki ohranja[jo] najboljše tradicije proizvodnje vina v EU ...“;

| 1.2.12 | ugotavlja, da pretirano zapletena ureditev na področju definicij, enoloških postopkov in razvrščanja vin povzroča zmedo pri potrošnikih in zato predlaga, da se ta ureditev poenostavi; |
| --- | --- |

1.2.12

ugotavlja, da pretirano zapletena ureditev na področju definicij, enoloških postopkov in razvrščanja vin povzroča zmedo pri potrošnikih in zato predlaga, da se ta ureditev poenostavi;

| 1.2.13 | se strinja, da bi poenostavitev označevanja lahko koristila vinom nižje kakovosti, ki na noben drug način ne morejo postati prepoznavna in zaradi tega bolj konkurenčna na trgih. Nasprotuje pa možnosti, da bi se označevanje, ki je bilo do sedaj dovoljeno le za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), uporabljalo na način, ki bi škodil zelo uspešnim vinom, pridelanim v skladu s tradicionalnim evropskim modelom kakovosti; |
| --- | --- |

1.2.13

se strinja, da bi poenostavitev označevanja lahko koristila vinom nižje kakovosti, ki na noben drug način ne morejo postati prepoznavna in zaradi tega bolj konkurenčna na trgih. Nasprotuje pa možnosti, da bi se označevanje, ki je bilo do sedaj dovoljeno le za kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju (pdpo), uporabljalo na način, ki bi škodil zelo uspešnim vinom, pridelanim v skladu s tradicionalnim evropskim modelom kakovosti;

| 1.2.14 | izraža zaskrbljenost zaradi povečevanja uživanja alkohola med mladimi, kljub dejstvu, da se je v zadnjih letih pitje vina med mladimi močno zmanjšalo, in opozarja, da je treba morebitne ukrepe za obveščanje o potencialnih negativnih učinkih vina za zdravje dopolniti z informacijami o tem, da mladi težijo k posnemanju odnosa odraslih do alkohola. Poleg tega je treba določiti omejitev vsebnosti alkohola, ki bi se uporabljala za mlade. |
| --- | --- |

1.2.14

izraža zaskrbljenost zaradi povečevanja uživanja alkohola med mladimi, kljub dejstvu, da se je v zadnjih letih pitje vina med mladimi močno zmanjšalo, in opozarja, da je treba morebitne ukrepe za obveščanje o potencialnih negativnih učinkih vina za zdravje dopolniti z informacijami o tem, da mladi težijo k posnemanju odnosa odraslih do alkohola. Poleg tega je treba določiti omejitev vsebnosti alkohola, ki bi se uporabljala za mlade.

1.3   Cilji evropskega vinskega sektorja

Odbor regij

| 1.3.1 | podpira ohranitev konkurenčnega in trajnostnega evropskega vinskega sektorja; |
| --- | --- |

1.3.1

podpira ohranitev konkurenčnega in trajnostnega evropskega vinskega sektorja;

| 1.3.2 | podpira oblikovanje takšnega vinskega sistema, ki bo temeljil na jasnih, preprostih in učinkovitih pravilih, ki bodo omogočila vzpostavitev ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem; |
| --- | --- |

1.3.2

podpira oblikovanje takšnega vinskega sistema, ki bo temeljil na jasnih, preprostih in učinkovitih pravilih, ki bodo omogočila vzpostavitev ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem;

| 1.3.3 | podpira predlog Komisije za oblikovanje takšnega vinskega sistema, ki bo ohranil najboljše tradicije EU pri pridelavi vina, okrepil socialno tkivo v podeželskih območjih ter zagotavljal spoštovanje okolja, čeprav so nekateri ukrepi, ki jih Komisija predlaga v svojem dokumentu, v nasprotju s temi dobrimi namerami, posebej krčenje nasadov trte, do katerega naj bi prišlo predvsem na območjih z manjšim donosom; |
| --- | --- |

1.3.3

podpira predlog Komisije za oblikovanje takšnega vinskega sistema, ki bo ohranil najboljše tradicije EU pri pridelavi vina, okrepil socialno tkivo v podeželskih območjih ter zagotavljal spoštovanje okolja, čeprav so nekateri ukrepi, ki jih Komisija predlaga v svojem dokumentu, v nasprotju s temi dobrimi namerami, posebej krčenje nasadov trte, do katerega naj bi prišlo predvsem na območjih z manjšim donosom;

| 1.3.4 | zagovarja stališče, da mora reforma skupne ureditve trga za vino temeljiti na dveh stebrih: kakovosti in obveščanju, da bi zagotovili večje tržišče za evropska vina. |
| --- | --- |

1.3.4

zagovarja stališče, da mora reforma skupne ureditve trga za vino temeljiti na dveh stebrih: kakovosti in obveščanju, da bi zagotovili večje tržišče za evropska vina.

1.4   Možnosti, ki jih je Komisija zavrnila

Odbor regij

| 1.4.1 | se strinja s Komisijo glede zavračanja treh možnosti: ohranitve zdajšnjega stanja, reforme skupne ureditve trga za vino skladno z modelom reforme SKP in deregulacije trga za vino. |
| --- | --- |

1.4.1

se strinja s Komisijo glede zavračanja treh možnosti: ohranitve zdajšnjega stanja, reforme skupne ureditve trga za vino skladno z modelom reforme SKP in deregulacije trga za vino.

1.5   Temeljita reforma skupne ureditve trga za vino

Odbor regij

| 1.5.1 | podpira izziv, ki ga predstavlja regulativni okvir in proizvodne strukture, da bi vzpostavili trajnostni in konkurenčni evropski vinski sektor z dolgoročno perspektivo; |
| --- | --- |

1.5.1

podpira izziv, ki ga predstavlja regulativni okvir in proizvodne strukture, da bi vzpostavili trajnostni in konkurenčni evropski vinski sektor z dolgoročno perspektivo;

| 1.5.2 | podpira odločitev, da se geografske označbe ne vključijo v ukrep liberalizacije pravic do sajenja, predlagane v Različici A, in predpostavlja, da bo ta izključitev označb iz liberalizacije pravic do sajenja veljala za zmeraj, tako kot to velja za preostali del sektorja, saj bo liberalizacija zelo škodovala evropskemu proizvodnemu modelu; |
| --- | --- |

1.5.2

podpira odločitev, da se geografske označbe ne vključijo v ukrep liberalizacije pravic do sajenja, predlagane v Različici A, in predpostavlja, da bo ta izključitev označb iz liberalizacije pravic do sajenja veljala za zmeraj, tako kot to velja za preostali del sektorja, saj bo liberalizacija zelo škodovala evropskemu proizvodnemu modelu;

| 1.5.3 | se ne strinja s pristopom, s katerim naj bi ponovno vzpostavili ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem s krčenjem nasadov, čemur bi sledila liberalizacija pravic do sajenja; |
| --- | --- |

1.5.3

se ne strinja s pristopom, s katerim naj bi ponovno vzpostavili ravnovesje med ponudbo in povpraševanjem s krčenjem nasadov, čemur bi sledila liberalizacija pravic do sajenja;

| 1.5.4 | izraža kritično stališče do tega predloga, ki bi ga lahko označili za premalo ambicioznega, saj neravnovesje na trgu rešuje s krčenjem pridelovalnih površin, ne predvideva pa možnosti okrepitve trženja; |
| --- | --- |

1.5.4

izraža kritično stališče do tega predloga, ki bi ga lahko označili za premalo ambicioznega, saj neravnovesje na trgu rešuje s krčenjem pridelovalnih površin, ne predvideva pa možnosti okrepitve trženja;

| 1.5.5 | se ne strinja s stališčem, da bo liberalizacija pravic do sajenja neposredno prispevala k povečanju konkurenčnosti sektorja z znižanjem proizvodnih stroškov, saj ne upošteva dejstva, da je prav strošek pravic do sajenja neposredno povezan s komercialnim uspehom proizvodov teh območij in je sam po sebi instrument za doseganje ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem na teh območjih; |
| --- | --- |

1.5.5

se ne strinja s stališčem, da bo liberalizacija pravic do sajenja neposredno prispevala k povečanju konkurenčnosti sektorja z znižanjem proizvodnih stroškov, saj ne upošteva dejstva, da je prav strošek pravic do sajenja neposredno povezan s komercialnim uspehom proizvodov teh območij in je sam po sebi instrument za doseganje ravnovesja med ponudbo in povpraševanjem na teh območjih;

| 1.5.6 | meni, da ni dobro, da se sistem, ki se uporablja za reformo sladkorja, uporablja kot model za reformo skupne ureditve trga za vino, saj bi to za zagotovitev kontinuitete pridelovanja pomenilo izginotje dobršnega dela pridelovalcev ter poleg tega spodbujalo uvoz vin v EU; |
| --- | --- |

1.5.6

meni, da ni dobro, da se sistem, ki se uporablja za reformo sladkorja, uporablja kot model za reformo skupne ureditve trga za vino, saj bi to za zagotovitev kontinuitete pridelovanja pomenilo izginotje dobršnega dela pridelovalcev ter poleg tega spodbujalo uvoz vin v EU;

| 1.5.7 | zavrača zamisel, da bi se eden od ciljev reforme skupne ureditve trga, in zlasti reforme skupne ureditve trga za vino, dosegel s pomočjo izkrčitve 400 000 ha, še posebej, ker je za ta cilj namenjenih le okoli 40 % skupnih sredstev za reformo in ker bo učinek na zmanjšanje proizvodnje zagotovo precej manjši od prvotno predvidenega; |
| --- | --- |

1.5.7

zavrača zamisel, da bi se eden od ciljev reforme skupne ureditve trga, in zlasti reforme skupne ureditve trga za vino, dosegel s pomočjo izkrčitve 400 000 ha, še posebej, ker je za ta cilj namenjenih le okoli 40 % skupnih sredstev za reformo in ker bo učinek na zmanjšanje proizvodnje zagotovo precej manjši od prvotno predvidenega;

| 1.5.8 | nasprotuje črtanju besed „S prvim dnem ...“ glede ukrepov upravljanja trga, ki, četudi jih je nedvomno mogoče izboljšati, tako glede njihove oblike kot uporabe, ne smejo biti ukinjeni brez prehodnega obdobja, da bo možno izkoristiti dobre lastnosti nekaterih od njih. V prehodnem obdobju bi bilo treba postopoma znižati zneske, namenjene tržnim ukrepom, hkrati pa okrepiti ukrepe za izboljšanje kakovosti, promocijo in trženje; |
| --- | --- |

1.5.8

nasprotuje črtanju besed „S prvim dnem ...“ glede ukrepov upravljanja trga, ki, četudi jih je nedvomno mogoče izboljšati, tako glede njihove oblike kot uporabe, ne smejo biti ukinjeni brez prehodnega obdobja, da bo možno izkoristiti dobre lastnosti nekaterih od njih. V prehodnem obdobju bi bilo treba postopoma znižati zneske, namenjene tržnim ukrepom, hkrati pa okrepiti ukrepe za izboljšanje kakovosti, promocijo in trženje;

| 1.5.9 | se strinja glede uvedbe instrumenta, imenovanega „nacionalni proračunski okvir“, če to ne bo privedlo do ponovne nacionalizacije SKP, vztraja na popolni in konkretni opredelitvi vseh ukrepov, za katere Unija odobri financiranje iz tega nacionalnega proračunskega okvira, in zahteva uporabo načela subsidiarnosti za regije pri upravljanju teh sredstev; |
| --- | --- |

1.5.9

se strinja glede uvedbe instrumenta, imenovanega „nacionalni proračunski okvir“, če to ne bo privedlo do ponovne nacionalizacije SKP, vztraja na popolni in konkretni opredelitvi vseh ukrepov, za katere Unija odobri financiranje iz tega nacionalnega proračunskega okvira, in zahteva uporabo načela subsidiarnosti za regije pri upravljanju teh sredstev;

| 1.5.10 | se strinja s predlogom, da bi države članice izvajale določene ukrepe obvladovanja kriz; |
| --- | --- |

1.5.10

se strinja s predlogom, da bi države članice izvajale določene ukrepe obvladovanja kriz;

| 1.5.11 | se strinja, da je treba omenjene ukrepe podrediti določenim skupnim predpisom, da bi preprečili, da bi nekateri od njih bili prikrita vrsta pomoči z ukrepi, kot je denimo pomoč trgu, ki bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence med pridelovalci držav članic; |
| --- | --- |

1.5.11

se strinja, da je treba omenjene ukrepe podrediti določenim skupnim predpisom, da bi preprečili, da bi nekateri od njih bili prikrita vrsta pomoči z ukrepi, kot je denimo pomoč trgu, ki bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence med pridelovalci držav članic;

| 1.5.12 | zavrača pristop Komisije do razvoja podeželja, ki spodbuja pridelovalce k opuščanju kmetijske dejavnosti z zelo specifičnimi gospodarskimi ukrepi, namesto da bi jih spodbujal k ohranjanju njihove dejavnosti, ki je eden od ključnih dejavnikov razvoja v podeželskih območjih, ter na splošno opozarja na mnenje Odbora in njegovo izjavo v zvezi s tem; |
| --- | --- |

1.5.12

zavrača pristop Komisije do razvoja podeželja, ki spodbuja pridelovalce k opuščanju kmetijske dejavnosti z zelo specifičnimi gospodarskimi ukrepi, namesto da bi jih spodbujal k ohranjanju njihove dejavnosti, ki je eden od ključnih dejavnikov razvoja v podeželskih območjih, ter na splošno opozarja na mnenje Odbora in njegovo izjavo v zvezi s tem;

| 1.5.13 | se ne strinja s tem, da nikjer ni omenjeno vinarstvo na zelo strmih pobočjih, ki je posebnost, ki stane več, vendar prispeva k varovanju okolja, oblikovanju krajine ter razvoju turizma na podeželju, s čimer spodbuja tudi trajnostni razvoj podeželja; |
| --- | --- |

1.5.13

se ne strinja s tem, da nikjer ni omenjeno vinarstvo na zelo strmih pobočjih, ki je posebnost, ki stane več, vendar prispeva k varovanju okolja, oblikovanju krajine ter razvoju turizma na podeželju, s čimer spodbuja tudi trajnostni razvoj podeželja;

| 1.5.14 | se ne strinja s prenosom skladov s prvega na drugi steber zaradi financiranja evropskega vinskega sektorja ter se zavzema za ohranitev proračunskega okvira za skupno ureditev trga; |
| --- | --- |

1.5.14

se ne strinja s prenosom skladov s prvega na drugi steber zaradi financiranja evropskega vinskega sektorja ter se zavzema za ohranitev proračunskega okvira za skupno ureditev trga;

| 1.5.15 | pozdravlja poudarek sporočila Komisije na poenostavitvi predpisov, njihovi jasnosti, preglednosti in učinkovitosti; |
| --- | --- |

1.5.15

pozdravlja poudarek sporočila Komisije na poenostavitvi predpisov, njihovi jasnosti, preglednosti in učinkovitosti;

| 1.5.16 | vendar ne odobrava prednosti, ki jo Komisija želi nameniti temeljiti reviziji trenutnega okvira predpisov na področju kakovosti z namenom okrepiti skladnost politike Skupnosti na področju kakovosti z mednarodnimi standardi. Četudi je ta uskladitev potrebna, pa ne more biti sama po sebi ustrezen cilj na področju kakovosti; |
| --- | --- |

1.5.16

vendar ne odobrava prednosti, ki jo Komisija želi nameniti temeljiti reviziji trenutnega okvira predpisov na področju kakovosti z namenom okrepiti skladnost politike Skupnosti na področju kakovosti z mednarodnimi standardi. Četudi je ta uskladitev potrebna, pa ne more biti sama po sebi ustrezen cilj na področju kakovosti;

| 1.5.17 | podpira uporabo evropskega koncepta kakovostnih vin, temelječega na geografskem poimenovanju (pdpo- kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju), na mednarodni ravni. Ta koncept je treba okrepiti, potrditi, promovirati in ovrednotiti; |
| --- | --- |

1.5.17

podpira uporabo evropskega koncepta kakovostnih vin, temelječega na geografskem poimenovanju (pdpo- kakovostna vina, pridelana na določenem pridelovalnem območju), na mednarodni ravni. Ta koncept je treba okrepiti, potrditi, promovirati in ovrednotiti;

| 1.5.18 | pozdravlja predlog za povečanje vloge medstrokovnih organizacij, da bodo lahko nadzorovale in upravljale kakovost vin, pridelanih na njihovih območjih. Zato bi bilo treba zbirati, razširjati in uporabljati v praksi najboljše izkušnje s tega področja; |
| --- | --- |

1.5.18

pozdravlja predlog za povečanje vloge medstrokovnih organizacij, da bodo lahko nadzorovale in upravljale kakovost vin, pridelanih na njihovih območjih. Zato bi bilo treba zbirati, razširjati in uporabljati v praksi najboljše izkušnje s tega področja;

| 1.5.19 | se strinja s potrebo po okrepitvi kontrolnih sistemov in instrumentov, ki morajo zagotoviti potrebna jamstva potrošnikom; |
| --- | --- |

1.5.19

se strinja s potrebo po okrepitvi kontrolnih sistemov in instrumentov, ki morajo zagotoviti potrebna jamstva potrošnikom;

| 1.5.20 | kritično ocenjuje revizijo pristojnosti, predvsem prenos pristojnosti Sveta na Evropsko komisijo, in meni, da je to nepotrebno; |
| --- | --- |

1.5.20

kritično ocenjuje revizijo pristojnosti, predvsem prenos pristojnosti Sveta na Evropsko komisijo, in meni, da je to nepotrebno;

| 1.5.21 | se strinja, da je treba priznati enološke postopke Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino ter da jih je treba preveriti. Analize enoloških postopkov morajo vsekakor temeljiti na znanstvenih poročilih, podpirati pa jih morajo rezultati raziskovalnih projektov, izvedenih v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.5.21

se strinja, da je treba priznati enološke postopke Mednarodne organizacije za vinsko trto in vino ter da jih je treba preveriti. Analize enoloških postopkov morajo vsekakor temeljiti na znanstvenih poročilih, podpirati pa jih morajo rezultati raziskovalnih projektov, izvedenih v Evropski uniji;

| 1.5.22 | zahteva ohranitev najvišje dovoljene stopnje obogatitve (z grozdnim moštom) na 2 %; |
| --- | --- |

1.5.22

zahteva ohranitev najvišje dovoljene stopnje obogatitve (z grozdnim moštom) na 2 %;

| 1.5.23 | se ne strinja s samodejno odobritvijo uporabe enoloških postopkov Mednarodne organizacije za vino in vinsko trto, tudi v primerih, ko so vina namenjena izvozu na območja, kjer so ti postopki že potrjeni. Vse postopke je treba preveriti, kot je navedeno v prejšnji točki; |
| --- | --- |

1.5.23

se ne strinja s samodejno odobritvijo uporabe enoloških postopkov Mednarodne organizacije za vino in vinsko trto, tudi v primerih, ko so vina namenjena izvozu na območja, kjer so ti postopki že potrjeni. Vse postopke je treba preveriti, kot je navedeno v prejšnji točki;

| 1.5.24 | pozdravlja zagotovitev upoštevanja najnižje sprejemljive ravni skrbi za okolje pri pridelavi in staranju vina. Omeniti je treba preizkuse, ki jih je financirala pobuda LIFE in ki lahko dajo zelo koristne informacije; |
| --- | --- |

1.5.24

pozdravlja zagotovitev upoštevanja najnižje sprejemljive ravni skrbi za okolje pri pridelavi in staranju vina. Omeniti je treba preizkuse, ki jih je financirala pobuda LIFE in ki lahko dajo zelo koristne informacije;

| 1.5.25 | se strinja s predlogom za poenostavitev predpisov za označevanje s pomočjo enotnega pravnega okvira, ki bi veljal za vse kategorije vina. Pri tem pa ponovno podarja, da je treba preprečiti zmedo pri potrošniku, zaradi česar morajo biti označbe preproste in jasne ter morajo ustrezati interesom potrošnika; |
| --- | --- |

1.5.25

se strinja s predlogom za poenostavitev predpisov za označevanje s pomočjo enotnega pravnega okvira, ki bi veljal za vse kategorije vina. Pri tem pa ponovno podarja, da je treba preprečiti zmedo pri potrošniku, zaradi česar morajo biti označbe preproste in jasne ter morajo ustrezati interesom potrošnika;

| 1.5.26 | opozarja na tveganje, ki bi ga lahko predstavljala odprava razlik med predpisi za označevanje vin z geografsko označbo in med predpisi za označevanje vin brez geografske označbe, še zlasti zaradi tega, ker je predvidena poenostavitev navajanja letnika trgatve in sort vinskih trt za vina brez geografske označbe; |
| --- | --- |

1.5.26

opozarja na tveganje, ki bi ga lahko predstavljala odprava razlik med predpisi za označevanje vin z geografsko označbo in med predpisi za označevanje vin brez geografske označbe, še zlasti zaradi tega, ker je predvidena poenostavitev navajanja letnika trgatve in sort vinskih trt za vina brez geografske označbe;

| 1.5.27 | nasprotuje navajanju informacij, kot sta sorta vinske trte in letnik trgatve, pri vinih brez geografske označbe; |
| --- | --- |

1.5.27

nasprotuje navajanju informacij, kot sta sorta vinske trte in letnik trgatve, pri vinih brez geografske označbe;

| 1.5.28 | podpira predlog za ohranitev in izboljšanje tradicionalnega označevanja; |
| --- | --- |

1.5.28

podpira predlog za ohranitev in izboljšanje tradicionalnega označevanja;

| 1.5.29 | podpira predlog za prilagoditev politike blagovnih znamk in spremembo jezikovnih predpisov, ki se uporabljajo v vinskem sektorju; |
| --- | --- |

1.5.29

podpira predlog za prilagoditev politike blagovnih znamk in spremembo jezikovnih predpisov, ki se uporabljajo v vinskem sektorju;

| 1.5.30 | poudarja, da mora biti politika kakovosti, trženja in spodbujanja prodaje eno od področij, za katerega je treba nameniti največ sredstev, predvidenih v finančnem okviru skupne ureditve trga za vino; |
| --- | --- |

1.5.30

poudarja, da mora biti politika kakovosti, trženja in spodbujanja prodaje eno od področij, za katerega je treba nameniti največ sredstev, predvidenih v finančnem okviru skupne ureditve trga za vino;

| 1.5.31 | se strinja s potrebo po zagotavljanju jamstev na področju obveščanja potrošnikov in varovanja zdravja. Poleg tega bi lahko to, glede na koristi zmernega uživanja vina, pozitivno vplivalo na potrošnjo, hkrati pa bi lahko uživanje vina imelo tudi škodljive učinke pri nekaterih skupinah oseb in čezmernem pitju; |
| --- | --- |

1.5.31

se strinja s potrebo po zagotavljanju jamstev na področju obveščanja potrošnikov in varovanja zdravja. Poleg tega bi lahko to, glede na koristi zmernega uživanja vina, pozitivno vplivalo na potrošnjo, hkrati pa bi lahko uživanje vina imelo tudi škodljive učinke pri nekaterih skupinah oseb in čezmernem pitju;

| 1.5.32 | se strinja s Komisijo, da je treba potrošniku zagotoviti najpopolnejše in najustreznejše informacije o poreklu proizvoda s pomočjo ustreznih predpisov o označevanju in sledenju; |
| --- | --- |

1.5.32

se strinja s Komisijo, da je treba potrošniku zagotoviti najpopolnejše in najustreznejše informacije o poreklu proizvoda s pomočjo ustreznih predpisov o označevanju in sledenju;

| 1.5.33 | pozdravlja predlog glede obveščanja potrošnikov o okoljskih vidikih postopkov za pridelavo in pripravo vina; |
| --- | --- |

1.5.33

pozdravlja predlog glede obveščanja potrošnikov o okoljskih vidikih postopkov za pridelavo in pripravo vina;

| 1.5.34 | podpira odločitev Komisije za izvajanje odgovorne politike promocije in obveščanja. Vendar pa se ta ne sme omejiti na promocijske projekte zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

1.5.34

podpira odločitev Komisije za izvajanje odgovorne politike promocije in obveščanja. Vendar pa se ta ne sme omejiti na promocijske projekte zunaj Evropske unije;

| 1.5.35 | pozdravlja predlog za izvajanje kampanj obveščanja na območju Evropske unije o odgovornem in zmernem uživanju vina, ki bi poudarjale zmerno uživanje vina ter razliko med tem in negativnimi posledicami prekomernega uživanja alkohola; |
| --- | --- |

1.5.35

pozdravlja predlog za izvajanje kampanj obveščanja na območju Evropske unije o odgovornem in zmernem uživanju vina, ki bi poudarjale zmerno uživanje vina ter razliko med tem in negativnimi posledicami prekomernega uživanja alkohola;

| 1.5.36 | poziva Komisijo, da v okviru zdravstvenih politik in politik za mlade predvidi ustrezne sklade za pobude na področju obveščanja o odgovornem in zmernem uživanju vina. Te pobude je treba izvajati tudi na lokalni ravni v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, šolami, univerzami ter združenji; |
| --- | --- |

1.5.36

poziva Komisijo, da v okviru zdravstvenih politik in politik za mlade predvidi ustrezne sklade za pobude na področju obveščanja o odgovornem in zmernem uživanju vina. Te pobude je treba izvajati tudi na lokalni ravni v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, šolami, univerzami ter združenji;

| 1.5.37 | se strinja, da je treba v novo ureditev trga za vino vključiti najnižje okoljske zahteve za vinski sektor, ki bodo zajemale erozijo in onesnaževanje tal, uporabo fitofarmacevtskih sredstev in ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

1.5.37

se strinja, da je treba v novo ureditev trga za vino vključiti najnižje okoljske zahteve za vinski sektor, ki bodo zajemale erozijo in onesnaževanje tal, uporabo fitofarmacevtskih sredstev in ravnanje z odpadki;

| 1.5.38 | opozarja, da je treba preprečiti, da bi zaradi koncesij Evropske unije pri pogajanjih v okviru STO evropski vinski sektor postal sredstvo menjave za doseganje prednosti pri kmetijskih in drugih sektorjih; |
| --- | --- |

1.5.38

opozarja, da je treba preprečiti, da bi zaradi koncesij Evropske unije pri pogajanjih v okviru STO evropski vinski sektor postal sredstvo menjave za doseganje prednosti pri kmetijskih in drugih sektorjih;

| 1.5.39 | pozdravlja namen Komisije, da zagotovi učinkovito izvajanje zakonodaje na področju neurejenih in nezakonitih nasadov ter, v primeru neizpolnjevanja zahtev, uporabo ustreznih ukrepov v okviru postopkov potrditve obračunov in kršitve predpisov; |
| --- | --- |

1.5.39

pozdravlja namen Komisije, da zagotovi učinkovito izvajanje zakonodaje na področju neurejenih in nezakonitih nasadov ter, v primeru neizpolnjevanja zahtev, uporabo ustreznih ukrepov v okviru postopkov potrditve obračunov in kršitve predpisov;

| 1.5.40 | zavrača predlog, da se trenutni finančni okvir obravnava kot zgornja meja pri predložitvi zakonodajnih predlogov za novo ureditev trga, zlasti ker se Komisija zavzema za povečanje konkurenčnosti evropskega vinskega sektorja; |
| --- | --- |

1.5.40

zavrača predlog, da se trenutni finančni okvir obravnava kot zgornja meja pri predložitvi zakonodajnih predlogov za novo ureditev trga, zlasti ker se Komisija zavzema za povečanje konkurenčnosti evropskega vinskega sektorja;

| 1.5.41 | se strinja s skrbjo Komisije glede smiselne uporabe finančnih sredstev in dobrega upravljanja, vendar ponavlja, da je treba finančni okvir prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz reforme; |
| --- | --- |

1.5.41

se strinja s skrbjo Komisije glede smiselne uporabe finančnih sredstev in dobrega upravljanja, vendar ponavlja, da je treba finančni okvir prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz reforme;

| 1.5.42 | pozdravlja namen Komisije, da z reformo prihrani sredstva na podlagi poenostavitve in boljše ureditve, „ki bi prinesla znižanje stroškov upravljanja in statističnega spremljanja, lažje izvajanje in nadzor ter s tem omejila tveganje goljufij in zlorabe javnih sredstev. Poleg tega bi se povečala učinkovitost upravljanja zaradi večje ravni subsidiarnosti, dane državam članicam pri določanju vrste ukrepov, ki jih potrebujejo za odziv na svoje posebne razmere“. Opozarja pa na dejstvo, da se bo povečal obseg dela zaradi kontrol označevanja vin brez geografske označbe, in na način prenosa pristojnosti za opravljanje določenih kontrolnih nalog z Evropske komisije na države članice zaradi povečanja subsidiarnosti, s katerim se končni rezultat najverjetneje ne bi spremenil; |
| --- | --- |

1.5.42

pozdravlja namen Komisije, da z reformo prihrani sredstva na podlagi poenostavitve in boljše ureditve, „ki bi prinesla znižanje stroškov upravljanja in statističnega spremljanja, lažje izvajanje in nadzor ter s tem omejila tveganje goljufij in zlorabe javnih sredstev. Poleg tega bi se povečala učinkovitost upravljanja zaradi večje ravni subsidiarnosti, dane državam članicam pri določanju vrste ukrepov, ki jih potrebujejo za odziv na svoje posebne razmere“. Opozarja pa na dejstvo, da se bo povečal obseg dela zaradi kontrol označevanja vin brez geografske označbe, in na način prenosa pristojnosti za opravljanje določenih kontrolnih nalog z Evropske komisije na države članice zaradi povečanja subsidiarnosti, s katerim se končni rezultat najverjetneje ne bi spremenil;

| 1.5.43 | nasprotuje odpravi prepovedi proizvodnje vina iz uvoženega mošta zaradi preprečevanja ponarejanja vin, izkrivljanj v trgovini ter povečanja presežka v proizvodnji; to bi lahko povzročilo tudi poslabšanje kakovosti in težave v zvezi z izvorom in poreklom, potrošnik pa bi lahko imel težave pri identifikaciji izdelka; |
| --- | --- |

1.5.43

nasprotuje odpravi prepovedi proizvodnje vina iz uvoženega mošta zaradi preprečevanja ponarejanja vin, izkrivljanj v trgovini ter povečanja presežka v proizvodnji; to bi lahko povzročilo tudi poslabšanje kakovosti in težave v zvezi z izvorom in poreklom, potrošnik pa bi lahko imel težave pri identifikaciji izdelka;

| 1.5.44 | se zavzema za to, da se lahko novo sajenje tudi v prihodnosti izvaja le na podlagi pravic do sajenja, da bi preprečili negativni vpliv na trg, ki bi ga lahko imel razvoj vinogradniškega potenciala EU; |
| --- | --- |

1.5.44

se zavzema za to, da se lahko novo sajenje tudi v prihodnosti izvaja le na podlagi pravic do sajenja, da bi preprečili negativni vpliv na trg, ki bi ga lahko imel razvoj vinogradniškega potenciala EU;

| 1.5.45 | meni, da je pri priznavanju enoloških postopkov, ki jih dovoljuje O.I.V., treba nameniti pozornost varstvu uveljavljenih evropskih enoloških postopkov; |
| --- | --- |

1.5.45

meni, da je pri priznavanju enoloških postopkov, ki jih dovoljuje O.I.V., treba nameniti pozornost varstvu uveljavljenih evropskih enoloških postopkov;

| 1.5.46 | se ne strinja z odpravo zahteve za najmanjšo vsebnost naravnega alkohola pri vinih. |
| --- | --- |

1.5.46

se ne strinja z odpravo zahteve za najmanjšo vsebnost naravnega alkohola pri vinih.

2.   Priporočila Odbora regij

Splošna vizija nove skupne ureditve trga za vino

Odbor regij

| 2.1 | se zavzema za evropski model pridelovanja vina, katerega cilj je doseči trajnost sektorja s pomočjo izboljšanja dostopa do trgov ter utrjevanja in krepitve položaja sektorja na svetovnih trgih. Pri tem se je treba opirati na tri stebre: kakovost, konkurenčnost in trg; |
| --- | --- |

2.1

se zavzema za evropski model pridelovanja vina, katerega cilj je doseči trajnost sektorja s pomočjo izboljšanja dostopa do trgov ter utrjevanja in krepitve položaja sektorja na svetovnih trgih. Pri tem se je treba opirati na tri stebre: kakovost, konkurenčnost in trg;

| 2.2 | podpira model zmernega uživanja vina ter se zavzema za strategije obveščanja in promocije, ki bodo dajale prednost zdravilnim učinkom zmernega uživanja vina, kulturni razsežnosti vina ter pomenu evropskega agroživilskega modela, povezanega s kakovostjo, tradicijo, odnosom do ozemlja in tradicionalnimi kulturnimi praksami; |
| --- | --- |

2.2

podpira model zmernega uživanja vina ter se zavzema za strategije obveščanja in promocije, ki bodo dajale prednost zdravilnim učinkom zmernega uživanja vina, kulturni razsežnosti vina ter pomenu evropskega agroživilskega modela, povezanega s kakovostjo, tradicijo, odnosom do ozemlja in tradicionalnimi kulturnimi praksami;

| 2.3 | poziva k uskladitvi in doslednosti vseh politik Skupnosti, povezanih s sektorjem, tj. kmetijski, zdravstveni, davčni, proračunski in trgovinski; |
| --- | --- |

2.3

poziva k uskladitvi in doslednosti vseh politik Skupnosti, povezanih s sektorjem, tj. kmetijski, zdravstveni, davčni, proračunski in trgovinski;

| 2.4 | meni, da je za zagotovitev upoštevanja teh načel nujno potrebno, da se pravni okvir reforme skupne ureditve trga za vino in njen finančni okvir osredotočita na kakovost, izboljšanje trženja ter na obveščanje in promocijo kakor tudi na ohranitev evropskih tradicionalnih pridelovalcev vina, ohranitev kmetijstva na podeželju, urejanje prostora ter na nenadomestljivo vlogo vinogradništva pri zaščiti okolja na nekaterih območjih; |
| --- | --- |

2.4

meni, da je za zagotovitev upoštevanja teh načel nujno potrebno, da se pravni okvir reforme skupne ureditve trga za vino in njen finančni okvir osredotočita na kakovost, izboljšanje trženja ter na obveščanje in promocijo kakor tudi na ohranitev evropskih tradicionalnih pridelovalcev vina, ohranitev kmetijstva na podeželju, urejanje prostora ter na nenadomestljivo vlogo vinogradništva pri zaščiti okolja na nekaterih območjih;

| 2.5 | opozarja, da je treba finančna sredstva prilagoditi tem načelom, in sicer prednostno, jasno in horizontalno (evropska politika). |
| --- | --- |

2.5

opozarja, da je treba finančna sredstva prilagoditi tem načelom, in sicer prednostno, jasno in horizontalno (evropska politika).

Posebna priporočila

Odbor regij

| 2.6 | meni, da je reforma vinskega sektorja, ki bo prevzela obliko posebne skupne ureditve trga za ta sektor — nujno potrebna glede na upad porabe vina v Evropi, strukturna neravnovesja v proizvodnji in trženju na območju Evrope ter občutno poslabšanje evropskega položaja na svetovnem trgu, ki se kaže v zadnjih letih; |
| --- | --- |

2.6

meni, da je reforma vinskega sektorja, ki bo prevzela obliko posebne skupne ureditve trga za ta sektor — nujno potrebna glede na upad porabe vina v Evropi, strukturna neravnovesja v proizvodnji in trženju na območju Evrope ter občutno poslabšanje evropskega položaja na svetovnem trgu, ki se kaže v zadnjih letih;

| 2.7 | meni, da se ne sme zapostaviti vloga vinskega sektorja pri ohranjanju kmetijstva, podeželskega okolja, krajine, kulture ter pri urejanju prostora. Ravno tako se ne sme pozabiti na vlogo kmetovalca pri gradnji Evrope. Zaradi tega in zaradi splošne občutljivosti evropskega kmetijskega sektorja predlogi za reformo ne smejo biti preveč ekonomsko naravnani. Predlog Komisije mora vključevati tudi socialno in socio-ekonomsko razsežnost; zlasti predlog za zelo obsežno izkrčitev vinogradov in gospodarsko liberalizacijo od leta 2013 dalje je v očitnem nasprotju z načeli ohranjanja kmetijstva in urejanja prostora ter vodi k opuščanju dejavnosti; |
| --- | --- |

2.7

meni, da se ne sme zapostaviti vloga vinskega sektorja pri ohranjanju kmetijstva, podeželskega okolja, krajine, kulture ter pri urejanju prostora. Ravno tako se ne sme pozabiti na vlogo kmetovalca pri gradnji Evrope. Zaradi tega in zaradi splošne občutljivosti evropskega kmetijskega sektorja predlogi za reformo ne smejo biti preveč ekonomsko naravnani. Predlog Komisije mora vključevati tudi socialno in socio-ekonomsko razsežnost; zlasti predlog za zelo obsežno izkrčitev vinogradov in gospodarsko liberalizacijo od leta 2013 dalje je v očitnem nasprotju z načeli ohranjanja kmetijstva in urejanja prostora ter vodi k opuščanju dejavnosti;

| 2.8 | upa, da bo Komisija zagotovila večjo podporo povečanju kakovosti vina v gorskih regijah v neugodnem položaju in regijah, ki so najbolj prikrajšane pri sredstvih iz okvira nacionalnega sistema financiranja; |
| --- | --- |

2.8

upa, da bo Komisija zagotovila večjo podporo povečanju kakovosti vina v gorskih regijah v neugodnem položaju in regijah, ki so najbolj prikrajšane pri sredstvih iz okvira nacionalnega sistema financiranja;

| 2.9 | predlaga, da se zaradi nujne potrebe po rešitvi težav evropskega vinskega sektorja vsi predlogi za ukrepe, ki jih bo vključeval končni dokument reforme, čim prej začnejo izvajati, in sicer v okviru trenutnega proračuna ali, če je potrebno, z zvišanimi proračunskimi sredstvi. Pri tem mislimo tako na ukrepe, ki jih je treba okrepiti (spodbujanje prodaje, trženje), kot tudi na tiste, ki jih je treba oslabiti (tržni ukrepi); |
| --- | --- |

2.9

predlaga, da se zaradi nujne potrebe po rešitvi težav evropskega vinskega sektorja vsi predlogi za ukrepe, ki jih bo vključeval končni dokument reforme, čim prej začnejo izvajati, in sicer v okviru trenutnega proračuna ali, če je potrebno, z zvišanimi proračunskimi sredstvi. Pri tem mislimo tako na ukrepe, ki jih je treba okrepiti (spodbujanje prodaje, trženje), kot tudi na tiste, ki jih je treba oslabiti (tržni ukrepi);

| 2.10 | predlaga, da se oblikuje predlog za srednje- in dolgoročno okrepitev položaja evropske proizvodnje vina na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

2.10

predlaga, da se oblikuje predlog za srednje- in dolgoročno okrepitev položaja evropske proizvodnje vina na svetovnem trgu;

| 2.11 | poudarja potrebo po ohranitvi zneska iz sedanjega finančnega okvira; |
| --- | --- |

2.11

poudarja potrebo po ohranitvi zneska iz sedanjega finančnega okvira;

| 2.12 | poziva k skupnemu in usklajenemu izvajanju politik Skupnosti, povezanih z vinskim sektorjem, tj. kmetijske, davčne, trgovinske, zdravstvene in proračunske politike; |
| --- | --- |

2.12

poziva k skupnemu in usklajenemu izvajanju politik Skupnosti, povezanih z vinskim sektorjem, tj. kmetijske, davčne, trgovinske, zdravstvene in proračunske politike;

| 2.13 | opozarja, da je treba preprečiti, da bi enološki postopki zmedli potrošnike, s tem da bi spremenili trenutne postopke, na katerih temelji kakovost, ki jo ti potrošniki cenijo. To bi škodilo tistim evropskim regijam, ki pridelujejo svoja vina na podlagi tradicionalnih enoloških postopkov, usmerjenih h kakovosti končnega izdelka oziroma postopkov, ki zagotavljajo ohranjanje priznanih tradicij vinske proizvodnje v Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.13

opozarja, da je treba preprečiti, da bi enološki postopki zmedli potrošnike, s tem da bi spremenili trenutne postopke, na katerih temelji kakovost, ki jo ti potrošniki cenijo. To bi škodilo tistim evropskim regijam, ki pridelujejo svoja vina na podlagi tradicionalnih enoloških postopkov, usmerjenih h kakovosti končnega izdelka oziroma postopkov, ki zagotavljajo ohranjanje priznanih tradicij vinske proizvodnje v Evropski uniji;

| 2.14 | se strinja z uvedboinstrumenta, imenovanega „nacionalni proračunski okvir“, če to ne bo privedlo do ponovne nacionalizacije SKP, vztraja na popolni in konkretni definiciji vseh ukrepov, za katere Unija odobri financiranje iz tega nacionalnega proračunskega okvira, ter zahteva uporabo načela subsidiarnosti za regije pri upravljanju s temi sredstvi; |
| --- | --- |

2.14

se strinja z uvedboinstrumenta, imenovanega „nacionalni proračunski okvir“, če to ne bo privedlo do ponovne nacionalizacije SKP, vztraja na popolni in konkretni definiciji vseh ukrepov, za katere Unija odobri financiranje iz tega nacionalnega proračunskega okvira, ter zahteva uporabo načela subsidiarnosti za regije pri upravljanju s temi sredstvi;

| 2.15 | predlaga Evropski komisiji, da z namenom mednarodnega priznanja pojma geografske označbe še odločneje zagovarja in spodbuja razlikovanje evropskih vin, in sicer v okviru določb Sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIP); |
| --- | --- |

2.15

predlaga Evropski komisiji, da z namenom mednarodnega priznanja pojma geografske označbe še odločneje zagovarja in spodbuja razlikovanje evropskih vin, in sicer v okviru določb Sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIP);

| 2.16 | priporoča, naj bo cilj predpisov o označevanju jasna in natančna informacija za potrošnika, ki daje prednost razločevanju, pri tem pa se ne smejo zapostaviti vidiki, kot so jamstva za pravilnost postopkov za pridelavo določenih vin večje kakovosti v primerjavi z drugimi. Jamstva pa morajo biti podprta z ustreznimi kontrolnimi mehanizmi. Končni cilj jasnega označevanja mora biti obveščanje potrošnika o izdelku s pomočjo izrazov, ki omogočajo razločevanje med različnimi postopki za pridelavo vina; |
| --- | --- |

2.16

priporoča, naj bo cilj predpisov o označevanju jasna in natančna informacija za potrošnika, ki daje prednost razločevanju, pri tem pa se ne smejo zapostaviti vidiki, kot so jamstva za pravilnost postopkov za pridelavo določenih vin večje kakovosti v primerjavi z drugimi. Jamstva pa morajo biti podprta z ustreznimi kontrolnimi mehanizmi. Končni cilj jasnega označevanja mora biti obveščanje potrošnika o izdelku s pomočjo izrazov, ki omogočajo razločevanje med različnimi postopki za pridelavo vina;

| 2.17 | predlaga, da se ohranijo programi prestrukturiranja in spreminjanja namembnosti vinogradov v okviru nacionalnih finančnih okvirov. Ti programi naj odražajo postopke za pridelavo vina, ki so najučinkovitejši z vidika kontrole in doseganja ciljev programov; |
| --- | --- |

2.17

predlaga, da se ohranijo programi prestrukturiranja in spreminjanja namembnosti vinogradov v okviru nacionalnih finančnih okvirov. Ti programi naj odražajo postopke za pridelavo vina, ki so najučinkovitejši z vidika kontrole in doseganja ciljev programov;

| 2.18 | ponovno poudarja, da je treba spodbujati prenos na mednarodno raven evropskega koncepta kakovostnih vin, temelječega na geografskem poreklu (pdpo — kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju). Ta koncept je treba okrepiti, potrditi, spodbujati in ovrednotiti; |
| --- | --- |

2.18

ponovno poudarja, da je treba spodbujati prenos na mednarodno raven evropskega koncepta kakovostnih vin, temelječega na geografskem poreklu (pdpo — kakovostno vino, pridelano na določenem pridelovalnem območju). Ta koncept je treba okrepiti, potrditi, spodbujati in ovrednotiti;

| 2.19 | meni, da se uporaba enoloških postopkov Mednarodne organizacije za vino in vinsko trto v EU ne sme samodejno odobriti, pač pa jih je treba ustrezno znanstveno raziskati in preizkusiti; |
| --- | --- |

2.19

meni, da se uporaba enoloških postopkov Mednarodne organizacije za vino in vinsko trto v EU ne sme samodejno odobriti, pač pa jih je treba ustrezno znanstveno raziskati in preizkusiti;

| 2.20 | meni, da mora biti politika kakovosti, spodbujanja prodaje in trženja eden največjih prejemnikov sredstev, ki jih daje na razpolago finančni okvir skupne ureditve trga za vino; |
| --- | --- |

2.20

meni, da mora biti politika kakovosti, spodbujanja prodaje in trženja eden največjih prejemnikov sredstev, ki jih daje na razpolago finančni okvir skupne ureditve trga za vino;

| 2.21 | se odločno zavzema za takšno politiko spodbujanja prodaje, ki bo vključevala ne le kampanje obveščanja za odgovorno in zmerno uživanje vina, ampak tudi kampanje o evropskem agroživilskem modelu kakovosti, ki se bodo osredotočile na njegove značilnosti in njegovo povezavo s pridelovalnimi območji ter kulturo, zgodovino in tradicijo ljudi, ki tam živijo.K temu bi pripomogel sistem ekonomske pomoči, ki bi izhajala iz skupne ureditve trga in dopolnjevala druge instrumente za promocijo agroživilstva, ki bi jih v prihodnosti EU imela na voljo oziroma bi jih izvajala; |
| --- | --- |

2.21

se odločno zavzema za takšno politiko spodbujanja prodaje, ki bo vključevala ne le kampanje obveščanja za odgovorno in zmerno uživanje vina, ampak tudi kampanje o evropskem agroživilskem modelu kakovosti, ki se bodo osredotočile na njegove značilnosti in njegovo povezavo s pridelovalnimi območji ter kulturo, zgodovino in tradicijo ljudi, ki tam živijo.K temu bi pripomogel sistem ekonomske pomoči, ki bi izhajala iz skupne ureditve trga in dopolnjevala druge instrumente za promocijo agroživilstva, ki bi jih v prihodnosti EU imela na voljo oziroma bi jih izvajala;

| 2.22 | pozdravlja predloge za izvajanje kampanj obveščanja na območju Evropske unije o odgovornem in zmernem uživanju vina ter želi, da bi se razvile pobude na tem področju tudi na lokalni ravni v sodelovanju z lokalnimi oblastmi, šolami, univerzami in združenji. |
| --- | --- |

2.22

pozdravlja predloge za izvajanje kampanj obveščanja na območju Evropske unije o odgovornem in zmernem uživanju vina ter želi, da bi se razvile pobude na tem področju tudi na lokalni ravni v sodelovanju z lokalnimi oblastmi, šolami, univerzami in združenji.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/7

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije: Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje

(2007/C 57/02)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju sporočila Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje: ohranjanje storitev ekosistemov za blaginjo ljudi in njegovih prilog, zlasti akcijskega načrta. (COM (2006) 216 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 2. decembra 2005, da se o tej zadevi posvetuje z Odborom v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 25. aprila 2006, da komisijo za trajnostni razvoj pooblasti za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, Direktive Sveta 79/409/EEC z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic;

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 12. februarja 2003 o sporočilu Oblikovanje tematske strategije za varstvo tal — CdR 190/2002 fin (1);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 17. novembra 2005 o prispevku lokalnih in regionalnih vlad k boju proti podnebnim spremembam — CdR 215/2005 fin;

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 26. aprila 2006 o predlogu za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (COM (2005) 505 konč.- 2005/0211 (COD)) in o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu — Tematska strategija za varstvo in ohranjanje morskega okolja (COM (2005) 504 konč.) — CdR 46/2006 fin;

ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora regij (CdR 159/2006 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 6. oktobra 2006 (poročevalec: g. van Gelder, kraljevi komisar province Zeeland, NL/EPP).

na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

Stališča in priporočila Odbora regij

Odbor regij

1.   Splošne ugotovitve

| 1.1 | pozdravlja sporočilo in predlagani akcijski načrt, ki vsebujeta natančno oceno položaja in predlagata ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego cilja do leta 2010; analiza Komisije je sicer pravilna, vendar pa Odbor vsekakor obžaluje preložitev objave teh dokumentov; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo in predlagani akcijski načrt, ki vsebujeta natančno oceno položaja in predlagata ukrepe, ki jih je treba sprejeti za dosego cilja do leta 2010; analiza Komisije je sicer pravilna, vendar pa Odbor vsekakor obžaluje preložitev objave teh dokumentov;

| 1.2 | meni, da biotska raznovrstnost v veliki meri določa identiteto regije. Poudarja, da predstavlja pomembno osnovo za kakovost življenja in zdravje, razvoj prostočasnih dejavnosti in turizma ter proizvodnjo regionalnih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

1.2

meni, da biotska raznovrstnost v veliki meri določa identiteto regije. Poudarja, da predstavlja pomembno osnovo za kakovost življenja in zdravje, razvoj prostočasnih dejavnosti in turizma ter proizvodnjo regionalnih izdelkov in storitev;

| 1.3 | opozarja, da se je s prihodom desetih novih držav članic v Evropski uniji povečalo število dragocenih vrst in ekosistemov; |
| --- | --- |

1.3

opozarja, da se je s prihodom desetih novih držav članic v Evropski uniji povečalo število dragocenih vrst in ekosistemov;

| 1.4 | pozdravlja sklepe Sveta, sprejete 23. in 24. marca 2006, v katerih poziva k vključitvi ciljev za leto 2010 v vse politike, opredeljene v okviru lizbonske agende. Načrti za razvoj podeželja, izvedeni v številnih regijah, kažejo, da je mogoče rešiti napetost med gospodarstvom in biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja sklepe Sveta, sprejete 23. in 24. marca 2006, v katerih poziva k vključitvi ciljev za leto 2010 v vse politike, opredeljene v okviru lizbonske agende. Načrti za razvoj podeželja, izvedeni v številnih regijah, kažejo, da je mogoče rešiti napetost med gospodarstvom in biotsko raznovrstnostjo;

| 1.5 | poudarja, da je stvarna vrednost biotske raznovrstnosti sicer splošno priznana, toda njena gospodarska vrednost je podcenjena. Dolgoročno biotska raznovrstnost predstavlja pogoj za gospodarsko blaginjo, visok življenjski standard in stabilnost delovnih mest; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da je stvarna vrednost biotske raznovrstnosti sicer splošno priznana, toda njena gospodarska vrednost je podcenjena. Dolgoročno biotska raznovrstnost predstavlja pogoj za gospodarsko blaginjo, visok življenjski standard in stabilnost delovnih mest;

| 1.6 | poudarja, da je nujno treba vzpostaviti partnerstva med vsemi udeleženimi stranmi za ozaveščanje državljanov (zlasti otrok) ter javnega in zasebnega sektorja o pomenu biotske raznovrstnosti, da bi si tako skupaj prizadevali za ohranitev biotske raznovrstnosti in trajnostnih ekosistemov; |
| --- | --- |

1.6

poudarja, da je nujno treba vzpostaviti partnerstva med vsemi udeleženimi stranmi za ozaveščanje državljanov (zlasti otrok) ter javnega in zasebnega sektorja o pomenu biotske raznovrstnosti, da bi si tako skupaj prizadevali za ohranitev biotske raznovrstnosti in trajnostnih ekosistemov;

| 1.7 | obžaluje, da kljub političnim prizadevanjem vseh držav članic cilji za leto 2010 še zdaleč niso doseženi, in vztraja, da mora biotska raznovrstnost postati politična prednostna naloga na vseh ravneh oblasti; |
| --- | --- |

1.7

obžaluje, da kljub političnim prizadevanjem vseh držav članic cilji za leto 2010 še zdaleč niso doseženi, in vztraja, da mora biotska raznovrstnost postati politična prednostna naloga na vseh ravneh oblasti;

| 1.8 | pozdravlja različne primere dobre prakse na lokalni in regionalni ravni, ki kažejo, da je mogoče preprečiti izgubo biotske raznovrstnosti in obnoviti habitate (glej prilogo CdR 159/2006); |
| --- | --- |

1.8

pozdravlja različne primere dobre prakse na lokalni in regionalni ravni, ki kažejo, da je mogoče preprečiti izgubo biotske raznovrstnosti in obnoviti habitate (glej prilogo CdR 159/2006);

2.   Biotska raznovrstnost v EU

| 2.1 | obžaluje, da finančna perspektiva za obdobje 2007-2013 ne zagotavlja dovolj sredstev EU za financiranje ciljev za leto 2010, zlasti cilja za pobudo Natura 2000 in razvoj podeželja. Zato Odbor poziva države članice, da regijam in skupnostim zagotovijo dovolj sredstev za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti na njihovem ozemlju, zlasti za vzdrževanje območij Nature 2000. Poleg tega vztraja, da je treba nameniti več sredstev iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada za projekte, ki bodo imeli pozitiven vpliv na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

2.1

obžaluje, da finančna perspektiva za obdobje 2007-2013 ne zagotavlja dovolj sredstev EU za financiranje ciljev za leto 2010, zlasti cilja za pobudo Natura 2000 in razvoj podeželja. Zato Odbor poziva države članice, da regijam in skupnostim zagotovijo dovolj sredstev za varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti na njihovem ozemlju, zlasti za vzdrževanje območij Nature 2000. Poleg tega vztraja, da je treba nameniti več sredstev iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada za projekte, ki bodo imeli pozitiven vpliv na biotsko raznovrstnost;

| 2.2 | opozarja, da je za optimalno uresničitev in vzdrževanje ekološke mreže, Natura 2000, bistvenega pomena, da regije dosežejo ravnovesje med pristopom od zgoraj navzdol in prožnostjo, potrebno za ustanovitev mreže. Za vsa območja mreže je treba sprejeti enotna merila za upravljanje; |
| --- | --- |

2.2

opozarja, da je za optimalno uresničitev in vzdrževanje ekološke mreže, Natura 2000, bistvenega pomena, da regije dosežejo ravnovesje med pristopom od zgoraj navzdol in prožnostjo, potrebno za ustanovitev mreže. Za vsa območja mreže je treba sprejeti enotna merila za upravljanje;

| 2.3 | poudarja, da je za zagotovitev trajnostnih ekosistemov pomembno še bolj zgostiti mrežo, tudi za morsko okolje, in pozdravlja poudarjeno zgoščevanje te mreže glede na to, kako podnebne spremembe vplivajo na habitate in vrste; poleg tega predlaga, da se izvaja ukrepe za ohranjanje varovalnih pasov in ekoloških koridorjev, ki zagotavljajo obstoj območij mreže; |
| --- | --- |

2.3

poudarja, da je za zagotovitev trajnostnih ekosistemov pomembno še bolj zgostiti mrežo, tudi za morsko okolje, in pozdravlja poudarjeno zgoščevanje te mreže glede na to, kako podnebne spremembe vplivajo na habitate in vrste; poleg tega predlaga, da se izvaja ukrepe za ohranjanje varovalnih pasov in ekoloških koridorjev, ki zagotavljajo obstoj območij mreže;

| 2.4 | ugotavlja, da politični okvir Unije in zakonodaja Skupnosti predvidevata precejšnjo mero varstva biotske raznovrstnosti, vendar njuno izvajanje in nadzor v mnogih državah članicah še nista zadovoljiva, pri določanju novih območij, kjer bo zaščitena biotska raznovrstnost, pa niso dovolj upoštevani pogoji za zagotavljanje skladnega razvoja ekosistema; |
| --- | --- |

2.4

ugotavlja, da politični okvir Unije in zakonodaja Skupnosti predvidevata precejšnjo mero varstva biotske raznovrstnosti, vendar njuno izvajanje in nadzor v mnogih državah članicah še nista zadovoljiva, pri določanju novih območij, kjer bo zaščitena biotska raznovrstnost, pa niso dovolj upoštevani pogoji za zagotavljanje skladnega razvoja ekosistema;

| 2.5 | priporoča uskladitev načrtov, ki že obstajajo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in spodbujajo biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

2.5

priporoča uskladitev načrtov, ki že obstajajo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in spodbujajo biotsko raznovrstnost;

| 2.6 | poudarja, da je treba glede na to, da številnih ukrepov, ki jih za države članice predvideva akcijski program, ni mogoče izvajati brez pomoči in sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti, predstavnike z lokalne in regionalne ravni dejavno vključiti v pripravo vseh novih političnih ukrepov na področju biotske raznovrstnosti in jim zagotoviti potrebna sredstva; |
| --- | --- |

2.6

poudarja, da je treba glede na to, da številnih ukrepov, ki jih za države članice predvideva akcijski program, ni mogoče izvajati brez pomoči in sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti, predstavnike z lokalne in regionalne ravni dejavno vključiti v pripravo vseh novih političnih ukrepov na področju biotske raznovrstnosti in jim zagotoviti potrebna sredstva;

| 2.7 | se zaveda znatnega vpliva kmetijstva na položaj biotske raznovrstnosti v EU. Glede na način izkoriščanja zemlje lahko ima kmetijstvo izredno ugoden vpliv na biotsko raznovrstnost in zagotovi zanesljivo varstvo številnih vrst ali pa lahko povzroči resno škodo z uničevanjem habitatov in onesnaženjem okolja. Odbor opozarja, da je kmetijstvo še zmeraj deležno velikega deleža evropskega proračuna in lahko zato Unija močno vpliva na izkoriščanje zemlje za obdelovanje. Zato zagovarja, da se ob reviziji finančne perspektive 2007-2013, predvideni za leto 2008, del virov nameni trajnostnemu kmetijstvu in ohranjanju pokrajine; |
| --- | --- |

2.7

se zaveda znatnega vpliva kmetijstva na položaj biotske raznovrstnosti v EU. Glede na način izkoriščanja zemlje lahko ima kmetijstvo izredno ugoden vpliv na biotsko raznovrstnost in zagotovi zanesljivo varstvo številnih vrst ali pa lahko povzroči resno škodo z uničevanjem habitatov in onesnaženjem okolja. Odbor opozarja, da je kmetijstvo še zmeraj deležno velikega deleža evropskega proračuna in lahko zato Unija močno vpliva na izkoriščanje zemlje za obdelovanje. Zato zagovarja, da se ob reviziji finančne perspektive 2007-2013, predvideni za leto 2008, del virov nameni trajnostnemu kmetijstvu in ohranjanju pokrajine;

| 2.8 | poziva Komisijo in države članice, da podrobneje preučijo vpliv sedanjih subvencij na biotsko raznovrstnost in opustijo pobude, ki škodujejo biotski raznovrstnosti in ekosistemskim storitvam, ter spodbujajo boljšo uporabo gospodarskih instrumentov za varstvo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

2.8

poziva Komisijo in države članice, da podrobneje preučijo vpliv sedanjih subvencij na biotsko raznovrstnost in opustijo pobude, ki škodujejo biotski raznovrstnosti in ekosistemskim storitvam, ter spodbujajo boljšo uporabo gospodarskih instrumentov za varstvo biotske raznovrstnosti;

| 2.9 | meni, da je zaželeno, da se biotska raznovrstnost obravnava tudi izven okvira okoljske politike. Primerno je, da tudi druge evropske in nacionalne politike obravnavajo to vprašanje, zlasti na področju prometa, energije, kmetijstva, ribolova, turizma in raziskav ter v okviru industrijske in regionalne politike; |
| --- | --- |

2.9

meni, da je zaželeno, da se biotska raznovrstnost obravnava tudi izven okvira okoljske politike. Primerno je, da tudi druge evropske in nacionalne politike obravnavajo to vprašanje, zlasti na področju prometa, energije, kmetijstva, ribolova, turizma in raziskav ter v okviru industrijske in regionalne politike;

| 2.10 | se dobro zaveda pomena morja in obalnih vod, saj to okolje predstavlja skoraj polovico evropske biotske raznovrstnosti, in poziva k intenzivnejšemu ozaveščanju javnih oblasti in vpletenih strank glede biotske raznovrstnosti morskega okolja. Zato Odbor poudarja pospešeno izvajanje direktive o habitatih na področju morskega okolja, ustavitev čezmernega ribolova v evropskih in neevropskih vodah ter popolno vključitev biotske raznovrstnosti v prihodnjo evropsko pomorsko politiko; |
| --- | --- |

2.10

se dobro zaveda pomena morja in obalnih vod, saj to okolje predstavlja skoraj polovico evropske biotske raznovrstnosti, in poziva k intenzivnejšemu ozaveščanju javnih oblasti in vpletenih strank glede biotske raznovrstnosti morskega okolja. Zato Odbor poudarja pospešeno izvajanje direktive o habitatih na področju morskega okolja, ustavitev čezmernega ribolova v evropskih in neevropskih vodah ter popolno vključitev biotske raznovrstnosti v prihodnjo evropsko pomorsko politiko;

| 2.11 | ugotavlja, da je možnost sprejemanja ukrepov na evropski ravni omejena, ker prostorsko načrtovanje, ki je ključno področje za ohranjanje biotske raznovrstnosti, sodi v pristojnost držav članic. Odbor vztraja, da se vidiku biotske raznovrstnosti pri prostorskem načrtovanju na nacionalni, regionalni in lokalni ravni posveti znatna pozornost, zlasti pri strateškem ocenjevanju posledic na okolje; |
| --- | --- |

2.11

ugotavlja, da je možnost sprejemanja ukrepov na evropski ravni omejena, ker prostorsko načrtovanje, ki je ključno področje za ohranjanje biotske raznovrstnosti, sodi v pristojnost držav članic. Odbor vztraja, da se vidiku biotske raznovrstnosti pri prostorskem načrtovanju na nacionalni, regionalni in lokalni ravni posveti znatna pozornost, zlasti pri strateškem ocenjevanju posledic na okolje;

| 2.12 | je prepričan, da bi bilo mogoče sedanje predpise bolj učinkovito uporabiti v okviru priprave in izvajanja politike za boj proti invazivnim tujim vrstam. Odbor poziva, da se regije bolje vključijo v ta proces; |
| --- | --- |

2.12

je prepričan, da bi bilo mogoče sedanje predpise bolj učinkovito uporabiti v okviru priprave in izvajanja politike za boj proti invazivnim tujim vrstam. Odbor poziva, da se regije bolje vključijo v ta proces;

| 2.13 | spodbuja načrte za razvoj globalne strategije Skupnosti v zvezi z invazivnimi tujimi vrstami, vključno z vzpostavitvijo mehanizma zgodnjega opozarjanja; toda poudarja, da se ob upoštevanju skromnih finančnih in človeških virov ne sme ustvarjati novih administrativnih obremenitev; |
| --- | --- |

2.13

spodbuja načrte za razvoj globalne strategije Skupnosti v zvezi z invazivnimi tujimi vrstami, vključno z vzpostavitvijo mehanizma zgodnjega opozarjanja; toda poudarja, da se ob upoštevanju skromnih finančnih in človeških virov ne sme ustvarjati novih administrativnih obremenitev;

| 2.14 | priporoča pripravo temeljnih predpisov in seznama tujih vrst, ki določajo pravila pri uvozu, trgovanju in posedovanju teh vrst, da se zagotovi usklajeno in skupno ukrepanje na evropski ravni; poudarja tudi potrebo, da se v okviru ocenjevanja okoljskega vpliva pregleda vpliv projektov, ki so namenjeni uvajanju in uporabi potencialno invazivnih tujih vrst; |
| --- | --- |

2.14

priporoča pripravo temeljnih predpisov in seznama tujih vrst, ki določajo pravila pri uvozu, trgovanju in posedovanju teh vrst, da se zagotovi usklajeno in skupno ukrepanje na evropski ravni; poudarja tudi potrebo, da se v okviru ocenjevanja okoljskega vpliva pregleda vpliv projektov, ki so namenjeni uvajanju in uporabi potencialno invazivnih tujih vrst;

| 2.15 | poudarja, da ohranjanje biotske raznovrstnosti in predvsem rastlinskih in živalskih vrst ne pomeni, da jih ne smemo uporabljati ali izkoriščati, vendar le, če je njihova uporaba ustrezno urejena, nadzorovana in trajnostna; |
| --- | --- |

2.15

poudarja, da ohranjanje biotske raznovrstnosti in predvsem rastlinskih in živalskih vrst ne pomeni, da jih ne smemo uporabljati ali izkoriščati, vendar le, če je njihova uporaba ustrezno urejena, nadzorovana in trajnostna;

| 2.16 | priporoča strogo uporabo načela previdnosti pri dovoljenju in uvajanju GSO; |
| --- | --- |

2.16

priporoča strogo uporabo načela previdnosti pri dovoljenju in uvajanju GSO;

3.   EU in biotska raznovrstnost po svetu

| 3.1 | poudarja, da sklepi z 8. konference strank Konvencije o biotski raznovrstnosti, ki je potekala marca 2006 v Curitibi v Braziliji, predstavljajo pomemben napredek. OR ugotavlja, da bo 9. konferenca potekala na začetku leta 2008 v Bonnu pod nemškim predsedstvom, in poziva EU in države članice, da to priložnost izkoristijo za predstavitev ocene sporočila Komisije o biotski raznovrstnosti in pripravijo srečanje, na katerem bodo bolje sodelovali lokalni organi, med drugim prek ustreznih združenj na državni ravni; |
| --- | --- |

3.1

poudarja, da sklepi z 8. konference strank Konvencije o biotski raznovrstnosti, ki je potekala marca 2006 v Curitibi v Braziliji, predstavljajo pomemben napredek. OR ugotavlja, da bo 9. konferenca potekala na začetku leta 2008 v Bonnu pod nemškim predsedstvom, in poziva EU in države članice, da to priložnost izkoristijo za predstavitev ocene sporočila Komisije o biotski raznovrstnosti in pripravijo srečanje, na katerem bodo bolje sodelovali lokalni organi, med drugim prek ustreznih združenj na državni ravni;

| 3.2 | pozdravlja dober primer, ki ga ponujajo nekatere regije, ki v okviru pomoči pri razvoju izkušnje, ki so jih nabrale o vprašanjih v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, posredujejo partnerskim regijam in podpirajo ukrepe, ki jih le-te sprejemajo za spodbujanje biotske raznovrstnosti (glej prilogo); |
| --- | --- |

3.2

pozdravlja dober primer, ki ga ponujajo nekatere regije, ki v okviru pomoči pri razvoju izkušnje, ki so jih nabrale o vprašanjih v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, posredujejo partnerskim regijam in podpirajo ukrepe, ki jih le-te sprejemajo za spodbujanje biotske raznovrstnosti (glej prilogo);

| 3.3 | opaža, da je EU prav tako odgovorna za varstvo biotske raznovrstnosti na globalni ravni. Odbor se tega zaveda in priporoča, da se ta odgovornost upošteva v okviru trgovinske politike in razvoja; |
| --- | --- |

3.3

opaža, da je EU prav tako odgovorna za varstvo biotske raznovrstnosti na globalni ravni. Odbor se tega zaveda in priporoča, da se ta odgovornost upošteva v okviru trgovinske politike in razvoja;

4.   Biotska raznovrstnost in podnebne spremembe

| 4.1 | se zaveda, da politika, ki spodbuja biotsko raznovrstnost ne more obroditi sadov, če ne bodo na svetovni ravni sprejeti politični ukrepi z visoko zastavljenimi cilji za ustavitev podnebnih sprememb. Odbor meni, da morajo države članice, ki še ne izpolnjujejo obveznosti iz Kjotskega protokola, to čim prej nadoknaditi. Poleg tega ocenjuje, da je zaželeno skleniti svetovno konvencijo z visoko zastavljenimi cilji na področju podnebnih sprememb, ki bi se je udeležile vse glavne države proizvajalke in njihovi proizvodni sektorji; |
| --- | --- |

4.1

se zaveda, da politika, ki spodbuja biotsko raznovrstnost ne more obroditi sadov, če ne bodo na svetovni ravni sprejeti politični ukrepi z visoko zastavljenimi cilji za ustavitev podnebnih sprememb. Odbor meni, da morajo države članice, ki še ne izpolnjujejo obveznosti iz Kjotskega protokola, to čim prej nadoknaditi. Poleg tega ocenjuje, da je zaželeno skleniti svetovno konvencijo z visoko zastavljenimi cilji na področju podnebnih sprememb, ki bi se je udeležile vse glavne države proizvajalke in njihovi proizvodni sektorji;

| 4.2 | priporoča, da se začnejo regionalne raziskave učinkov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

4.2

priporoča, da se začnejo regionalne raziskave učinkov podnebnih sprememb;

| 4.3 | dodaja, da tudi če se bo politika biogoriva izkazala za pomembno v okviru boja proti podnebnim spremembam, ta boj ne bo učinkovit, če ga ne bodo spremljali ukrepi, ki predvidevajo bistveno zmanjšanje celotne porabe goriva, če se ne bodo izključno uporabljale surovine, tehnologija in rastline, ki ne ogrožajo nacionalne ali mednarodne biotske raznovrstnosti in če to ne bo povzročalo širjenja obdelovalnih površin v ekosistemih visoke biološke vrednosti; |
| --- | --- |

4.3

dodaja, da tudi če se bo politika biogoriva izkazala za pomembno v okviru boja proti podnebnim spremembam, ta boj ne bo učinkovit, če ga ne bodo spremljali ukrepi, ki predvidevajo bistveno zmanjšanje celotne porabe goriva, če se ne bodo izključno uporabljale surovine, tehnologija in rastline, ki ne ogrožajo nacionalne ali mednarodne biotske raznovrstnosti in če to ne bo povzročalo širjenja obdelovalnih površin v ekosistemih visoke biološke vrednosti;

5.   Temeljno znanje

| 5.1 | izpostavlja bistven pomen dostopnosti in izboljšanja znanja na področju ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja biološke raznovrstnosti v Evropi in v drugih državah po svetu. Tudi izmenjava primerov med državami članicami in regijami je del tega znanja (glej prilogo); prav tako je treba na različnih ravneh izboljšati interoperabilnost podatkov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ob upoštevanju predvsem lokalnih in regionalnih podatkov ter uporabi instrumentov GIS (geografski informacijski sistem) in infrastrukture prostorskih podatkov (SDI); |
| --- | --- |

5.1

izpostavlja bistven pomen dostopnosti in izboljšanja znanja na področju ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja biološke raznovrstnosti v Evropi in v drugih državah po svetu. Tudi izmenjava primerov med državami članicami in regijami je del tega znanja (glej prilogo); prav tako je treba na različnih ravneh izboljšati interoperabilnost podatkov v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ob upoštevanju predvsem lokalnih in regionalnih podatkov ter uporabi instrumentov GIS (geografski informacijski sistem) in infrastrukture prostorskih podatkov (SDI);

| 5.2 | poudarja slabo poznavanje biotske raznovrstnosti, zlasti morskega okolja, in priporoča izboljšanje stanja; |
| --- | --- |

5.2

poudarja slabo poznavanje biotske raznovrstnosti, zlasti morskega okolja, in priporoča izboljšanje stanja;

| 5.3 | dodaja, da je treba poleg znanja, ki ga ponuja znanost in navaja Komisija, posvetiti večjo pozornost znanju in sposobnostim prebivalcev zadevnih območij, in priporoča, da se kombinira znanje prostovoljcev in znanstvenikov. Poleg tega Odbor vztraja, da se v te ukrepe vključi otroke; |
| --- | --- |

5.3

dodaja, da je treba poleg znanja, ki ga ponuja znanost in navaja Komisija, posvetiti večjo pozornost znanju in sposobnostim prebivalcev zadevnih območij, in priporoča, da se kombinira znanje prostovoljcev in znanstvenikov. Poleg tega Odbor vztraja, da se v te ukrepe vključi otroke;

| 5.4 | priporoča opredelitev strategij komunikacije, da se na vseh ravneh in na vseh področjih okrepi ozaveščenost in odgovornost državljanov glede varstva in ohranjanja biotske raznovrstnosti in izmenjava informacij med znanstveno skupnostjo in upravo; |
| --- | --- |

5.4

priporoča opredelitev strategij komunikacije, da se na vseh ravneh in na vseh področjih okrepi ozaveščenost in odgovornost državljanov glede varstva in ohranjanja biotske raznovrstnosti in izmenjava informacij med znanstveno skupnostjo in upravo;

6.   Štirje obsežni ukrepi podpore

Zagotovitev primernih finančnih sredstev

| 6.1 | ugotavlja, da LIFE+ in proračun za raziskave očitno lahko zagotovita le malo sredstev za biotsko raznovrstnost. Poleg tega obstaja tveganje, da države članice pomena biotske raznovrstnosti v okviru sedanjih strukturnih skladov ne bodo dovolj upoštevale; |
| --- | --- |

6.1

ugotavlja, da LIFE+ in proračun za raziskave očitno lahko zagotovita le malo sredstev za biotsko raznovrstnost. Poleg tega obstaja tveganje, da države članice pomena biotske raznovrstnosti v okviru sedanjih strukturnih skladov ne bodo dovolj upoštevale;

| 6.2 | opaža odstopanje med visoko zastavljenimi cilji v sporočilu na eni strani in predvidenimi sredstvi za njihovo dosego na drugi strani; |
| --- | --- |

6.2

opaža odstopanje med visoko zastavljenimi cilji v sporočilu na eni strani in predvidenimi sredstvi za njihovo dosego na drugi strani;

Utrditev postopka odločanja Skupnosti

| 6.3 | odobrava zamisli za okrepitev biotske raznovrstnosti v postopku odločanja Skupnosti in priporoča, da se biotska raznovrstnost vključi v ostala politična področja, tako da se določijo konkretne dolžnosti. Podpira zamisel o akcijskem načrtu, ki v ta postopek ne vključuje le držav članic, temveč tudi regije; |
| --- | --- |

6.3

odobrava zamisli za okrepitev biotske raznovrstnosti v postopku odločanja Skupnosti in priporoča, da se biotska raznovrstnost vključi v ostala politična področja, tako da se določijo konkretne dolžnosti. Podpira zamisel o akcijskem načrtu, ki v ta postopek ne vključuje le držav članic, temveč tudi regije;

Vzpostavitev partnerstev

| 6.4 | je prepričan, da se bo sodelovanje v okviru EU spodbujalo. Regije so vsekakor primerna raven, da prevzamejo vlogo pospeševanja sodelovanja. Odbor pozdravlja plodno sodelovanje, ki se je razvilo v okviru programov Skupnosti ter pridobljenih rezultatov (glej prilogo); |
| --- | --- |

6.4

je prepričan, da se bo sodelovanje v okviru EU spodbujalo. Regije so vsekakor primerna raven, da prevzamejo vlogo pospeševanja sodelovanja. Odbor pozdravlja plodno sodelovanje, ki se je razvilo v okviru programov Skupnosti ter pridobljenih rezultatov (glej prilogo);

| 6.5 | poudarja potrebo po vključitvi zasebnih lastnikov posestev, da se zagotovi ohranitev biotske raznovrstnosti s pomočjo instrumentov, kot so sporazumi o sodelovanju; |
| --- | --- |

6.5

poudarja potrebo po vključitvi zasebnih lastnikov posestev, da se zagotovi ohranitev biotske raznovrstnosti s pomočjo instrumentov, kot so sporazumi o sodelovanju;

Ozaveščanje javnosti in izboljšanje njenega vključevanja

| 6.6 | poudarja pomen intenzivnejšega sodelovanja javnosti. Če državljani ne bodo dojeli pomena biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, bo manj verjetno, da bodo načrti dosegli svoj namen. Odbor priporoča, da Skupnost in države članice namenijo še več sredstev za pobude državljanov; |
| --- | --- |

6.6

poudarja pomen intenzivnejšega sodelovanja javnosti. Če državljani ne bodo dojeli pomena biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, bo manj verjetno, da bodo načrti dosegli svoj namen. Odbor priporoča, da Skupnost in države članice namenijo še več sredstev za pobude državljanov;

| 6.7 | priporoča, da se za spodbujanje ciljev za leto 2010 v tesni povezavi s pobudami
  Countdown 2010
  in
  Beautiful Europe
  razvije strategija komunikacije za države članice, nevladne organizacije in lokalne organe; |
| --- | --- |

6.7

priporoča, da se za spodbujanje ciljev za leto 2010 v tesni povezavi s pobudami
  Countdown 2010
  in
  Beautiful Europe
  razvije strategija komunikacije za države članice, nevladne organizacije in lokalne organe;

7.   Spremljanje, ocena in ponovno preverjanje

| 7.1 | podpira sodelovanje med državami članicami in zasebnim sektorjem ter poudarja potrebo, da državljani in prostovoljci po vsej Evropi tesno sodelujejo pri spremljanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

7.1

podpira sodelovanje med državami članicami in zasebnim sektorjem ter poudarja potrebo, da državljani in prostovoljci po vsej Evropi tesno sodelujejo pri spremljanju biotske raznovrstnosti;

| 7.2 | spodbuja države članice, da predstavijo rezultate svojih politik na dostopen in zanimiv način, iz katerega bo razvidna dejavnost regij; |
| --- | --- |

7.2

spodbuja države članice, da predstavijo rezultate svojih politik na dostopen in zanimiv način, iz katerega bo razvidna dejavnost regij;

| 7.3 | poudarja, da bi moralo spremljanje na ravni regij predstavljati osnovo za spremljanje in oceno na nacionalni in mednarodni ravni. V ta namen je treba ustvariti učinkovite sisteme za spremljanje, ki temeljijo na kazalnikih in periodičnih poročilih; |
| --- | --- |

7.3

poudarja, da bi moralo spremljanje na ravni regij predstavljati osnovo za spremljanje in oceno na nacionalni in mednarodni ravni. V ta namen je treba ustvariti učinkovite sisteme za spremljanje, ki temeljijo na kazalnikih in periodičnih poročilih;

8.   Vizija

| 8.1 | pozdravlja predlog za pripravo obsežne vizije EU glede prihodnosti evropske biotske raznovrstnosti in poudarja, da je nujno, da se v proces vključijo regije; |
| --- | --- |

8.1

pozdravlja predlog za pripravo obsežne vizije EU glede prihodnosti evropske biotske raznovrstnosti in poudarja, da je nujno, da se v proces vključijo regije;

| 8.2 | zagovarja novo vizijo pristopa k biotski raznovrstnosti, ki se bo nadaljevala tudi po letu 2010 in ki bo poudarjala pozitivni prispevek ekosistemskih storitev, povezanih z okoljem (pokrajino). |
| --- | --- |

8.2

zagovarja novo vizijo pristopa k biotski raznovrstnosti, ki se bo nadaljevala tudi po letu 2010 in ki bo poudarjala pozitivni prispevek ekosistemskih storitev, povezanih z okoljem (pokrajino).

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 128, 29.5.2003, str. 43.

1

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/11

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o izvajanju nacionalnih ukrepov na področju soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom

(2007/C 57/03)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o izvajanju nacionalnih ukrepov na področju soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom (COM(2006) 104 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 2. decembra 2005, da na podlagi člena 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor zaprosi za pripravo mnenja;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 25. aprila 2006, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju Uredbe (ES) 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2006 o gensko spremenjenih živilih in krmilih (1);

ob upoštevanju Uredbe (ES) 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o splošnih načelih in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in o postopkih, ki zadevajo varnost hrane (2);

ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi direktive 90/220/EGS Sveta (3);

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o koeksistenci genskotehnično spremenjenih kulturnih rastlin in konvencionalnih ter ekoloških kulturnih rastlin (2003/2098 (INI));

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije 2003/556/ES z dne 23. julija 2003, ki vsebuje smernice za razvoj nacionalnih strategij in najboljših praks, da se zagotovi soobstoj gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom;

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o koeksistenci gensko spremenjenih kulturnih rastlin ter konvencionalnih in ekoloških kulturnih rastlin, sprejetega 16. decembra 2004 (4);

ob upoštevanju svojega mnenja (CdR 149/2006 rev. 2), ki ga je 6. oktobra 2006 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec g. MARRAZZO, predsednik dežele Lacij (IT/PSE));

1.   KER:

| 1.1 | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o izvajanju nacionalnih ukrepov na področju soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom (COM(2006) 104 konč., v nadaljevanju „poročilo“) razlikuje med okoljskimi in zdravstvenimi vidiki ter gospodarskimi vidiki soobstoja genetsko spremenjenih pridelkov ter konvencionalnega in ekološkega kmetijstva. |
| --- | --- |

1.1

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Poročilo o izvajanju nacionalnih ukrepov na področju soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom (COM(2006) 104 konč., v nadaljevanju „poročilo“) razlikuje med okoljskimi in zdravstvenimi vidiki ter gospodarskimi vidiki soobstoja genetsko spremenjenih pridelkov ter konvencionalnega in ekološkega kmetijstva.

| 1.2 | Analiza o odsotnosti tveganja za zdravje ljudi in okolje je le ena od faz postopka, ki ga predvideva Direktiva 2001/18/ES za izdajo dovoljenj za pridelke GSO. Del postopka so tudi posebni obvezni ukrepi na področju soobstoja. |
| --- | --- |

1.2

Analiza o odsotnosti tveganja za zdravje ljudi in okolje je le ena od faz postopka, ki ga predvideva Direktiva 2001/18/ES za izdajo dovoljenj za pridelke GSO. Del postopka so tudi posebni obvezni ukrepi na področju soobstoja.

| 1.3 | Namen mnenja je, da se razprava o soobstoju, ki je trenutno osredotočena le na gospodarske vidike, v skladu z načelom previdnosti ponovno usmeri k vidikom previdnosti. Konvencionalno in ekološko kmetijstvo sta prav tako del okolja in ju je zato treba zaščititi v skladu z načelom previdnosti. Ker je leta 2004 prenehal veljati evropski moratorij uvoza GSO, bo število dovoljenj za pridelke GSO na ozemlju Evropske unije naraslo, zato je treba preprečiti nepopravljive učinke in špekulacije. |
| --- | --- |

1.3

Namen mnenja je, da se razprava o soobstoju, ki je trenutno osredotočena le na gospodarske vidike, v skladu z načelom previdnosti ponovno usmeri k vidikom previdnosti. Konvencionalno in ekološko kmetijstvo sta prav tako del okolja in ju je zato treba zaščititi v skladu z načelom previdnosti. Ker je leta 2004 prenehal veljati evropski moratorij uvoza GSO, bo število dovoljenj za pridelke GSO na ozemlju Evropske unije naraslo, zato je treba preprečiti nepopravljive učinke in špekulacije.

| 1.4 | Pravilno izvajanje soobstoja sistemov predpostavlja uskladitev sanitarnih in okoljskih vidikov z gospodarskimi vidiki. „Soobstoj“ kmetijskih sistemov, ki temelji na jamstvu za različne oblike kmetijstva (konvencionalno, ekološko ali temelječe na GSO), se lahko izvaja le, če so izpolnjene zahteve za zaščito vseh metod pridelovanja. Vse oblike tradicionalnega, ekološkega in na GSO temelječega kmetijstva je treba spoštovati v isti meri, in sicer najprej zaradi njihove osnovne vrednosti, še preden pride v igro njihova gospodarska vrednost, saj bi bil v nasprotnem primeru sam pojem „soobstoja“ zanikan. |
| --- | --- |

1.4

Pravilno izvajanje soobstoja sistemov predpostavlja uskladitev sanitarnih in okoljskih vidikov z gospodarskimi vidiki. „Soobstoj“ kmetijskih sistemov, ki temelji na jamstvu za različne oblike kmetijstva (konvencionalno, ekološko ali temelječe na GSO), se lahko izvaja le, če so izpolnjene zahteve za zaščito vseh metod pridelovanja. Vse oblike tradicionalnega, ekološkega in na GSO temelječega kmetijstva je treba spoštovati v isti meri, in sicer najprej zaradi njihove osnovne vrednosti, še preden pride v igro njihova gospodarska vrednost, saj bi bil v nasprotnem primeru sam pojem „soobstoja“ zanikan.

| 1.5 | Na konferenci, ki je potekala od 4. do 6. aprila 2006 na Dunaju, se je EU odločila, da ne zavzame trdnega stališča glede soobstoja, in je kmetovalcem pustila svobodo, da se sami odločijo za konvencionalni ali ekološki način ali za transgensko kmetijstvo. Razloga za to sta dva: ozemeljska različnost v posameznih državah članicah in razhajanje v rezultatih skromnega števila do sedaj zbranih izkušenj. |
| --- | --- |

1.5

Na konferenci, ki je potekala od 4. do 6. aprila 2006 na Dunaju, se je EU odločila, da ne zavzame trdnega stališča glede soobstoja, in je kmetovalcem pustila svobodo, da se sami odločijo za konvencionalni ali ekološki način ali za transgensko kmetijstvo. Razloga za to sta dva: ozemeljska različnost v posameznih državah članicah in razhajanje v rezultatih skromnega števila do sedaj zbranih izkušenj.

| 1.6 | Zato mora trg sam postaviti svoja lastno dinamiko, tudi s pomočjo izbire potrošnikov, ki se lahko prosto odločajo za nakup GSO pridelkov ali proti nakupu le-teh. |
| --- | --- |

1.6

Zato mora trg sam postaviti svoja lastno dinamiko, tudi s pomočjo izbire potrošnikov, ki se lahko prosto odločajo za nakup GSO pridelkov ali proti nakupu le-teh.

| 1.7 | Pristojne nacionalne oblasti so se udeležile tehničnega srečanja dne 17. junija 2006 in seje pristojnih oblasti, opredeljenih v Direktivi 2001/18/ES dne 3. julija 2006. Na naslednjem srečanju, predvidenem za januar 2007, se bo nadaljevala razprava o krompirju, koruzi BT11 in koruzi 1570. |
| --- | --- |

1.7

Pristojne nacionalne oblasti so se udeležile tehničnega srečanja dne 17. junija 2006 in seje pristojnih oblasti, opredeljenih v Direktivi 2001/18/ES dne 3. julija 2006. Na naslednjem srečanju, predvidenem za januar 2007, se bo nadaljevala razprava o krompirju, koruzi BT11 in koruzi 1570.

| 1.8 | Iz navedenih razprav izhaja enotno mnenje, da je treba znova odpreti razpravo o zdravstveni in okoljski problematiki, saj je 7 držav članic od 8 ponovno poudarilo ključno vlogo načela previdnosti; 8 držav članic od 9 je predstavilo opombe glede koruze BT11, ki jih Evropska agencija za varno hrano (EFSA) ni upoštevala; 8 držav članic od 9 se je pritožilo glede pomanjkljivosti znanstvenih podatkov o okoljskih učinkih glede koruze 1570; v 7 od 9 primerov EFSA ni upoštevala opomb glede načrtov za nadzor. |
| --- | --- |

1.8

Iz navedenih razprav izhaja enotno mnenje, da je treba znova odpreti razpravo o zdravstveni in okoljski problematiki, saj je 7 držav članic od 8 ponovno poudarilo ključno vlogo načela previdnosti; 8 držav članic od 9 je predstavilo opombe glede koruze BT11, ki jih Evropska agencija za varno hrano (EFSA) ni upoštevala; 8 držav članic od 9 se je pritožilo glede pomanjkljivosti znanstvenih podatkov o okoljskih učinkih glede koruze 1570; v 7 od 9 primerov EFSA ni upoštevala opomb glede načrtov za nadzor.

| 1.9 | Evropska zakonodaja je vedno poudarjala potrebo po stalnem nadzoru možnega tveganja za človekovo zdravje in okolje, zato je osredotočanje zgolj na gospodarske vidike soobstoja sistemov protislovno. |
| --- | --- |

1.9

Evropska zakonodaja je vedno poudarjala potrebo po stalnem nadzoru možnega tveganja za človekovo zdravje in okolje, zato je osredotočanje zgolj na gospodarske vidike soobstoja sistemov protislovno.

| 1.10 | Načelo previdnosti, kot je opredeljeno v členu 7 Uredbe ES 178/2002, prihaja do izraza pri analizi tveganja, ki jo je treba uporabiti za oceno možne nevarnosti, ko znanstvena negotovost ne dopušča celovite vnaprejšnje varnostne ocene (Sodišče Evropskih skupnosti, sodba z dne 9. septembra 2003, zadeva C-236/01). |
| --- | --- |

1.10

Načelo previdnosti, kot je opredeljeno v členu 7 Uredbe ES 178/2002, prihaja do izraza pri analizi tveganja, ki jo je treba uporabiti za oceno možne nevarnosti, ko znanstvena negotovost ne dopušča celovite vnaprejšnje varnostne ocene (Sodišče Evropskih skupnosti, sodba z dne 9. septembra 2003, zadeva C-236/01).

| 1.11 | Načelo previdnosti je v svoji prvotni formulaciji izviralo iz načela trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.11

Načelo previdnosti je v svoji prvotni formulaciji izviralo iz načela trajnostnega razvoja.

| 1.12 | Načelo trajnostnega razvoja je mogoče opredeliti kot odnos med dinamiko človeških dejavnosti in globalnim biofizičnim kontekstom. Ta odnos je treba oblikovati tako, da po eni strani dopušča napredek posameznikov, po drugi pa varstvo globalnega biofizičnega ravnotežja, pri čemer pa je treba zagotoviti ustrezno ravnovesje. |
| --- | --- |

1.12

Načelo trajnostnega razvoja je mogoče opredeliti kot odnos med dinamiko človeških dejavnosti in globalnim biofizičnim kontekstom. Ta odnos je treba oblikovati tako, da po eni strani dopušča napredek posameznikov, po drugi pa varstvo globalnega biofizičnega ravnotežja, pri čemer pa je treba zagotoviti ustrezno ravnovesje.

| 1.13 | Ocenjeno je bilo, da je primerno, če se zgoščeno navedeta opredelitvi načela previdnosti in trajnostnega razvoja, ker velja, da teh načel ni mogoče ločevati od pravilnega izvajanja soobstoja kmetijskih sistemov. |
| --- | --- |

1.13

Ocenjeno je bilo, da je primerno, če se zgoščeno navedeta opredelitvi načela previdnosti in trajnostnega razvoja, ker velja, da teh načel ni mogoče ločevati od pravilnega izvajanja soobstoja kmetijskih sistemov.

| 1.14 | Uredba o identifikacijskih oznakah (5), sklep o registrih (6) in uredba o izvajanju Uredbe (ES) 2003/1829 odpirajo pot za pravilno empirično uporabo merila za soobstoj kmetijskih sistemov in zagotavljajo transparentnost ter sledljivost. |
| --- | --- |

1.14

Uredba o identifikacijskih oznakah (5), sklep o registrih (6) in uredba o izvajanju Uredbe (ES) 2003/1829 odpirajo pot za pravilno empirično uporabo merila za soobstoj kmetijskih sistemov in zagotavljajo transparentnost ter sledljivost.

| 1.15 | Zakonodaja je bila strnjena in dopolnjena z uvedbo obveznega označevanja in sledenja izdelkov in krmil, ki v primeru naključnega — tehnično neizogibnega — mešanja vsebujejo gensko spremenjene organizme (GSO) nad dopustno mejo. |
| --- | --- |

1.15

Zakonodaja je bila strnjena in dopolnjena z uvedbo obveznega označevanja in sledenja izdelkov in krmil, ki v primeru naključnega — tehnično neizogibnega — mešanja vsebujejo gensko spremenjene organizme (GSO) nad dopustno mejo.

| 1.16 | Tako se pred začetkom raziskovanja, proizvodnje in prodaje izdelkov, pridobljenih z uporabo GSO, uveljavlja preventiven pristop, s predpisovanjem natančnih ocen in nadzora tveganj. |
| --- | --- |

1.16

Tako se pred začetkom raziskovanja, proizvodnje in prodaje izdelkov, pridobljenih z uporabo GSO, uveljavlja preventiven pristop, s predpisovanjem natančnih ocen in nadzora tveganj.

| 1.17 | Nikakor ni zamolčano tveganje za zdravje ljudi in živali ter za okolje; na to sistematično opozarjajo uvodne izjave vsakega zakonskega akta Skupnosti. |
| --- | --- |

1.17

Nikakor ni zamolčano tveganje za zdravje ljudi in živali ter za okolje; na to sistematično opozarjajo uvodne izjave vsakega zakonskega akta Skupnosti.

| 1.18 | Da se dovoli prodaja novih gensko spremenjenih izdelkov na ozemlju EU, se je treba soočiti s tveganjem naključnega genskega onesnaženja v kmetijstvu ter gospodarskega učinka mešanja gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih organizmov; to tveganje je treba upoštevati. |
| --- | --- |

1.18

Da se dovoli prodaja novih gensko spremenjenih izdelkov na ozemlju EU, se je treba soočiti s tveganjem naključnega genskega onesnaženja v kmetijstvu ter gospodarskega učinka mešanja gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih organizmov; to tveganje je treba upoštevati.

| 1.19 | EU je doslej za vsako državo članico dovolila in uveljavila uvedbo zelo majhnega števila vrst GSO. |
| --- | --- |

1.19

EU je doslej za vsako državo članico dovolila in uveljavila uvedbo zelo majhnega števila vrst GSO.

| 1.20 | To je dejansko legitimiralo postopno vstopanje transgenskega kmetijstva v Evropo in sprožilo ostre kritike, povezane z njegovo slabo združljivostjo z drugimi kulturami in z nerazčiščeno neškodljivostjo GSO za okolje, pojmovano kot raznoliko gensko bogastvo, ter za zdravje ljudi. |
| --- | --- |

1.20

To je dejansko legitimiralo postopno vstopanje transgenskega kmetijstva v Evropo in sprožilo ostre kritike, povezane z njegovo slabo združljivostjo z drugimi kulturami in z nerazčiščeno neškodljivostjo GSO za okolje, pojmovano kot raznoliko gensko bogastvo, ter za zdravje ljudi.

| 1.21 | Določila Skupnosti kažejo strah pred tveganjem naključnega onesnaženja: ugotovili so, da je naključen vnos GSO v biološki ali konvencionalni pridelek „tehnično neizogiben“ in s tem se torej izključi možnost ničelne tolerance. |
| --- | --- |

1.21

Določila Skupnosti kažejo strah pred tveganjem naključnega onesnaženja: ugotovili so, da je naključen vnos GSO v biološki ali konvencionalni pridelek „tehnično neizogiben“ in s tem se torej izključi možnost ničelne tolerance.

| 1.22 | Naključno onesnaženje predpostavlja za tradicionalne in biološke pridelovalce dodatne stroške za uvedbo primernih ukrepov za preprečevanje onesnaženj, ter zaradi zanikanja biološke pridelave, za katero je značilna čistost metode pridelave in njenega rezultata. |
| --- | --- |

1.22

Naključno onesnaženje predpostavlja za tradicionalne in biološke pridelovalce dodatne stroške za uvedbo primernih ukrepov za preprečevanje onesnaženj, ter zaradi zanikanja biološke pridelave, za katero je značilna čistost metode pridelave in njenega rezultata.

| 1.23 | Seveda je treba varovati načelo gospodarske pobude vsakega kmetijskega podjetnika; srž tega načela ni samo v svobodni izbiri gospodarsko najugodnejšega načina proizvodnje, temveč tudi v potrebi, da so izbrane pridelave med seboj ločene in da se tako prepreči vzajemno onesnaževanje. |
| --- | --- |

1.23

Seveda je treba varovati načelo gospodarske pobude vsakega kmetijskega podjetnika; srž tega načela ni samo v svobodni izbiri gospodarsko najugodnejšega načina proizvodnje, temveč tudi v potrebi, da so izbrane pridelave med seboj ločene in da se tako prepreči vzajemno onesnaževanje.

| 1.24 | Po drugi strani pa je treba varovati prosto izbiro potrošnika glede izdelka, ki ga namerava kupiti; ohranjati je treba neokrnjenost tega izdelka, tako v fazi dajanja v promet kot v prejšnji fazi, pridelovanju, in sicer s sledenjem in neonesnaževanjem kmetijske proizvodne verige. |
| --- | --- |

1.24

Po drugi strani pa je treba varovati prosto izbiro potrošnika glede izdelka, ki ga namerava kupiti; ohranjati je treba neokrnjenost tega izdelka, tako v fazi dajanja v promet kot v prejšnji fazi, pridelovanju, in sicer s sledenjem in neonesnaževanjem kmetijske proizvodne verige.

| 1.25 | V EU je GSO mogoče gojiti ali dajati na trg samo z dovoljenjem; zdravstvene in okoljske vidike urejata Direktiva 2001/18/ES o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in Uredba 1829/2003/ES o gensko spremenjenih živilih in krmilih. |
| --- | --- |

1.25

V EU je GSO mogoče gojiti ali dajati na trg samo z dovoljenjem; zdravstvene in okoljske vidike urejata Direktiva 2001/18/ES o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in Uredba 1829/2003/ES o gensko spremenjenih živilih in krmilih.

| 1.26 | Člen 26a Direktive 2001/18/ES, uveden z Uredbo o spremembi (ES) 1829/2003, poziva države članice, da se odločijo, ali bodo uvedle primerne nacionalne ukrepe glede soobstoja, da bi preprečile nenamerno navzočnost GSO v drugih izdelkih — vendar ne določa obveznosti držav članic, da ukrepajo. |
| --- | --- |

1.26

Člen 26a Direktive 2001/18/ES, uveden z Uredbo o spremembi (ES) 1829/2003, poziva države članice, da se odločijo, ali bodo uvedle primerne nacionalne ukrepe glede soobstoja, da bi preprečile nenamerno navzočnost GSO v drugih izdelkih — vendar ne določa obveznosti držav članic, da ukrepajo.

| 1.27 | Člen 22 Direktive 2001/18/ES določa, da države članice ne morejo prepovedovati, omejevati ali preprečevati, da se dovoljeni GSO dajejo v promet. |
| --- | --- |

1.27

Člen 22 Direktive 2001/18/ES določa, da države članice ne morejo prepovedovati, omejevati ali preprečevati, da se dovoljeni GSO dajejo v promet.

| 1.28 | S priporočilom Komisije 2003/556/ES z dne 23. julija 2003 so bile dane smernice temeljnega pomena. Komisija v uvodnih izjavah tega priporočila:






  a) | določa, da „postopek dokončne izdaje dovoljenja, ki ga predvideva direktiva 2001/18/ES, zajema posebne ukrepe glede soobstoja, ki imajo za cilj varstvo zdravja ljudi in okolja; uporaba tega postopka je obvezna“; |
| --- | --- | --- |

1.28

S priporočilom Komisije 2003/556/ES z dne 23. julija 2003 so bile dane smernice temeljnega pomena. Komisija v uvodnih izjavah tega priporočila:

a)

določa, da „postopek dokončne izdaje dovoljenja, ki ga predvideva direktiva 2001/18/ES, zajema posebne ukrepe glede soobstoja, ki imajo za cilj varstvo zdravja ljudi in okolja; uporaba tega postopka je obvezna“;

| b) | obžaluje tveganja, povezana z neizvajanjem soobstoja, možno gospodarsko škodo in učinkom mešanja transgenskih in netransgenskih kultur, ter opozarja na koristnost izvajanja takšnih upravljalskih ukrepov, ki so primernejši za zmanjševanje tveganja mešanja na najmanjšo možno mero; |
| --- | --- |

b)

obžaluje tveganja, povezana z neizvajanjem soobstoja, možno gospodarsko škodo in učinkom mešanja transgenskih in netransgenskih kultur, ter opozarja na koristnost izvajanja takšnih upravljalskih ukrepov, ki so primernejši za zmanjševanje tveganja mešanja na najmanjšo možno mero;

| c) | priporoča, da vsaka država članica pripravi„nacionalne strategije in najboljše prakse“ glede na posebne agronomske značilnosti značilnosti zadevnih ozemelj. |
| --- | --- |

c)

priporoča, da vsaka država članica pripravi„nacionalne strategije in najboljše prakse“ glede na posebne agronomske značilnosti značilnosti zadevnih ozemelj.

| 1.29 | Možnost „ničelne tolerance“ je torej izključena; kljub temu pa se mora soobstoj izvajati po metodi previdnosti s pomočjo „najboljših praks“, da se izognemo „nepopravljivim učinkom“, |
| --- | --- |

1.29

Možnost „ničelne tolerance“ je torej izključena; kljub temu pa se mora soobstoj izvajati po metodi previdnosti s pomočjo „najboljših praks“, da se izognemo „nepopravljivim učinkom“,

na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) sprejel naslednje mnenje.

2.   Stališče Odbora regij

Odbor regij

2.1   Predhodna vprašanja

opozarja na naslednje probleme, katerih rešitev je predpogoj za pravilno izvajanje soobstoja kmetijskih sistemov in zaščito biološke raznovrstnosti v kmetijstvu;

2.1.1   Pomanjkljivost kontrol

| a) | meni, da je sedanji sistem kontrol nezadosten, in opozarja na rezultate orientacijske razprave, ki je potekala v Svetu 9. marca 2006, na kateri je velika večina držav članic zahtevala izboljšanje sistema znanstvenih ocen glede postopkov za dovoljevanje GSO, ki jih izvaja EFSA. Poleg tega so države izrazile obžalovanje, da EFSA ni bolj aktivna ter da pri svojih odločitvah pogosto ne upošteva znanstvenih ocen držav članic; |
| --- | --- |

a)

meni, da je sedanji sistem kontrol nezadosten, in opozarja na rezultate orientacijske razprave, ki je potekala v Svetu 9. marca 2006, na kateri je velika večina držav članic zahtevala izboljšanje sistema znanstvenih ocen glede postopkov za dovoljevanje GSO, ki jih izvaja EFSA. Poleg tega so države izrazile obžalovanje, da EFSA ni bolj aktivna ter da pri svojih odločitvah pogosto ne upošteva znanstvenih ocen držav članic;

2.1.2   Pomanjkljivost postopka ocene tveganja

| a) | opozarja, da oceno tveganja, ki jo predvideva Direktiva 2001/18/ES, izvaja isti tržni subjekt, ki je zainteresiran za komercializacijo gensko spremenjenega izdelka, od pristojnih oblasti držav članic in od Evropske agencije za varnost hrane (European Food Safety Authority, EFSA) pa se zahteva zgolj naloga, da oceni pravilnost predloženih podatkov; |
| --- | --- |

a)

opozarja, da oceno tveganja, ki jo predvideva Direktiva 2001/18/ES, izvaja isti tržni subjekt, ki je zainteresiran za komercializacijo gensko spremenjenega izdelka, od pristojnih oblasti držav članic in od Evropske agencije za varnost hrane (European Food Safety Authority, EFSA) pa se zahteva zgolj naloga, da oceni pravilnost predloženih podatkov;

| b) | se zavzema za poenostavitev in večjo strogost postopka spremembe ali preklica dovoljenja v primeru pojava tveganja, da se izognemo namernemu dajanju v promet ali v omejeno uporabo v zaprtih sistemih v pričakovanju umika ali spremembe dovoljenja; |
| --- | --- |

b)

se zavzema za poenostavitev in večjo strogost postopka spremembe ali preklica dovoljenja v primeru pojava tveganja, da se izognemo namernemu dajanju v promet ali v omejeno uporabo v zaprtih sistemih v pričakovanju umika ali spremembe dovoljenja;

| c) | se zavzema za drugačen sistem nadzora med celotno fazo dajanja na trg in trženja izdelka, ki bo predvideval dvojni postopek kontrole ter zmanjšal število primerov, za katere se uporablja „poenostavljen“ postopek v skladu z Direktivo 2001/18/ES; |
| --- | --- |

c)

se zavzema za drugačen sistem nadzora med celotno fazo dajanja na trg in trženja izdelka, ki bo predvideval dvojni postopek kontrole ter zmanjšal število primerov, za katere se uporablja „poenostavljen“ postopek v skladu z Direktivo 2001/18/ES;

2.1.3   Pomanjkljivost ureditve za semena

| a) | je mnenja, da je opredelitev praga za semena eden ključnih vidikov razprave ter da soobstoj sistemov ne more priti v poštev,če uporabljena semena niso čista; |
| --- | --- |

a)

je mnenja, da je opredelitev praga za semena eden ključnih vidikov razprave ter da soobstoj sistemov ne more priti v poštev,če uporabljena semena niso čista;

| b) | hkrati meni, da je soobstoj metoda, ki omogoča obstoj vseh oblik kmetijstva, in da bi bil njen smisel že vnaprej izničen, če bi se dovolila uporaba nečistih semen; |
| --- | --- |

b)

hkrati meni, da je soobstoj metoda, ki omogoča obstoj vseh oblik kmetijstva, in da bi bil njen smisel že vnaprej izničen, če bi se dovolila uporaba nečistih semen;

2.1.4   Pomanjkljiva zaščita na podlagi praga v višini 0,9 % za konvencionalno in ekološko kmetijstvo

| a) | meni, da zgornja meja mešanja v vrednosti 0,9 % v nasprotju s čistostjo ekološke metode; |
| --- | --- |

a)

meni, da zgornja meja mešanja v vrednosti 0,9 % v nasprotju s čistostjo ekološke metode;

| b) | je zato mnenja, da mora odstotni prag za ekološko kmetijstvo biti zelo blizu ničli, če je ničelna toleranca neizvedljiva, ter da je treba znižati prisotnost GSM na tehnično neizogibno raven s pomočjo ustreznih ukrepov za preprečevanje naključnega onesnaženja; |
| --- | --- |

b)

je zato mnenja, da mora odstotni prag za ekološko kmetijstvo biti zelo blizu ničli, če je ničelna toleranca neizvedljiva, ter da je treba znižati prisotnost GSM na tehnično neizogibno raven s pomočjo ustreznih ukrepov za preprečevanje naključnega onesnaženja;

| c) | poleg tega meni, da je prag 0,9 % za konvencionalno kmetijstvo previsok, ker lahko ponavljajoče se onesnaževanje leto za letom pripelje do visokih stopenj onesnaženosti okolja in živilske proizvodne verige; |
| --- | --- |

c)

poleg tega meni, da je prag 0,9 % za konvencionalno kmetijstvo previsok, ker lahko ponavljajoče se onesnaževanje leto za letom pripelje do visokih stopenj onesnaženosti okolja in živilske proizvodne verige;

2.1.5   pomanjkljivost zaščitne klavzule kot edine korekcijske metode v primeru nevarnosti za zdravje in okolje:

| a) | opozarja, da evropsko pravo — v členu 23 Direktive 2001/18/ES — sicer predvideva zaščitno klavzulo kot način za preprečevanje neposredne uporabe načela previdnosti na podlagi uvodnih izjav št. 4, 5, 6, 8,16, 19, 20, 22 in 56, vključenih v preambulo direktive; |
| --- | --- |

a)

opozarja, da evropsko pravo — v členu 23 Direktive 2001/18/ES — sicer predvideva zaščitno klavzulo kot način za preprečevanje neposredne uporabe načela previdnosti na podlagi uvodnih izjav št. 4, 5, 6, 8,16, 19, 20, 22 in 56, vključenih v preambulo direktive;

| b) | obžaluje pretirano zapletenost postopka in izraža željo, da bi bila možnost sklicevanja na zaščitno klavzulo, ki je zdaj podeljena izključno državam članicam, razširjena tudi na ozemeljske skupnosti ali na regije po decentralni ali pooblaščeni poti v skladu z nacionalnimi določbami; |
| --- | --- |

b)

obžaluje pretirano zapletenost postopka in izraža željo, da bi bila možnost sklicevanja na zaščitno klavzulo, ki je zdaj podeljena izključno državam članicam, razširjena tudi na ozemeljske skupnosti ali na regije po decentralni ali pooblaščeni poti v skladu z nacionalnimi določbami;

| c) | opozarja, da bi člen 95 (5) Pogodbe ES omogočil bistveno širše zaščitne ukrepe in obžaluje, da je Komisija tako omejevalna pri sprejemanju odločitev glede ukrepov držav članic, ki temeljijo na tej določbi. |
| --- | --- |

c)

opozarja, da bi člen 95 (5) Pogodbe ES omogočil bistveno širše zaščitne ukrepe in obžaluje, da je Komisija tako omejevalna pri sprejemanju odločitev glede ukrepov držav članic, ki temeljijo na tej določbi.

2.2   Splošne ugotovitve o sporočilu Komisije

| 2.2.1 | poudarja pomen tesnega sodelovanja med državami članicami in izmenjave rezultatov, ki izvirajo iz raziskav na področju soobstoja; |
| --- | --- |

2.2.1

poudarja pomen tesnega sodelovanja med državami članicami in izmenjave rezultatov, ki izvirajo iz raziskav na področju soobstoja;

| 2.2.2 | meni, da je nujno, da ukrepi soobstoja dopuščajo ohranjanje različnosti vrst in načinov kmetijskega izkoriščanja in torej tudi svobodo izbire kmetovalcev in potrošnikov; |
| --- | --- |

2.2.2

meni, da je nujno, da ukrepi soobstoja dopuščajo ohranjanje različnosti vrst in načinov kmetijskega izkoriščanja in torej tudi svobodo izbire kmetovalcev in potrošnikov;

| 2.2.3 | poudarja potrebo, da se tržnim subjektom in državljanom da na voljo celovite in objektivne informacije o GSO in soobstoju; |
| --- | --- |

2.2.3

poudarja potrebo, da se tržnim subjektom in državljanom da na voljo celovite in objektivne informacije o GSO in soobstoju;

| 2.2.4 | poudarja dejstvo, da so v EU izkušnje na področju gensko spremenjenih kultur zelo omejene; |
| --- | --- |

2.2.4

poudarja dejstvo, da so v EU izkušnje na področju gensko spremenjenih kultur zelo omejene;

| 2.2.5 | podpira namero Komisije, da pridobi več informacij o nacionalnih sistemih odgovornosti in o njihovi povezavi s predpisi o soobstoju; |
| --- | --- |

2.2.5

podpira namero Komisije, da pridobi več informacij o nacionalnih sistemih odgovornosti in o njihovi povezavi s predpisi o soobstoju;

| 2.2.6 | poudarja dejstvo, da imajo v štirih državah članicah zmožnost oblikovanja zakonov na področju soobstoja regije, medtem ko so v drugih primerih regionalne in/ali lokalne oblasti, pristojne za izvajanje ukrepov soobstoja; |
| --- | --- |

2.2.6

poudarja dejstvo, da imajo v štirih državah članicah zmožnost oblikovanja zakonov na področju soobstoja regije, medtem ko so v drugih primerih regionalne in/ali lokalne oblasti, pristojne za izvajanje ukrepov soobstoja;

| 2.2.7 | omenja in podpira stališče Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je v svojem mnenju o soobstoju ugotovil potrebo po ureditvi zaščitnih ukrepov za varovana območja v naravi, v skladu z Direktivo favna-flora-habitat 92/43/EGS in Direktivo o varovanju ptic 79/409/EGS, ter drugih ekološko občutljivih območij, na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.2.7

omenja in podpira stališče Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je v svojem mnenju o soobstoju ugotovil potrebo po ureditvi zaščitnih ukrepov za varovana območja v naravi, v skladu z Direktivo favna-flora-habitat 92/43/EGS in Direktivo o varovanju ptic 79/409/EGS, ter drugih ekološko občutljivih območij, na nacionalni in lokalni ravni;

| 2.2.8 | poudarja, da so javne študije, izvedene na območjih Lacija, kjer so preskušali GSO, dokazale možnost, da gensko spremenjeni organizmi ostanejo v tleh, zlasti v nekaterih pedoklimatskih razmerah, in hkrati možnost, da se iz tal prenašajo v vodo; |
| --- | --- |

2.2.8

poudarja, da so javne študije, izvedene na območjih Lacija, kjer so preskušali GSO, dokazale možnost, da gensko spremenjeni organizmi ostanejo v tleh, zlasti v nekaterih pedoklimatskih razmerah, in hkrati možnost, da se iz tal prenašajo v vodo;

| 2.2.9 | meni, da je resnično poglobljeno in neodvisno oceno tveganj, povezanih z gojenjem določenega GSO, mogoče opraviti samo na kraju samem s posebnimi študijami; |
| --- | --- |

2.2.9

meni, da je resnično poglobljeno in neodvisno oceno tveganj, povezanih z gojenjem določenega GSO, mogoče opraviti samo na kraju samem s posebnimi študijami;

| 2.2.10 | poudarja dejstvo, da so se številne lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti opredelile proti gojenju GSO na svojem ozemlju ter da so se razglasile za „območja brez GSO“(„GMO-free“), ter da so bile vzpostavljene mreže, ki združujejo te skupnosti, kot na primer mreža 40 regij in lokalnih skupnosti brez GSO. Posamezne regionalne skupnosti so poskusile svoj status „območja brez GSO“ tudi uzakoniti. Dopustnost takšnega ukrepa je trenutno predmet pravnega spora med Komisijo in zvezno deželo Zgornjo Avstrijo pred Evropskim sodiščem. |
| --- | --- |

2.2.10

poudarja dejstvo, da so se številne lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti opredelile proti gojenju GSO na svojem ozemlju ter da so se razglasile za „območja brez GSO“(„GMO-free“), ter da so bile vzpostavljene mreže, ki združujejo te skupnosti, kot na primer mreža 40 regij in lokalnih skupnosti brez GSO. Posamezne regionalne skupnosti so poskusile svoj status „območja brez GSO“ tudi uzakoniti. Dopustnost takšnega ukrepa je trenutno predmet pravnega spora med Komisijo in zvezno deželo Zgornjo Avstrijo pred Evropskim sodiščem.

2.3   O že preskušenih praksah in metodah ločevanja

| 2.3.1 | ugotavlja, da sporočilo Komisije poudarja „pičle praktične izkušnje s kulturami GSO“; |
| --- | --- |

2.3.1

ugotavlja, da sporočilo Komisije poudarja „pičle praktične izkušnje s kulturami GSO“;

| 2.3.2 | zato poudarja, da ni v absolutnem smislu „že preskušenih“ praks in načinov ločevanja, ki bi jih morali upoštevati, da bi izvajali soobstoj brez tveganj; |
| --- | --- |

2.3.2

zato poudarja, da ni v absolutnem smislu „že preskušenih“ praks in načinov ločevanja, ki bi jih morali upoštevati, da bi izvajali soobstoj brez tveganj;

2.4   O sorazmernosti

| 2.4.1 | poudarja, da priporočilo 2003/556/ES Komisije uvaja merilo „sorazmernosti“, pojmovan kot načelo, po katerem morajo ukrepi v zvezi s soobstojem ustrezati merilom učinkovitosti in gospodarske učinkovitosti ter biti sorazmerni; |
| --- | --- |

2.4.1

poudarja, da priporočilo 2003/556/ES Komisije uvaja merilo „sorazmernosti“, pojmovan kot načelo, po katerem morajo ukrepi v zvezi s soobstojem ustrezati merilom učinkovitosti in gospodarske učinkovitosti ter biti sorazmerni;

| 2.4.2 | vendar pa pripominja, da so dopustne, „tehnično nujne“ meje mešanja, ki jih predpisuje uredba, veljavne zgolj za določitev praga, nad katerim se sproži obveznost označevanja, in da niso bile postavljene zato, da bi določale omejitev za soobstoj; |
| --- | --- |

2.4.2

vendar pa pripominja, da so dopustne, „tehnično nujne“ meje mešanja, ki jih predpisuje uredba, veljavne zgolj za določitev praga, nad katerim se sproži obveznost označevanja, in da niso bile postavljene zato, da bi določale omejitev za soobstoj;

2.5   O izboru primerne ravni

| 2.5.1 | ugotavlja, da glede ravni izvajanja soobstoja poročilo navaja, da so se pristopi držav članic na zadevnem področju nanašali pretežno na minimalna stanja in da so bili uporabljeni ukrepi, ki niso bili regionalnega obsega in so bili kvečjemu v povezavi z zakonskim urejanjem podjetij na mejah teh območij; |
| --- | --- |

2.5.1

ugotavlja, da glede ravni izvajanja soobstoja poročilo navaja, da so se pristopi držav članic na zadevnem področju nanašali pretežno na minimalna stanja in da so bili uporabljeni ukrepi, ki niso bili regionalnega obsega in so bili kvečjemu v povezavi z zakonskim urejanjem podjetij na mejah teh območij;

| 2.5.2 | meni torej, da smo še daleč od tega, da bi si — kot možnosti za raven izvajanja — lahko predstavljali ukrepe, ki do sedaj še niso bili velikokrat preizkušeni v velikem obsegu in daljšem obdobju; |
| --- | --- |

2.5.2

meni torej, da smo še daleč od tega, da bi si — kot možnosti za raven izvajanja — lahko predstavljali ukrepe, ki do sedaj še niso bili velikokrat preizkušeni v velikem obsegu in daljšem obdobju;

| 2.5.3 | poudarja, da glede na aktualne znanstvene raziskave in obstoječi zakonodajni okvir „primerna raven“ za izvajanje soobstoja niso posamezni kmetijski obrati, temveč regije ali lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

2.5.3

poudarja, da glede na aktualne znanstvene raziskave in obstoječi zakonodajni okvir „primerna raven“ za izvajanje soobstoja niso posamezni kmetijski obrati, temveč regije ali lokalne skupnosti;

2.6   O predpisih glede odgovornosti

| 2.6.1 | jemlje na znanje ugotovitev Komisije, po kateri se usmeritve številnih držav članic nagibajo k temu, da gospodarsko škodo, zaradi naključnih mešanj GSO, uvrščajo med civilnopravne zadeve; |
| --- | --- |

2.6.1

jemlje na znanje ugotovitev Komisije, po kateri se usmeritve številnih držav članic nagibajo k temu, da gospodarsko škodo, zaradi naključnih mešanj GSO, uvrščajo med civilnopravne zadeve;

| 2.6.2 | vendar poudarja, da takšna usmeritev ni edina, po kateri bi se morali obvezno ravnati, to pa zaradi tega, ker priporočilo vsaki posamezni državi članici dopušča določen manevrski prostor v tej zadevi, in tudi zato, da se lahko uporabljajo sistemi kazenske in upravne odgovornosti; |
| --- | --- |

2.6.2

vendar poudarja, da takšna usmeritev ni edina, po kateri bi se morali obvezno ravnati, to pa zaradi tega, ker priporočilo vsaki posamezni državi članici dopušča določen manevrski prostor v tej zadevi, in tudi zato, da se lahko uporabljajo sistemi kazenske in upravne odgovornosti;

| 2.6.3 | spominja tudi na to, da Direktiva 2001/18/ES določa, da njene določbe ne posegajo v nacionalne zakonodaje posameznih držav članic glede okoljske odgovornosti; |
| --- | --- |

2.6.3

spominja tudi na to, da Direktiva 2001/18/ES določa, da njene določbe ne posegajo v nacionalne zakonodaje posameznih držav članic glede okoljske odgovornosti;

2.7   O spremljanju in ocenjevanju

| 2.7.1 | poudarja, da je priporočilo Komisije ob zagovarjanju potrebe, da je treba ukrepe in instrumente, sprejete glede soobstoja, podvreči stalnemu spremljanju in ocenjevanju, državam članicam dejansko naložilo, da morajo uvesti primerne načine nadzora in pregledov; |
| --- | --- |

2.7.1

poudarja, da je priporočilo Komisije ob zagovarjanju potrebe, da je treba ukrepe in instrumente, sprejete glede soobstoja, podvreči stalnemu spremljanju in ocenjevanju, državam članicam dejansko naložilo, da morajo uvesti primerne načine nadzora in pregledov;

| 2.7.2 | jemlje na znanje, da — kot ugotavlja Komisija — številne države članice zaradi neznatnosti kultur GSO še niso pripravile programov nadzora in ocenjevanja; |
| --- | --- |

2.7.2

jemlje na znanje, da — kot ugotavlja Komisija — številne države članice zaradi neznatnosti kultur GSO še niso pripravile programov nadzora in ocenjevanja;

| 2.7.3 | zaskrbljeno opozarja, da bi v državah članicah, v katerih so pozorni na razliko med gensko spremenjenimi in ostalimi krmili v smislu različne vrednosti na trgu in/ali v katerih so izdelki zaradi svojih značilnosti ali zaščitenega izvora razlog nacionalnega ponosa in dodane vrednosti, istovetenje trgov gensko spremenjenih izdelkov s trgi ostalih izdelkov lahko povzročilo zmanjšanje zadovoljstva kupcev in s tem padec tržne cene ter gospodarske izgube; |
| --- | --- |

2.7.3

zaskrbljeno opozarja, da bi v državah članicah, v katerih so pozorni na razliko med gensko spremenjenimi in ostalimi krmili v smislu različne vrednosti na trgu in/ali v katerih so izdelki zaradi svojih značilnosti ali zaščitenega izvora razlog nacionalnega ponosa in dodane vrednosti, istovetenje trgov gensko spremenjenih izdelkov s trgi ostalih izdelkov lahko povzročilo zmanjšanje zadovoljstva kupcev in s tem padec tržne cene ter gospodarske izgube;

2.8   O ekološkem pridelovanju

| 2.8.1 | ugotavlja ampak ne zagovarja, da pragi, ki jih zakonodaja Skupnosti določa kot nenamerne navzočnosti, ki vsebujejo GSO, veljajo brez razlike tako za konvencionalne kot za ekološke kmetijske pridelke; |
| --- | --- |

2.8.1

ugotavlja ampak ne zagovarja, da pragi, ki jih zakonodaja Skupnosti določa kot nenamerne navzočnosti, ki vsebujejo GSO, veljajo brez razlike tako za konvencionalne kot za ekološke kmetijske pridelke;

| 2.8.2 | poudarja, da uredba, ki zadeva način ekološkega pridelovanja, prepoveduje uporabo GSO v tem pridelovanju in da zato v procesu pridelovanja ni mogoče uporabljati materialov, vključno s semenom, katerih oznaka kaže navzočnost GSO; |
| --- | --- |

2.8.2

poudarja, da uredba, ki zadeva način ekološkega pridelovanja, prepoveduje uporabo GSO v tem pridelovanju in da zato v procesu pridelovanja ni mogoče uporabljati materialov, vključno s semenom, katerih oznaka kaže navzočnost GSO;

| 2.8.3 | pripominja, da Komisija ne omenja ekološkega pridelovanja; |
| --- | --- |

2.8.3

pripominja, da Komisija ne omenja ekološkega pridelovanja;

| 2.8.4 | odločno opozarja, da je za ekološko pridelovanje treba uporabljati prag, ki bo čim bližje ničelni toleranci; |
| --- | --- |

2.8.4

odločno opozarja, da je za ekološko pridelovanje treba uporabljati prag, ki bo čim bližje ničelni toleranci;

2.9   O določbah o čistosti semen

| 2.9.1 | opozarja, da je seme sredstvo za — načrtovano ali nenačrtovano — razširjanje biotehnoloških inovacij v kulturah in v okolju ter je torej poglavitna spremenljivka soobstoja; |
| --- | --- |

2.9.1

opozarja, da je seme sredstvo za — načrtovano ali nenačrtovano — razširjanje biotehnoloških inovacij v kulturah in v okolju ter je torej poglavitna spremenljivka soobstoja;

| 2.9.2 | se sklicuje na stališče, ki ga je Evropski parlament izrazil v resoluciji 2003/2098(INI), po katerem so informacije o navzočnosti GSO predpogoj za pravilno izvajanje Direktive 2001/18/ES, še posebej kar zadeva spremljanje negativnih učinkov OGM na zdravje ljudi in na okolje, sledljivost in ukrepe v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

2.9.2

se sklicuje na stališče, ki ga je Evropski parlament izrazil v resoluciji 2003/2098(INI), po katerem so informacije o navzočnosti GSO predpogoj za pravilno izvajanje Direktive 2001/18/ES, še posebej kar zadeva spremljanje negativnih učinkov OGM na zdravje ljudi in na okolje, sledljivost in ukrepe v izrednih razmerah;

2.10   O izbiri ukrepov

| 2.10.1 | zagovarja nujnost ugotovitve najprimernejših ukrepov, ki omogočajo, da je tveganje glede soobstoja neskončno majhno oziroma kar se da majhno; |
| --- | --- |

2.10.1

zagovarja nujnost ugotovitve najprimernejših ukrepov, ki omogočajo, da je tveganje glede soobstoja neskončno majhno oziroma kar se da majhno;

| 2.10.2 | poudarja, da je „najboljše prakse“ mogoče opredeliti kot tiste prakse ločenega pridelovanja, ki dopuščajo spoštovanje soobstoja; |
| --- | --- |

2.10.2

poudarja, da je „najboljše prakse“ mogoče opredeliti kot tiste prakse ločenega pridelovanja, ki dopuščajo spoštovanje soobstoja;

| 2.10.3 | se strinja z ugotovitvijo, da so, kar zadeva ugotavljanje in uporabo najboljših praks in ukrepov, znanstvena spoznanja in razpoložljive praktične izkušnje omejene in da morajo biti torej ukrepi restriktivni in specifični; |
| --- | --- |

2.10.3

se strinja z ugotovitvijo, da so, kar zadeva ugotavljanje in uporabo najboljših praks in ukrepov, znanstvena spoznanja in razpoložljive praktične izkušnje omejene in da morajo biti torej ukrepi restriktivni in specifični;

| 2.10.4 | poudarja, da zadevna informacija Komisije o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, da pri izvajanju soobstoja ne bi bilo onemogočeno načelo previdnosti, dopušča domnevo, da bo ta nujna raven pozornosti izvajanje soobstoja onemogočila ali pa ga tako otežila in podražila, da bo postal negospodaren; |
| --- | --- |

2.10.4

poudarja, da zadevna informacija Komisije o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, da pri izvajanju soobstoja ne bi bilo onemogočeno načelo previdnosti, dopušča domnevo, da bo ta nujna raven pozornosti izvajanje soobstoja onemogočila ali pa ga tako otežila in podražila, da bo postal negospodaren;

| 2.10.5 | opozarja, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem že omenjenem mnenju o soobstoju priporočil, da je pridelovanje GSO treba prepovedati, kadar tradicionalno pridelovanje rastlin iste ali sorodnih kultur zaradi tega pridelovanja postane nemogoče ali pretežavno; |
| --- | --- |

2.10.5

opozarja, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor v svojem že omenjenem mnenju o soobstoju priporočil, da je pridelovanje GSO treba prepovedati, kadar tradicionalno pridelovanje rastlin iste ali sorodnih kultur zaradi tega pridelovanja postane nemogoče ali pretežavno;

| 2.10.6 | se strinja s stališčem, izraženim v resoluciji 2003/2098(INI) Evropskega parlamenta, po katerem je lahko prostovoljna odpoved kulturam GSO ali takšna odpoved, omejena na regionalno raven, najučinkovitejši in najkoristnejši ukrep za zagotavljanje soobstoja; |
| --- | --- |

2.10.6

se strinja s stališčem, izraženim v resoluciji 2003/2098(INI) Evropskega parlamenta, po katerem je lahko prostovoljna odpoved kulturam GSO ali takšna odpoved, omejena na regionalno raven, najučinkovitejši in najkoristnejši ukrep za zagotavljanje soobstoja;

| 2.10.7 | meni, da je pristop Komisije v primerjavi s priporočilom 2003/556/ES omejevalen, zlasti če upoštevamo, da je bilo od leta 2003 do danes prav malo novih spoznanj znanstvenih raziskav in da so uporabni primeri soobstoja zanemarljivi; meni torej, da je treba počakati na srednjeročno in dolgoročno bogatejše znanstvene izsledke glede na to, da so v številnih državah članicah znanstvene raziskave zaključene; |
| --- | --- |

2.10.7

meni, da je pristop Komisije v primerjavi s priporočilom 2003/556/ES omejevalen, zlasti če upoštevamo, da je bilo od leta 2003 do danes prav malo novih spoznanj znanstvenih raziskav in da so uporabni primeri soobstoja zanemarljivi; meni torej, da je treba počakati na srednjeročno in dolgoročno bogatejše znanstvene izsledke glede na to, da so v številnih državah članicah znanstvene raziskave zaključene;

| 2.10.8 | se v tej povezavi strinja, da mora Evropska komisija določiti posebne instrumente za financiranje raziskav, na podlagi katerih bo lahko ocenila družbeno-gospodarske posledice uporabe GSO na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.10.8

se v tej povezavi strinja, da mora Evropska komisija določiti posebne instrumente za financiranje raziskav, na podlagi katerih bo lahko ocenila družbeno-gospodarske posledice uporabe GSO na regionalni in lokalni ravni;

| 2.10.9 | poudarja, da so lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti kot homogene upravne enote najprimernejša raven za ocenjevanje učinka uvajanja kultur GSO v vsak ozemeljski okvir, za določanje ukrepov glede soobstoja, ki so združljivi z načelom trajnostnega razvoja, in za prilagajanje lokalnih interesov ter upravljanje možnih rešitev; |
| --- | --- |

2.10.9

poudarja, da so lokalne in regionalne ozemeljske skupnosti kot homogene upravne enote najprimernejša raven za ocenjevanje učinka uvajanja kultur GSO v vsak ozemeljski okvir, za določanje ukrepov glede soobstoja, ki so združljivi z načelom trajnostnega razvoja, in za prilagajanje lokalnih interesov ter upravljanje možnih rešitev;

2.11   O obvladovanju tveganj

| 2.11.1 | jemlje na znanje dejstvo, da je dovoljene gensko spremenjene izdelke mogoče prepovedati le v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES ali členom 95(4) ali (5) Pogodbe ES, da pa morajo biti upoštevana načela previdnosti, da se zagotovi varno izvajanje soobstoja; |
| --- | --- |

2.11.1

jemlje na znanje dejstvo, da je dovoljene gensko spremenjene izdelke mogoče prepovedati le v skladu s členom 23 Direktive 2001/18/ES ali členom 95(4) ali (5) Pogodbe ES, da pa morajo biti upoštevana načela previdnosti, da se zagotovi varno izvajanje soobstoja;

| 2.11.2 | opozarja na dejstvo, da je mogoče v primeru, da se po izdaji dovoljenja ugotovi okoljsko ali zdravstveno tveganje, sprožiti postopek preklica dovoljenja ali spremembe pogojev za njegovo izdajo, in poudarja, da se zaradi stalnega napredka znanstvenih raziskav ne zdi malo verjetno, da bi lahko v prihodnosti ugotovili danes znanstveno nedokazane oblike tveganja; |
| --- | --- |

2.11.2

opozarja na dejstvo, da je mogoče v primeru, da se po izdaji dovoljenja ugotovi okoljsko ali zdravstveno tveganje, sprožiti postopek preklica dovoljenja ali spremembe pogojev za njegovo izdajo, in poudarja, da se zaradi stalnega napredka znanstvenih raziskav ne zdi malo verjetno, da bi lahko v prihodnosti ugotovili danes znanstveno nedokazane oblike tveganja;

| 2.11.3 | sodi, da je postopek spremembe ali preklica dovoljenja v primeru, da se pojavijo tveganja, predolg in preveč zapleten, in opozarja na nevarnosti, povezane s tem, da se v pričakovanju umika ali spremembe dovoljenja nadaljuje namerno dajanje v promet za prodajo ali za omejeno uporabo v zaprtih sistemih; |
| --- | --- |

2.11.3

sodi, da je postopek spremembe ali preklica dovoljenja v primeru, da se pojavijo tveganja, predolg in preveč zapleten, in opozarja na nevarnosti, povezane s tem, da se v pričakovanju umika ali spremembe dovoljenja nadaljuje namerno dajanje v promet za prodajo ali za omejeno uporabo v zaprtih sistemih;

| 2.11.4 | poudarja težnjo v nekaterih državah, v katerih že več let uporabljajo gensko spremenjene rastline, da revidirajo lastna stališča, da bi ponovno vzpostavili ravnotežje v nekaterih okoljih in kulturah, prizadetih tudi zaradi prisotnosti zajedalcev, ki so pokazali oblike odpornosti na genske spremembe. |
| --- | --- |

2.11.4

poudarja težnjo v nekaterih državah, v katerih že več let uporabljajo gensko spremenjene rastline, da revidirajo lastna stališča, da bi ponovno vzpostavili ravnotežje v nekaterih okoljih in kulturah, prizadetih tudi zaradi prisotnosti zajedalcev, ki so pokazali oblike odpornosti na genske spremembe.

3.   Priporočila Odbora regij

| 3.1 | zahteva, da se najprej rešijo predhodna vprašanja, navedena pod točko 1.1. Novi postopki kontrol in ocene tveganja za zdravje in okolje, čistost vrst, razširitev možnosti sklicevanja na zaščitno klavzulo, možnost uporabe „dobrih praks“ kot rezultatov kratko in srednjeročnih znanstvenih raziskav ter ponovna določitev pragov tolerance predstavljajo prvi korak k pravilnemu izvajanju soobstoja sistemov; dokler ti popravni ukrepi ne bodo prinesli rezultatov, veljajo sedanje prepovedi določenih izdelkov z GSO, ki so jih sprejele države članice ob upoštevanju načela previdnosti; |
| --- | --- |

3.1

zahteva, da se najprej rešijo predhodna vprašanja, navedena pod točko 1.1. Novi postopki kontrol in ocene tveganja za zdravje in okolje, čistost vrst, razširitev možnosti sklicevanja na zaščitno klavzulo, možnost uporabe „dobrih praks“ kot rezultatov kratko in srednjeročnih znanstvenih raziskav ter ponovna določitev pragov tolerance predstavljajo prvi korak k pravilnemu izvajanju soobstoja sistemov; dokler ti popravni ukrepi ne bodo prinesli rezultatov, veljajo sedanje prepovedi določenih izdelkov z GSO, ki so jih sprejele države članice ob upoštevanju načela previdnosti;

| 3.2 | meni, da je treba zakonsko urediti ukrepe za zaščito varovanih območij narave in drugih ekološko občutljivih območij na nacionalni in lokalni ravni, kar je Evropski ekonomsko-socialni odbor že izrazil v svojem mnenju o soobstoju (CESE 1656/2004); |
| --- | --- |

3.2

meni, da je treba zakonsko urediti ukrepe za zaščito varovanih območij narave in drugih ekološko občutljivih območij na nacionalni in lokalni ravni, kar je Evropski ekonomsko-socialni odbor že izrazil v svojem mnenju o soobstoju (CESE 1656/2004);

| 3.3 | meni, da je potrebno tesnejše sodelovanje med EFSA in nacionalnimi oblastmi, pristojnimi za področje soobstoja, in Komisijo poziva, da nadaljuje v tej smeri; |
| --- | --- |

3.3

meni, da je potrebno tesnejše sodelovanje med EFSA in nacionalnimi oblastmi, pristojnimi za področje soobstoja, in Komisijo poziva, da nadaljuje v tej smeri;

| 3.4 | meni, da je potrebna aktivna udeležba regionalnih in lokalnih oblasti v procesu posvetovanja o področju soobstoja in od Komisije zahteva, da v poročilu, ki ga bo predstavila leta 2008, sistematičneje in celoviteje upošteva regionalno in lokalno razsežnost; |
| --- | --- |

3.4

meni, da je potrebna aktivna udeležba regionalnih in lokalnih oblasti v procesu posvetovanja o področju soobstoja in od Komisije zahteva, da v poročilu, ki ga bo predstavila leta 2008, sistematičneje in celoviteje upošteva regionalno in lokalno razsežnost;

| 3.5 | prosi, da se ga vključi v oblikovanje predpisov Skupnosti, ki bodo prispevali k reševanju predhodnih vprašanj glede izvajanja soobstoja, da bi oblikovali avtonomna, ampak usklajena stališča, ter preprečili nastanek očitno različnih predpisov, ki bi lahko povzročili nenormalno visoke naložbe v območja s permisivnejšo zakonodajo; |
| --- | --- |

3.5

prosi, da se ga vključi v oblikovanje predpisov Skupnosti, ki bodo prispevali k reševanju predhodnih vprašanj glede izvajanja soobstoja, da bi oblikovali avtonomna, ampak usklajena stališča, ter preprečili nastanek očitno različnih predpisov, ki bi lahko povzročili nenormalno visoke naložbe v območja s permisivnejšo zakonodajo;

| 3.6 | poziva države članice, da pripravijo primerne programe spremljanja in ocenjevanja upravljalskih ukrepov in instrumentov, ki jih je treba sprejeti; |
| --- | --- |

3.6

poziva države članice, da pripravijo primerne programe spremljanja in ocenjevanja upravljalskih ukrepov in instrumentov, ki jih je treba sprejeti;

| 3.7 | zahteva, da se pred uvajanjem GSO na posamezna območja opravijo specifične študije in poziva Komisijo in države članice, da se obvežejo, da bodo določile programe in vire ter tako zagotavljale kar največjo tehnično in finančno podporo znanstvenim raziskavam, tudi na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

3.7

zahteva, da se pred uvajanjem GSO na posamezna območja opravijo specifične študije in poziva Komisijo in države članice, da se obvežejo, da bodo določile programe in vire ter tako zagotavljale kar največjo tehnično in finančno podporo znanstvenim raziskavam, tudi na regionalni in lokalni ravni;

| 3.8 | poudarja potrebo, da se v nacionalnih in regionalnih določbah na področju soobstoja izrecno omeni načelo previdnosti; |
| --- | --- |

3.8

poudarja potrebo, da se v nacionalnih in regionalnih določbah na področju soobstoja izrecno omeni načelo previdnosti;

| 3.9 | zahteva od Komisije, da pri oblikovanju lastnih zakonodajnih predlogov ustrezno upošteva






  a) | potrebo po uskladitvi nacionalnih ali lokalnih pravil o najmanjših ločilnih razdaljah med disciplinami v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- | --- |

3.9

zahteva od Komisije, da pri oblikovanju lastnih zakonodajnih predlogov ustrezno upošteva

a)

potrebo po uskladitvi nacionalnih ali lokalnih pravil o najmanjših ločilnih razdaljah med disciplinami v skladu z načelom subsidiarnosti;

| b) | ureditev, na ravni Skupnosti, mejnih območij in čezmejnega uvoza, v skladu z določbami Kartagenskega protokola; |
| --- | --- |

b)

ureditev, na ravni Skupnosti, mejnih območij in čezmejnega uvoza, v skladu z določbami Kartagenskega protokola;

| c) | opredelitev enotnega praga na ravni Skupnosti za konvencionalno pridelavo, ki bo nižji od 0,9 % in se bo čim bolj približal ničelni toleranci. Za semena in ekološko pridelavo pa naj je enak ničli. |
| --- | --- |

c)

opredelitev enotnega praga na ravni Skupnosti za konvencionalno pridelavo, ki bo nižji od 0,9 % in se bo čim bolj približal ničelni toleranci. Za semena in ekološko pridelavo pa naj je enak ničli.

| d) | dejstvo, da sta seznam dobrih praks ter ocena znanstvenih in gospodarskih podatkov o ukrepih ločevanja in proizvodnji kultur ter semen lahko — ne ideološka, pač pa empirična — nepremostljiva ovira za izvajanje soobstoja različnih kmetijskih sistemov: pod določenimi pogoji je soobstoj dejansko neizvedljiv ali negospodaren; |
| --- | --- |

d)

dejstvo, da sta seznam dobrih praks ter ocena znanstvenih in gospodarskih podatkov o ukrepih ločevanja in proizvodnji kultur ter semen lahko — ne ideološka, pač pa empirična — nepremostljiva ovira za izvajanje soobstoja različnih kmetijskih sistemov: pod določenimi pogoji je soobstoj dejansko neizvedljiv ali negospodaren;

| e) | dejstvo, da obstajajo homogene upravne skupnosti, ki imajo avtonomno zakonodajno oblast z obvezujočo učinkovitostjo na svojem ozemlju in katerih normativna avtonomija je priznana z nacionalnim zakonom ali z ustavnimi določbami in da je treba, v skladu z načelom subsidiarnosti, priznati nezmožnost teh skupnosti za prilagoditev na zaščitne ukrepe in dobre prakse, pri tem pa mora obstajati možnost za dosego statusa območja brez genske tehnike. |
| --- | --- |

e)

dejstvo, da obstajajo homogene upravne skupnosti, ki imajo avtonomno zakonodajno oblast z obvezujočo učinkovitostjo na svojem ozemlju in katerih normativna avtonomija je priznana z nacionalnim zakonom ali z ustavnimi določbami in da je treba, v skladu z načelom subsidiarnosti, priznati nezmožnost teh skupnosti za prilagoditev na zaščitne ukrepe in dobre prakse, pri tem pa mora obstajati možnost za dosego statusa območja brez genske tehnike.

| 3.10 | poziva države članice in regije, da zagotovijo čezmejno sodelovanje s sosednimi območji, da zajamčijo učinkovito delovanje ukrepov soobstoja na obmejnih delih; |
| --- | --- |

3.10

poziva države članice in regije, da zagotovijo čezmejno sodelovanje s sosednimi območji, da zajamčijo učinkovito delovanje ukrepov soobstoja na obmejnih delih;

| 3.11 | v zvezi s tem priporoča, da Komisija oblikuje spletno stran, ki bo vsebovala povezave do obstoječih nacionalnih evropskih lokacijskih registrov. |
| --- | --- |

3.11

v zvezi s tem priporoča, da Komisija oblikuje spletno stran, ki bo vsebovala povezave do obstoječih nacionalnih evropskih lokacijskih registrov.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL L 268 z dne 18.10.2003.

1

(2)  UL L 31 z dne 1.2.2003.

2

(3)  UL L 106 z dne 17.4.2001.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  Uredba (ES) št. 65/2004 Komisije z dne 14.1.2004 o sistemu za razvoj in uvrstitev specifičnih identifikacijskih označb za gensko spremenjene organizme, UL L 10 z dne 16.1.2004.

5

(6)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive 90/220/EGS ter zlasti prvega odstavka Priloge II k Direktivi, UL L 106 z dne 17.4.2001.

6

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/18

---

Mnenje Odbora regij o vlogi podeželskih občin pri razvoju evropskih območij

(2007/C 57/04)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 25. aprila 2006, da v skladu s petim odstavkom člena 267 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti komisijo za trajnostni razvoj (DEVE) zadolži za pripravo mnenja na lastno pobudo o vlogi podeželskih občin pri razvoju evropskih območij;

ob upoštevanju delovnega programa komisije za trajnostni razvoj za leto 2006 (1), v katerem je dan poudarek vlogi podeželskih občin, ki z raznolikostjo gospodarskih dejavnosti in zagotavljanem dobave storitev državljanom ohranjajo ravnovesje med ozemlji, in ki poziva, da je treba posebno pozornost nameniti odnosu med mestom in podeželjem;

ob upoštevanju Evropske konvencije o krajini Sveta Evrope (2);

ob upoštevanju poročila Evropskega parlamenta o multifunkcionalnosti kmetijstva in reformi SKP z dne 22. maja 2003 (3);

ob upoštevanju sklepov konference, ki je bila v Salzburgu novembra 2003;

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 23. februarja 2005 o predlogu uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP);

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (4);

ob upoštevanju odločbe Sveta z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007-2013) (2006/144/ES);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij — Premoščanje širokopasovne vrzeli
   (5);

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o turizmu in kulturi: dejavnikih rasti (CESE 400/2006) z dne 15. marca 2006;

ob upoštevanju končne izjave, sprejete 26. junija 2006 ob zaključku seminarja komisije DEVE v Alexandroupolisu na temo Razvoj podeželja in lizbonska strategija
   (6);

ob upoštevanju predloga odločbe Sveta o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (7);

ob upoštevanju osnutka mnenja na lastno pobudo (CdR 259/2006 rev 1), ki ga je 6. oktobra 2006 sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: g. SANTARELLA, župan Candele (IT/UEN-AE)),

ob upoštevanju naslednjega:

| A. | Podeželske občine so prevladujoča institucionalna struktura na obsežnih območjih držav članic Evropske unije. Ob zadnji širitvi se je število podeželskih občin povečalo, s prihodnjo širitvijo EU na Bolgarijo in Romunijo pa bo njihovo število še naraslo. Zato si politike razvoja podeželja zaslužijo vse večjo pozornost ne le držav, temveč tudi Skupnosti. |
| --- | --- |

A.

Podeželske občine so prevladujoča institucionalna struktura na obsežnih območjih držav članic Evropske unije. Ob zadnji širitvi se je število podeželskih občin povečalo, s prihodnjo širitvijo EU na Bolgarijo in Romunijo pa bo njihovo število še naraslo. Zato si politike razvoja podeželja zaslužijo vse večjo pozornost ne le držav, temveč tudi Skupnosti.

| B. | Evropske institucije se zelo resno lotevajo vprašanja približevanja med politikami EU in dejanskimi interesi državljanov. V tem okviru mora EU v še večji meri upoštevati interese številnih lokalnih skupnosti, vključno s tistimi, ki imajo majhen demografski in gospodarski pomen. |
| --- | --- |

B.

Evropske institucije se zelo resno lotevajo vprašanja približevanja med politikami EU in dejanskimi interesi državljanov. V tem okviru mora EU v še večji meri upoštevati interese številnih lokalnih skupnosti, vključno s tistimi, ki imajo majhen demografski in gospodarski pomen.

| C. | V sedanji fazi gospodarstva, za katero je značilna močna konkurenca tako med proizvodnimi sistemi kot tudi med območji, so podeželske občine in njihovo prebivalstvo med najbolj ranljivimi in tvegajo, da se bodo oddaljili od izzivov konkurenčnosti. |
| --- | --- |

C.

V sedanji fazi gospodarstva, za katero je značilna močna konkurenca tako med proizvodnimi sistemi kot tudi med območji, so podeželske občine in njihovo prebivalstvo med najbolj ranljivimi in tvegajo, da se bodo oddaljili od izzivov konkurenčnosti.

| D. | Podeželske skupnosti opravljajo pomembno nalogo pri varovanju ozemlja, ker preprečujejo pojav zapuščanja podeželja in geografsko ogroženih območij ter zmanjšujejo tveganje hidrogeološkega propadanja. |
| --- | --- |

D.

Podeželske skupnosti opravljajo pomembno nalogo pri varovanju ozemlja, ker preprečujejo pojav zapuščanja podeželja in geografsko ogroženih območij ter zmanjšujejo tveganje hidrogeološkega propadanja.

| E. | Podeželske občine lahko igrajo ključno vlogo pri optimalnem ovrednotenju ozemeljskih virov z zaščito in promocijo vseh kulturnih vrednot, tradicij in lokalnih posebnosti ter z uvajanjem proizvodnih in gospodarskih pobud, ki omogočajo uveljavitev lokalnih značilnosti, obenem pa spodbujajo gospodarsko rast in zaposlovanje. |
| --- | --- |

E.

Podeželske občine lahko igrajo ključno vlogo pri optimalnem ovrednotenju ozemeljskih virov z zaščito in promocijo vseh kulturnih vrednot, tradicij in lokalnih posebnosti ter z uvajanjem proizvodnih in gospodarskih pobud, ki omogočajo uveljavitev lokalnih značilnosti, obenem pa spodbujajo gospodarsko rast in zaposlovanje.

| F. | Da bi se lažje spopadle s težavami zaradi pomanjkanja sredstev občinskih uprav v redko poseljenih občinah, so podeželske občine vzpostavile organizacijske in upravljavske oblike partnerstva in medobčinskega sodelovanja, ki si zaslužijo spodbudo in razširjanje s pomočjo ustreznih pravnih in finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

F.

Da bi se lažje spopadle s težavami zaradi pomanjkanja sredstev občinskih uprav v redko poseljenih občinah, so podeželske občine vzpostavile organizacijske in upravljavske oblike partnerstva in medobčinskega sodelovanja, ki si zaslužijo spodbudo in razširjanje s pomočjo ustreznih pravnih in finančnih instrumentov.

| G. | Uveljavljanje koncepta „trajnostne skupnosti“ (8) je danes v ospredju novih razmišljanj o strateških ciljih gospodarske in socialne rasti ozemelj, ki zagotavlja uravnotežen in trajen razvoj podeželskih območij. Ta koncept se lahko v celoti uresniči zlasti v teh območjih. |
| --- | --- |

G.

Uveljavljanje koncepta „trajnostne skupnosti“ (8) je danes v ospredju novih razmišljanj o strateških ciljih gospodarske in socialne rasti ozemelj, ki zagotavlja uravnotežen in trajen razvoj podeželskih območij. Ta koncept se lahko v celoti uresniči zlasti v teh območjih.

na 67. plenarnem zasedanju 6. decembra 2006 soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališče Odbora regij

Odbor regij

1.1   Splošne ugotovitve

| 1.1.1 | opaža težave pri opredeljevanju podeželskih območij in podeželskih občin in ugotavlja, da vsaka država članica uporablja drugačne opredelitve, pogosto jim je skupno le to, da poudarjajo različnost v primerjavi z mestnimi območji ali da temeljijo na objektivnem merilu določene gostote prebivalstva ali odstotka gospodarske dejavnosti, ki ga predstavlja kmetijstvo na določenem območju; |
| --- | --- |

1.1.1

opaža težave pri opredeljevanju podeželskih območij in podeželskih občin in ugotavlja, da vsaka država članica uporablja drugačne opredelitve, pogosto jim je skupno le to, da poudarjajo različnost v primerjavi z mestnimi območji ali da temeljijo na objektivnem merilu določene gostote prebivalstva ali odstotka gospodarske dejavnosti, ki ga predstavlja kmetijstvo na določenem območju;

| 1.1.2 | opozarja na opredelitev podeželja, ki je navedena v enem od prejšnjih mnenj (9), ki citira Evropsko listino o podeželju: „Izraz ‚podeželje‘ pomeni notranjost dežele ali obalno območje, vključno z vasmi in majhnimi mesti, v katerem se večina zemlje uporablja za: kmetijstvo, gozdarstvo, ribogojstvo in ribolov; kmetijski in nekmetijski deli podeželja so entiteta, ki se razlikuje od mestnega območja, za katerega je značilna velika koncentracija prebivalstva ter vertikalne ali horizontalne strukture“. |
| --- | --- |

1.1.2

opozarja na opredelitev podeželja, ki je navedena v enem od prejšnjih mnenj (9), ki citira Evropsko listino o podeželju: „Izraz ‚podeželje‘ pomeni notranjost dežele ali obalno območje, vključno z vasmi in majhnimi mesti, v katerem se večina zemlje uporablja za: kmetijstvo, gozdarstvo, ribogojstvo in ribolov; kmetijski in nekmetijski deli podeželja so entiteta, ki se razlikuje od mestnega območja, za katerega je značilna velika koncentracija prebivalstva ter vertikalne ali horizontalne strukture“.

| 1.1.3 | se seznanja z dejstvom, da Evropska unija za opredeljevanje podeželskih občin uporablja merilo, ki ga je določil OECD: to so občine, ki imajo manj kot 150 prebivalcev na km2. Vendar pa ta opredelitev ne zajema primestnih območij, kjer je gostota prebivalstva večja. |
| --- | --- |

1.1.3

se seznanja z dejstvom, da Evropska unija za opredeljevanje podeželskih občin uporablja merilo, ki ga je določil OECD: to so občine, ki imajo manj kot 150 prebivalcev na km2. Vendar pa ta opredelitev ne zajema primestnih območij, kjer je gostota prebivalstva večja.

| 1.1.4 | opozarja, da namerava v tem mnenju obravnavati podeželske občine v najširšem pomenu besede, vključno s primestnimi, ki imajo v glavnem podeželsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.1.4

opozarja, da namerava v tem mnenju obravnavati podeželske občine v najširšem pomenu besede, vključno s primestnimi, ki imajo v glavnem podeželsko gospodarstvo.

| 1.1.5 | poudarja, da po podatkih Evropske komisije podeželska območja predstavljajo približno 90 % ozemlja EU, na katerem živi 25 % evropskega prebivalstva. Poleg tega je v novih državah članicah delež zaposlenih v kmetijstvu trikrat večji kot v petnajstih starih državah članicah, v državah kandidatkah pa je še večji; |
| --- | --- |

1.1.5

poudarja, da po podatkih Evropske komisije podeželska območja predstavljajo približno 90 % ozemlja EU, na katerem živi 25 % evropskega prebivalstva. Poleg tega je v novih državah članicah delež zaposlenih v kmetijstvu trikrat večji kot v petnajstih starih državah članicah, v državah kandidatkah pa je še večji;

| 1.1.6 | vendar dodaja še, da je na teh območjih dohodek na prebivalca približno za tretjino manjši od evropskega povprečja in da so storitve manj razvite, ter poudarja, da je za mnoge podeželske občine značilna visoka stopnja strukturne brezposelnosti, nizek dohodek na prebivalca, močno upadanje števila prebivalstva in nizka raven razvitosti trgovskega, industrijskega in turističnega sektorja; |
| --- | --- |

1.1.6

vendar dodaja še, da je na teh območjih dohodek na prebivalca približno za tretjino manjši od evropskega povprečja in da so storitve manj razvite, ter poudarja, da je za mnoge podeželske občine značilna visoka stopnja strukturne brezposelnosti, nizek dohodek na prebivalca, močno upadanje števila prebivalstva in nizka raven razvitosti trgovskega, industrijskega in turističnega sektorja;

| 1.1.7 | meni, da je podeželskim občinam, kljub nizki stopnji BDP treba vseeno priznati, da so sposobne ohranjati življenje na teh območjih, privabljati naložbe in turiste ter izvajati pobude za ohranjanje in zaščito ozemlja; |
| --- | --- |

1.1.7

meni, da je podeželskim občinam, kljub nizki stopnji BDP treba vseeno priznati, da so sposobne ohranjati življenje na teh območjih, privabljati naložbe in turiste ter izvajati pobude za ohranjanje in zaščito ozemlja;

| 1.1.8 | poudarja, da so podeželska območja EU pod hudimi pritiski sprememb: globalizacija in z njo povezan razvoj sporazumov, sklenjenih v okviru Svetovne trgovinske organizacije, pomenita znatno in postopno zmanjševanje subvencij za kmetijstvo, zaradi česar SKP v sedanji obliki ni več primerna; |
| --- | --- |

1.1.8

poudarja, da so podeželska območja EU pod hudimi pritiski sprememb: globalizacija in z njo povezan razvoj sporazumov, sklenjenih v okviru Svetovne trgovinske organizacije, pomenita znatno in postopno zmanjševanje subvencij za kmetijstvo, zaradi česar SKP v sedanji obliki ni več primerna;

| 1.1.9 | boji se tudi, da zaradi mednarodne konkurence investitorji nočejo vlagati v območja, od katerih ne morejo pričakovati veliko dobička v ekonomskem smislu, kar pomeni, da raje kot podeželska izberejo gosto naseljena in urbana območja. |
| --- | --- |

1.1.9

boji se tudi, da zaradi mednarodne konkurence investitorji nočejo vlagati v območja, od katerih ne morejo pričakovati veliko dobička v ekonomskem smislu, kar pomeni, da raje kot podeželska izberejo gosto naseljena in urbana območja.

2.   Izzivi podeželskih občin

Odbor regij

2.1   Javno dobro

| 2.1.1 | ocenjuje, da naložbe v razvoj podeželja ne prinesejo takojšnjih ekonomskih koristi, pač pa ustvarjajo „javno dobro“, ki se ga ne da izmeriti z ekonomskimi merili, saj gre bodisi za ovrednotenje zgodovinske in kulturne dediščine, ohranjanje krajine, biotsko raznovrstnost ali zaščito rastlinstva in živalstva; |
| --- | --- |

2.1.1

ocenjuje, da naložbe v razvoj podeželja ne prinesejo takojšnjih ekonomskih koristi, pač pa ustvarjajo „javno dobro“, ki se ga ne da izmeriti z ekonomskimi merili, saj gre bodisi za ovrednotenje zgodovinske in kulturne dediščine, ohranjanje krajine, biotsko raznovrstnost ali zaščito rastlinstva in živalstva;

| 2.1.2 | zato ocenjuje, da je treba nujno ohraniti družbeno strukturo podeželskih centrov, da bi ohranili njihovo kulturno dediščino, povečali njeno vrednost in jo predali novim generacijam; |
| --- | --- |

2.1.2

zato ocenjuje, da je treba nujno ohraniti družbeno strukturo podeželskih centrov, da bi ohranili njihovo kulturno dediščino, povečali njeno vrednost in jo predali novim generacijam;

2.2   Zaposlovanje

| 2.2.1 | vztraja, da je spodbujanje podjetništva, ki je primerno za podeželska območja in dolgoročno ne povzroča urbanizacije, vitalnega pomena za preprečevanje odseljevanja s podeželja in podporo razvoju podeželja; |
| --- | --- |

2.2.1

vztraja, da je spodbujanje podjetništva, ki je primerno za podeželska območja in dolgoročno ne povzroča urbanizacije, vitalnega pomena za preprečevanje odseljevanja s podeželja in podporo razvoju podeželja;

| 2.2.2 | poudarja, da je treba v boju proti staranju delovne sile na podeželju s pomočjo ustvarjanja novih možnosti za mlade in novih zaposlitev na lokalni ravni nujno podpreti izobraževanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje na lokalni ravni ter diverzifikacijo dejavnosti v skladu z lokalnim potencialom, da bi se izognili upadanju števila prebivalcev in zapuščanju podeželja; |
| --- | --- |

2.2.2

poudarja, da je treba v boju proti staranju delovne sile na podeželju s pomočjo ustvarjanja novih možnosti za mlade in novih zaposlitev na lokalni ravni nujno podpreti izobraževanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje na lokalni ravni ter diverzifikacijo dejavnosti v skladu z lokalnim potencialom, da bi se izognili upadanju števila prebivalcev in zapuščanju podeželja;

2.3   Konkurenčnost

| 2.3.1 | meni, da je za izboljšanje konkurenčnosti podeželskih območij treba vlagati v posodabljanje in v spodbujanje kakovosti, obenem pa varovati okolje ter kulturno in arhitekturno dediščino, na način, ki dopolnjuje razvoj mest; |
| --- | --- |

2.3.1

meni, da je za izboljšanje konkurenčnosti podeželskih območij treba vlagati v posodabljanje in v spodbujanje kakovosti, obenem pa varovati okolje ter kulturno in arhitekturno dediščino, na način, ki dopolnjuje razvoj mest;

| 2.3.2 | poudarja, da so za gospodarski razvoj podeželskih območij potrebna vlaganja v raziskave in razvoj na področju uporabe novih tehnologij in postopkov, morebiti s pomočjo vzpostavljanja mrež pozitivnih izkušenj; |
| --- | --- |

2.3.2

poudarja, da so za gospodarski razvoj podeželskih območij potrebna vlaganja v raziskave in razvoj na področju uporabe novih tehnologij in postopkov, morebiti s pomočjo vzpostavljanja mrež pozitivnih izkušenj;

| 2.3.3 | meni, da je zato, da bi tudi podeželska območja izpolnila cilje lizbonske strategije, treba spodbujati inovacije v malih in srednje velikih podjetjih z naložbami v opremo, stroje in usposabljanje, ter tako posodobiti celotno proizvodno verigo in povečati učinkovitost; |
| --- | --- |

2.3.3

meni, da je zato, da bi tudi podeželska območja izpolnila cilje lizbonske strategije, treba spodbujati inovacije v malih in srednje velikih podjetjih z naložbami v opremo, stroje in usposabljanje, ter tako posodobiti celotno proizvodno verigo in povečati učinkovitost;

| 2.3.4 | poleg tega meni, da je koristno nadaljevati pot, ki jo je začel program Leader, ki je omogočil vzpostavitev sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem na področju lokalnega razvoja na podeželju; |
| --- | --- |

2.3.4

poleg tega meni, da je koristno nadaljevati pot, ki jo je začel program Leader, ki je omogočil vzpostavitev sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem na področju lokalnega razvoja na podeželju;

| 2.3.5 | priporoča, da podeželske občine podpirajo lokalno podjetništvo, ki spodbuja razvoj podeželja, toda dolgoročno ne vodi k urbanizaciji; |
| --- | --- |

2.3.5

priporoča, da podeželske občine podpirajo lokalno podjetništvo, ki spodbuja razvoj podeželja, toda dolgoročno ne vodi k urbanizaciji;

2.4   Diverzifikacija kmetijstva

| 2.4.1 | vztraja pri tem, da je dobro razvijati zelo raznoliko lokalno ekonomijo; |
| --- | --- |

2.4.1

vztraja pri tem, da je dobro razvijati zelo raznoliko lokalno ekonomijo;

| 2.4.2 | zato meni, da je treba kmete spodbujati k uvajanju takšnih sistemov upravljanja, ki jim omogočajo boljše prilagajanje razvoju trga; spodbujati podjetniškega duha; pospešiti dinamiko kmetijskih in z njimi povezanih podjetij s pripravo novih tržnih strategij, ki podpirajo ustvarjanje mrež dobrih praks in spodbujajo ukrepe strokovne pomoči in primerjalne analize; |
| --- | --- |

2.4.2

zato meni, da je treba kmete spodbujati k uvajanju takšnih sistemov upravljanja, ki jim omogočajo boljše prilagajanje razvoju trga; spodbujati podjetniškega duha; pospešiti dinamiko kmetijskih in z njimi povezanih podjetij s pripravo novih tržnih strategij, ki podpirajo ustvarjanje mrež dobrih praks in spodbujajo ukrepe strokovne pomoči in primerjalne analize;

| 2.4.3 | meni, da je bistvenega pomena omogočiti dostop do posojil kmetijskim podjetjem, vključno s pomočjo posebnih proračunskih sredstev za posojila; |
| --- | --- |

2.4.3

meni, da je bistvenega pomena omogočiti dostop do posojil kmetijskim podjetjem, vključno s pomočjo posebnih proračunskih sredstev za posojila;

2.5   Kakovost živil

| 2.5.1 | meni, da je kakovost živil pomemben dejavnik ustvarjanja delovnih mest, zaradi velikega potenciala rasti, ki ga imajo kmetijski proizvodi in predelani kmetijski proizvodi visoke kakovosti; |
| --- | --- |

2.5.1

meni, da je kakovost živil pomemben dejavnik ustvarjanja delovnih mest, zaradi velikega potenciala rasti, ki ga imajo kmetijski proizvodi in predelani kmetijski proizvodi visoke kakovosti;

| 2.5.2 | ocenjuje, da je zato, da bi živilsko-predelovalni sektor lahko izkoristil razvojne možnosti novih tehnologij, treba izboljšati obveščanje o kakovosti izdelkov, vlagati v oznake kakovosti, ekološko kmetovanje ter okolju in živalim prijazne načine proizvodnje; |
| --- | --- |

2.5.2

ocenjuje, da je zato, da bi živilsko-predelovalni sektor lahko izkoristil razvojne možnosti novih tehnologij, treba izboljšati obveščanje o kakovosti izdelkov, vlagati v oznake kakovosti, ekološko kmetovanje ter okolju in živalim prijazne načine proizvodnje;

| 2.5.3 | priznava, da je ekološko kmetovanje eden najbolj dinamičnih sektorjev kmetijstva EU in da se vse več kmetijskih podjetij vključuje v projekte, ki spodbujajo uporabo kmetijskih površin za ekološko pridelavo, zato je treba finančno podpreti to obliko kmetijstva; |
| --- | --- |

2.5.3

priznava, da je ekološko kmetovanje eden najbolj dinamičnih sektorjev kmetijstva EU in da se vse več kmetijskih podjetij vključuje v projekte, ki spodbujajo uporabo kmetijskih površin za ekološko pridelavo, zato je treba finančno podpreti to obliko kmetijstva;

| 2.5.4 | meni, da je treba ščititi in spodbujati tradicionalne kulture ter večati vire dohodkov s kar največjo uporabo lokalnih posebnosti pri proizvodnji in trženju kakovostnih izdelkov; |
| --- | --- |

2.5.4

meni, da je treba ščititi in spodbujati tradicionalne kulture ter večati vire dohodkov s kar največjo uporabo lokalnih posebnosti pri proizvodnji in trženju kakovostnih izdelkov;

| 2.5.5 | poudarja dejstvo, da lahko podeželske občine igrajo pomembno vlogo pri ovrednotenju tipičnih izdelkov s spodbujanjem pobud in prireditev, ki se osredotočajo na kakovost lokalnih in regionalnih izdelkov ter na njihovo distribucijo na trge; |
| --- | --- |

2.5.5

poudarja dejstvo, da lahko podeželske občine igrajo pomembno vlogo pri ovrednotenju tipičnih izdelkov s spodbujanjem pobud in prireditev, ki se osredotočajo na kakovost lokalnih in regionalnih izdelkov ter na njihovo distribucijo na trge;

2.6   Informacijske in komunikacijske tehnologije

| 2.6.1 | ocenjuje, da morajo biti nove tehnologije instrument razvoja podeželskih območij; |
| --- | --- |

2.6.1

ocenjuje, da morajo biti nove tehnologije instrument razvoja podeželskih območij;

| 2.6.2 | poudarja, da javni uslužbenci in gospodarski subjekti v podeželskih občinah dejansko malo uporabljajo te tehnologije; |
| --- | --- |

2.6.2

poudarja, da javni uslužbenci in gospodarski subjekti v podeželskih občinah dejansko malo uporabljajo te tehnologije;

| 2.6.3 | opaža, da zasebna podjetja na podeželju redko vlagajo v sodobne tehnologije, saj jih od tega odvrača dejstvo, da zaradi nizke gostote prebivalstva naložba kratkoročno in srednjeročno ni zelo donosna; |
| --- | --- |

2.6.3

opaža, da zasebna podjetja na podeželju redko vlagajo v sodobne tehnologije, saj jih od tega odvrača dejstvo, da zaradi nizke gostote prebivalstva naložba kratkoročno in srednjeročno ni zelo donosna;

| 2.6.4 | iz vseh teh razlogov ocenjuje, da je treba pripraviti okvirno politiko EU ter nacionalne in regionalne politike spodbujanja širjenja modernih tehnologij in tehnologij, ki omogočajo približati najbolj oddaljena območja ekonomskemu sistemu; |
| --- | --- |

2.6.4

iz vseh teh razlogov ocenjuje, da je treba pripraviti okvirno politiko EU ter nacionalne in regionalne politike spodbujanja širjenja modernih tehnologij in tehnologij, ki omogočajo približati najbolj oddaljena območja ekonomskemu sistemu;

| 2.6.5 | zato meni, da je nujno izvesti naložbe, ki omogočajo večjo pokritost s širokopasovnimi povezavami, dati podeželskemu prebivalstvu na voljo računalniško opremo in material ter ga usposobiti, da ju bo znalo kar najbolje uporabljati. Ocenjuje, da informacijske tehnologije omogočajo lažje teritorialno trženje ter razcvet novih podjetniških dejavnosti ter prodajo „podeželskih“ izdelkov na daljavo; |
| --- | --- |

2.6.5

zato meni, da je nujno izvesti naložbe, ki omogočajo večjo pokritost s širokopasovnimi povezavami, dati podeželskemu prebivalstvu na voljo računalniško opremo in material ter ga usposobiti, da ju bo znalo kar najbolje uporabljati. Ocenjuje, da informacijske tehnologije omogočajo lažje teritorialno trženje ter razcvet novih podjetniških dejavnosti ter prodajo „podeželskih“ izdelkov na daljavo;

2.7   Obnovljivi viri energije

| 2.7.1 | se zaveda dejstva, da lahko ohranjanje naravnih virov ter primerna uporaba in ponovna uporaba virov predstavljajo pomembne možnosti razvoja podeželja; |
| --- | --- |

2.7.1

se zaveda dejstva, da lahko ohranjanje naravnih virov ter primerna uporaba in ponovna uporaba virov predstavljajo pomembne možnosti razvoja podeželja;

| 2.7.2 | v zvezi s tem meni, da so voda, energija vetra in biomasa strateški viri in da je lahko vzpostavitev sistemov oskrbe z energijo kot alternativa k fosilnim gorivom dobra priložnost za številne javne uprave, pristojne za oskrbo z energijo in upravljanje obratov neposredno ali v partnerstvih; |
| --- | --- |

2.7.2

v zvezi s tem meni, da so voda, energija vetra in biomasa strateški viri in da je lahko vzpostavitev sistemov oskrbe z energijo kot alternativa k fosilnim gorivom dobra priložnost za številne javne uprave, pristojne za oskrbo z energijo in upravljanje obratov neposredno ali v partnerstvih;

| 2.7.3 | poudarja, da bi z uporabo lokalne dobave energije lokalne skupnosti postale bolj samozadostne in zanesljive v smislu dobave energije; |
| --- | --- |

2.7.3

poudarja, da bi z uporabo lokalne dobave energije lokalne skupnosti postale bolj samozadostne in zanesljive v smislu dobave energije;

| 2.7.4 | poudarja, da se je treba v podeželskem okviru resno lotiti teh vprašanj, saj lahko vodijo do inovativnih oblik rasti na področju varstva okolja, uporabe in ponovne uporabe kmetijskih odpadkov in ustvarjanja novih delovnih mest; |
| --- | --- |

2.7.4

poudarja, da se je treba v podeželskem okviru resno lotiti teh vprašanj, saj lahko vodijo do inovativnih oblik rasti na področju varstva okolja, uporabe in ponovne uporabe kmetijskih odpadkov in ustvarjanja novih delovnih mest;

| 2.7.5 | opozarja na novejše študije, ki kažejo, da je lahko poleg tradicionalnih alternativnih goriv, neposredno pridobljenih iz izdelkov, kot sta oljna repica in koruza, donosna tudi proizvodnja goriv iz kmetijskih in gozdarskih odpadkov ter drugih energetskih rastlin,in poudarja, da so gospodarski in socialni rezultati te proizvodnje najboljši takrat, ko se dejavnosti v zvezi s spravilom, predelavo in uporabo izdelkov izvajajo na lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.7.5

opozarja na novejše študije, ki kažejo, da je lahko poleg tradicionalnih alternativnih goriv, neposredno pridobljenih iz izdelkov, kot sta oljna repica in koruza, donosna tudi proizvodnja goriv iz kmetijskih in gozdarskih odpadkov ter drugih energetskih rastlin,in poudarja, da so gospodarski in socialni rezultati te proizvodnje najboljši takrat, ko se dejavnosti v zvezi s spravilom, predelavo in uporabo izdelkov izvajajo na lokalni ravni;

2.8   Varstvo krajine in prostora

| 2.8.1 | se sklicuje na Evropsko konvencijo o krajini in poudarja, da je podeželska krajina temeljni del evropske dediščine; |
| --- | --- |

2.8.1

se sklicuje na Evropsko konvencijo o krajini in poudarja, da je podeželska krajina temeljni del evropske dediščine;

| 2.8.2 | opozarja, da je cilj konvencije „spodbujati varstvo, upravljanje in načrtovanje krajine ter vzpostaviti evropsko sodelovanje pri reševanju vprašanj, povezanih z njo“ z željo „doseči trajnostni razvoj, ki temelji na uravnoteženem in skladnem odnosu med družbenimi potrebami, gospodarstvom in okoljem“; |
| --- | --- |

2.8.2

opozarja, da je cilj konvencije „spodbujati varstvo, upravljanje in načrtovanje krajine ter vzpostaviti evropsko sodelovanje pri reševanju vprašanj, povezanih z njo“ z željo „doseči trajnostni razvoj, ki temelji na uravnoteženem in skladnem odnosu med družbenimi potrebami, gospodarstvom in okoljem“;

| 2.8.3 | poudarja, da krajina ni le del lokalne kulture, temveč tudi pomemben gospodarski vir, saj prispeva k ustvarjanju delovnih mest po zaslugi trženja naravnih in kulturnih znamenitosti z ukrepi za spodbujanje trajnostnega turizma; |
| --- | --- |

2.8.3

poudarja, da krajina ni le del lokalne kulture, temveč tudi pomemben gospodarski vir, saj prispeva k ustvarjanju delovnih mest po zaslugi trženja naravnih in kulturnih znamenitosti z ukrepi za spodbujanje trajnostnega turizma;

| 2.8.4 | potrjuje vlogo lokalnih skupnosti pri varovanju krajine in preprečevanju erozije ter poudarja, da je treba spodbujati proaktivno in odgovorno kulturo gospodarjenja z zemljišči; |
| --- | --- |

2.8.4

potrjuje vlogo lokalnih skupnosti pri varovanju krajine in preprečevanju erozije ter poudarja, da je treba spodbujati proaktivno in odgovorno kulturo gospodarjenja z zemljišči;

| 2.8.5 | meni, da bi lahko občine, glede na vedno večji pomen pobud v zvezi z uporabo krajine in prostora za spodbujanje celotnega sektorja podeželskega in kmečkega turizma, kot je poudarjeno v mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Turizem in kultura: dejavnika rasti, oblikovale projekte regionalnega marketinga in s tem spodbujale trajnostni turizem kot vir, ki lahko pospeši okolju prijazen razvoj regionalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.8.5

meni, da bi lahko občine, glede na vedno večji pomen pobud v zvezi z uporabo krajine in prostora za spodbujanje celotnega sektorja podeželskega in kmečkega turizma, kot je poudarjeno v mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Turizem in kultura: dejavnika rasti, oblikovale projekte regionalnega marketinga in s tem spodbujale trajnostni turizem kot vir, ki lahko pospeši okolju prijazen razvoj regionalnega gospodarstva;

| 2.8.6 | ocenjuje, da bi bilo treba s spodbujevalnimi ukrepi pospeševati obnavljanje zapuščenih stavb. V zadnjih desetletjih je pojav upadanja števila prebivalcev na podeželju pripeljal do opustelosti celih manjših krajev. Če želimo, da se v njih znova naseli prebivalstvo in jih oživi, bodo potrebni obširni ukrepi za sanacijo stavbnega fonda in zgodovinskih stavb; |
| --- | --- |

2.8.6

ocenjuje, da bi bilo treba s spodbujevalnimi ukrepi pospeševati obnavljanje zapuščenih stavb. V zadnjih desetletjih je pojav upadanja števila prebivalcev na podeželju pripeljal do opustelosti celih manjših krajev. Če želimo, da se v njih znova naseli prebivalstvo in jih oživi, bodo potrebni obširni ukrepi za sanacijo stavbnega fonda in zgodovinskih stavb;

2.9   Storitve splošnega pomena na lokalni ravni

| 2.9.1 | ugotavlja, da je na nekaterih evropskih območjih zaradi upadanja števila prebivalcev težko ohranjati primerno ponudbo storitev v podeželskih občinah. Infrastrukture, zlasti tiste za oskrbo z vodo, pa tudi za odstranjevanje in recikliranje odpadkov ter javni prevoz, zahtevajo dovolj veliko število uporabnikov. Če število prebivalcev upade, je verjetno, da se povpraševanje zmanjša, stroški za uporabnike pa zvišajo. Da bi se podeželski prostor ohranil kot življenjski in delovni prostor, si je treba prizadevati za izvedljive rešitve v smislu načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.9.1

ugotavlja, da je na nekaterih evropskih območjih zaradi upadanja števila prebivalcev težko ohranjati primerno ponudbo storitev v podeželskih občinah. Infrastrukture, zlasti tiste za oskrbo z vodo, pa tudi za odstranjevanje in recikliranje odpadkov ter javni prevoz, zahtevajo dovolj veliko število uporabnikov. Če število prebivalcev upade, je verjetno, da se povpraševanje zmanjša, stroški za uporabnike pa zvišajo. Da bi se podeželski prostor ohranil kot življenjski in delovni prostor, si je treba prizadevati za izvedljive rešitve v smislu načela subsidiarnosti;

| 2.9.2 | opozarja, da so javno-zasebna partnerstva med lokalnimi oblastmi in gospodarskimi akterji lahko način, kako razviti infrastrukturo in priključenost na energetska in informacijska omrežja in s tem izboljšati kakovost življenja v podeželskih skupnostih; |
| --- | --- |

2.9.2

opozarja, da so javno-zasebna partnerstva med lokalnimi oblastmi in gospodarskimi akterji lahko način, kako razviti infrastrukturo in priključenost na energetska in informacijska omrežja in s tem izboljšati kakovost življenja v podeželskih skupnostih;

| 2.9.3 | meni, da bi lahko obstoj primernih javnih socialnih storitev na lokalni ravni spodbudil nove družine k preselitvi na podeželje, čeprav delajo v mestu, in s tem obrnil trend odseljevanja s podeželja, ki je bil povezan s postopnim opuščanjem nekaterih osnovnih storitev, kot so šole, poštni uradi in zdravstveni domovi; |
| --- | --- |

2.9.3

meni, da bi lahko obstoj primernih javnih socialnih storitev na lokalni ravni spodbudil nove družine k preselitvi na podeželje, čeprav delajo v mestu, in s tem obrnil trend odseljevanja s podeželja, ki je bil povezan s postopnim opuščanjem nekaterih osnovnih storitev, kot so šole, poštni uradi in zdravstveni domovi;

| 2.9.4 | opozarja na temeljno vlogo izobraževanja in poudarja, da je obstoj kakovostnega človeškega kapitala, ki je podcenjevan potencial podeželskih območij, nujen pogoj za razvoj. Zato je mnenja, da je treba v teh območjih ohraniti sekundarno izobraževanje in poenostaviti dostop do bolj oddaljenih ustanov; |
| --- | --- |

2.9.4

opozarja na temeljno vlogo izobraževanja in poudarja, da je obstoj kakovostnega človeškega kapitala, ki je podcenjevan potencial podeželskih območij, nujen pogoj za razvoj. Zato je mnenja, da je treba v teh območjih ohraniti sekundarno izobraževanje in poenostaviti dostop do bolj oddaljenih ustanov;

| 2.9.5 | pripisuje bistven pomen razvoju storitev za majhne otroke: neobstoj ustanov za varstvo otrok na podeželju lahko prepreči vstop žensk v aktivno življenje in prispeva k šibkemu razvoju trga dela v podeželskih območjih; |
| --- | --- |

2.9.5

pripisuje bistven pomen razvoju storitev za majhne otroke: neobstoj ustanov za varstvo otrok na podeželju lahko prepreči vstop žensk v aktivno življenje in prispeva k šibkemu razvoju trga dela v podeželskih območjih;

| 2.9.6 | poudarja strateški pomen lokalnega javnega prevoza: povezava podeželskih naselij in sosednjih urbanih aglomeracij z učinkovitim javnim prevozom lahko ustavi odseljevanje s podeželja in spodbudi nasproten trend; |
| --- | --- |

2.9.6

poudarja strateški pomen lokalnega javnega prevoza: povezava podeželskih naselij in sosednjih urbanih aglomeracij z učinkovitim javnim prevozom lahko ustavi odseljevanje s podeželja in spodbudi nasproten trend;

| 2.9.7 | obravnava storitve za starejše kot ključen dejavnik za spodbujanje nastanitve upokojencev na deželi, kjer se jim ponujajo boljši življenjski in zdravstveni pogoji in kjer lahko prispevajo k večjemu prihodku podeželskih območij, ter meni, da je treba ohranjanje starejšega prebivalstva v podeželskih skupnostih spodbujati z razvojem infrastrukture, kot na primer zdravstvenih centrov, družabnih prostorov in krajev za rekreacijo ter služb za pomoč starejšim; |
| --- | --- |

2.9.7

obravnava storitve za starejše kot ključen dejavnik za spodbujanje nastanitve upokojencev na deželi, kjer se jim ponujajo boljši življenjski in zdravstveni pogoji in kjer lahko prispevajo k večjemu prihodku podeželskih območij, ter meni, da je treba ohranjanje starejšega prebivalstva v podeželskih skupnostih spodbujati z razvojem infrastrukture, kot na primer zdravstvenih centrov, družabnih prostorov in krajev za rekreacijo ter služb za pomoč starejšim;

| 2.9.8 | meni, da je treba uporabiti vsa sredstva, potrebna za razvoj in dostop do kulture na ravni podeželskih občin; |
| --- | --- |

2.9.8

meni, da je treba uporabiti vsa sredstva, potrebna za razvoj in dostop do kulture na ravni podeželskih občin;

2.10   Novo upravljanje v podeželskem prostoru

| 2.10.1 | meni, da kaže razmisliti o razvoju lokalnega upravljanja v podeželskem prostoru; |
| --- | --- |

2.10.1

meni, da kaže razmisliti o razvoju lokalnega upravljanja v podeželskem prostoru;

| 2.10.2 | ugotavlja, da so bile v številnih državah članicah v zadnjih desetletjih spremenjene organizacijske strukture lokalnih skupnosti s ciljem okrepiti manjše in nerazvitejše lokalne skupnosti in izboljšati njihove sposobnosti upravljanja, med drugim z različnimi oblikami medobčinskih združenj; meni tudi, da je ta pojav, ki je zlasti na institucionalni ravni povezan z decentralizacijo uprave, treba poglobljeno in stalno spremljati v sodelovanju z nacionalnimi združenji lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.10.2

ugotavlja, da so bile v številnih državah članicah v zadnjih desetletjih spremenjene organizacijske strukture lokalnih skupnosti s ciljem okrepiti manjše in nerazvitejše lokalne skupnosti in izboljšati njihove sposobnosti upravljanja, med drugim z različnimi oblikami medobčinskih združenj; meni tudi, da je ta pojav, ki je zlasti na institucionalni ravni povezan z decentralizacijo uprave, treba poglobljeno in stalno spremljati v sodelovanju z nacionalnimi združenji lokalnih oblasti;

| 2.10.3 | opozarja, da je ta pojav vedno pogosteje vodil tako do upravnih kot do upravljavskih rešitev, ki so vključevale medobčinsko združevanje in sodelovanje. To vključuje združenja občin, združitve, konzorcije in druge oblike tematskih mrež; |
| --- | --- |

2.10.3

opozarja, da je ta pojav vedno pogosteje vodil tako do upravnih kot do upravljavskih rešitev, ki so vključevale medobčinsko združevanje in sodelovanje. To vključuje združenja občin, združitve, konzorcije in druge oblike tematskih mrež;

| 2.10.4 | poudarja, da lahko takšne rešitve v nekaterih primerih zagotovijo opravljanje visokokakovostnih osnovnih storitev: nova partnerstva ustvarjajo pogoje za optimizacijo virov in storitev, ki so jih prej neposredno upravljale posamezne organizacije; |
| --- | --- |

2.10.4

poudarja, da lahko takšne rešitve v nekaterih primerih zagotovijo opravljanje visokokakovostnih osnovnih storitev: nova partnerstva ustvarjajo pogoje za optimizacijo virov in storitev, ki so jih prej neposredno upravljale posamezne organizacije;

| 2.10.5 | opozarja, da v večini držav članic že obstajajo nove oblike združenj, bodisi javnih ali v partnerstvu z zasebnimi institucijami, za skupno upravljanje storitev splošnega pomena na področju oskrbe z energijo ali vodo, prevoza, odstranjevanja odpadkov, sociale in zdravstva, varstva okolja, športnih objektov ali upravljanja rabe prostora; |
| --- | --- |

2.10.5

opozarja, da v večini držav članic že obstajajo nove oblike združenj, bodisi javnih ali v partnerstvu z zasebnimi institucijami, za skupno upravljanje storitev splošnega pomena na področju oskrbe z energijo ali vodo, prevoza, odstranjevanja odpadkov, sociale in zdravstva, varstva okolja, športnih objektov ali upravljanja rabe prostora;

| 2.10.6 | prav tako opaža, da se v teku razvoja območij ustanavljajo organizacije, ki temeljijo na združevanju sredstev, solidarnosti in medobčinskem partnerstvu na določenem ozemlju, in spodbuja takšne oblike (medobčinskega) sodelovanja, med drugim tudi s programi Skupnosti in pobudami za primerjalne analize; |
| --- | --- |

2.10.6

prav tako opaža, da se v teku razvoja območij ustanavljajo organizacije, ki temeljijo na združevanju sredstev, solidarnosti in medobčinskem partnerstvu na določenem ozemlju, in spodbuja takšne oblike (medobčinskega) sodelovanja, med drugim tudi s programi Skupnosti in pobudami za primerjalne analize;

3.   Priporočila Odbora regij

| 3.1 | meni, da je ustanovitev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kljub skromnim sredstvom, ki so daleč pod pričakovanimi, zelo pozitiven dejavnik za prihodnji razvoj podeželskih območij, zlasti za podeželske občine, vendar v njem ne vidi zadnje stopnje v razvoju politike razvoja podeželja Evropske unije. Za konkretne in trajnostne rezultate poziva Evropsko komisijo, da v strategijo razvoja podeželja in EKSRP vključi naložbe v raziskave, kulturo in okolje v podeželskem prostoru, ki jih podpirajo že drugi strukturni skladi in druge politike Skupnosti; in končno poziva, da se nameni več pozornosti Evropskemu socialnemu skladu, izobraževanju in zaposlovanju; |
| --- | --- |

3.1

meni, da je ustanovitev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kljub skromnim sredstvom, ki so daleč pod pričakovanimi, zelo pozitiven dejavnik za prihodnji razvoj podeželskih območij, zlasti za podeželske občine, vendar v njem ne vidi zadnje stopnje v razvoju politike razvoja podeželja Evropske unije. Za konkretne in trajnostne rezultate poziva Evropsko komisijo, da v strategijo razvoja podeželja in EKSRP vključi naložbe v raziskave, kulturo in okolje v podeželskem prostoru, ki jih podpirajo že drugi strukturni skladi in druge politike Skupnosti; in končno poziva, da se nameni več pozornosti Evropskemu socialnemu skladu, izobraževanju in zaposlovanju;

| 3.2 | priporoča, da ukrepi kohezijske politike dopolnjujejo ukrepe v okviru EKSRP, zlasti v zvezi s tretjo osjo (kakovost življenja in diverzifikacija gospodarstva) in osjo LEADER. Evropska komisija je namreč določila, da morajo države članice in regije zagotavljati skladnost med ukrepi strukturnih skladov in ukrepi treh osi EKSRP. Vsako regionalno in nacionalno financiranje ter financiranje Skupnosti mora podeželskim občinam, ki imajo malo sredstev in omejeno število uradnikov, dati na razpolago finančne instrumente in ukrepe za njihovo preživetje in razvoj; |
| --- | --- |

3.2

priporoča, da ukrepi kohezijske politike dopolnjujejo ukrepe v okviru EKSRP, zlasti v zvezi s tretjo osjo (kakovost življenja in diverzifikacija gospodarstva) in osjo LEADER. Evropska komisija je namreč določila, da morajo države članice in regije zagotavljati skladnost med ukrepi strukturnih skladov in ukrepi treh osi EKSRP. Vsako regionalno in nacionalno financiranje ter financiranje Skupnosti mora podeželskim občinam, ki imajo malo sredstev in omejeno število uradnikov, dati na razpolago finančne instrumente in ukrepe za njihovo preživetje in razvoj;

| 3.3 | si želi boljše sodelovanje med generalnima direktoratoma Evropske komisije za regionalno in kmetijsko politiko, da bo učinek finančnih ukrepov Unije za razvoj podeželskih naselij in območij čim večji. Kot smo že omenili, EKSRP ne more biti edina rešitev za vse probleme podeželskih območij, zato je treba predvideti več skladov; |
| --- | --- |

3.3

si želi boljše sodelovanje med generalnima direktoratoma Evropske komisije za regionalno in kmetijsko politiko, da bo učinek finančnih ukrepov Unije za razvoj podeželskih naselij in območij čim večji. Kot smo že omenili, EKSRP ne more biti edina rešitev za vse probleme podeželskih območij, zato je treba predvideti več skladov;

| 3.4 | upa, da bodo finančne pomoči podeželja ponovno predmet splošne poenostavitve; |
| --- | --- |

3.4

upa, da bodo finančne pomoči podeželja ponovno predmet splošne poenostavitve;

| 3.5 | Komisijo poziva, da predstavniška združenja občin prizna kot sogovornike, ki lahko sodelujejo pri opredeljevanju novih prednostnih nalog, spodbujanju seznanjenosti s programom EKSRP in strukturnimi skladi ter spodbujanju njihovega praktičnega izvajanja, tudi na podeželskih območjih, vključno z obrobnimi območji in območji z nizko gostoto prebivalstva; |
| --- | --- |

3.5

Komisijo poziva, da predstavniška združenja občin prizna kot sogovornike, ki lahko sodelujejo pri opredeljevanju novih prednostnih nalog, spodbujanju seznanjenosti s programom EKSRP in strukturnimi skladi ter spodbujanju njihovega praktičnega izvajanja, tudi na podeželskih območjih, vključno z obrobnimi območji in območji z nizko gostoto prebivalstva;

| 3.6 | upa, da bo to mnenje prispevalo k opredelitvi strategije, ki bo podeželske občine v Evropi preoblikovala v moderne „trajnostne skupnosti“. Tako bi te občine na evropski ravni dosegle ustrezno prepoznavnost, priznanje svoje vloge in podporo svoji rasti. S takšnim pristopom ne bi okrepili le njihove vloge pri lokalnem varstvu okolja in ustvarjanju blaginje s povečevanjem zaposlovanja in krepitvijo možnosti za podjetništvo na podeželju, temveč bi podprli tudi njihove kulturne vrednote, tradicije in lokalne posebnosti ter ohranili bolj zdravo kakovost življenja; |
| --- | --- |

3.6

upa, da bo to mnenje prispevalo k opredelitvi strategije, ki bo podeželske občine v Evropi preoblikovala v moderne „trajnostne skupnosti“. Tako bi te občine na evropski ravni dosegle ustrezno prepoznavnost, priznanje svoje vloge in podporo svoji rasti. S takšnim pristopom ne bi okrepili le njihove vloge pri lokalnem varstvu okolja in ustvarjanju blaginje s povečevanjem zaposlovanja in krepitvijo možnosti za podjetništvo na podeželju, temveč bi podprli tudi njihove kulturne vrednote, tradicije in lokalne posebnosti ter ohranili bolj zdravo kakovost življenja;

| 3.7 | opozarja, da Evropska unija, katere delovanje temelji na načelu ozemeljske in socialne kohezije, ne sme prezreti izzivov, s katerimi se srečujejo manjše občine, ko želijo svojim občanom zagotoviti primerne storitve in zlasti primerno raven dohodka, ki bo sedanje pa tudi prihodnje generacije zadržala v tem območju; |
| --- | --- |

3.7

opozarja, da Evropska unija, katere delovanje temelji na načelu ozemeljske in socialne kohezije, ne sme prezreti izzivov, s katerimi se srečujejo manjše občine, ko želijo svojim občanom zagotoviti primerne storitve in zlasti primerno raven dohodka, ki bo sedanje pa tudi prihodnje generacije zadržala v tem območju;

| 3.8 | opaža, da tudi med podeželskimi občinami obstajajo velike razlike v gospodarski blaginji, in meni, da morajo sredstva pri izboljševanju življenjskih razmer državljanov na podeželskih območjih doseči največjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

3.8

opaža, da tudi med podeželskimi občinami obstajajo velike razlike v gospodarski blaginji, in meni, da morajo sredstva pri izboljševanju življenjskih razmer državljanov na podeželskih območjih doseči največjo dodano vrednost;

| 3.9 | v interesu bolj decentraliziranega izvajanja lizbonske strategije se zavzema za večje upoštevanje potreb podeželskih območij glede na bolj uravnoteženo politiko med mestom in podeželjem pri oblikovanju prihodnjih (10) programov v zvezi s slednjima; |
| --- | --- |

3.9

v interesu bolj decentraliziranega izvajanja lizbonske strategije se zavzema za večje upoštevanje potreb podeželskih območij glede na bolj uravnoteženo politiko med mestom in podeželjem pri oblikovanju prihodnjih (10) programov v zvezi s slednjima;

| 3.10 | ugotavlja, da primestna območja v Evropi izvajajo prevelik pritisk na podeželski prostor; se izreka za ravnovesje med trajnostnim kmetijstvom in gospodarsko dinamiko mest; |
| --- | --- |

3.10

ugotavlja, da primestna območja v Evropi izvajajo prevelik pritisk na podeželski prostor; se izreka za ravnovesje med trajnostnim kmetijstvom in gospodarsko dinamiko mest;

| 3.11 | se izreka za določitev pravnih instrumentov in mehanizme za primerjavo in sodelovanje med manjšimi občinami in upravnimi središči, da bo možno najti skupne rešitve za urejanje odnosov med temi območji, zlasti če gre za velemesta, s hkratno krepitvijo strukture manjših urbanih središč, ki sestavljajo podeželski prostor; |
| --- | --- |

3.11

se izreka za določitev pravnih instrumentov in mehanizme za primerjavo in sodelovanje med manjšimi občinami in upravnimi središči, da bo možno najti skupne rešitve za urejanje odnosov med temi območji, zlasti če gre za velemesta, s hkratno krepitvijo strukture manjših urbanih središč, ki sestavljajo podeželski prostor;

| 3.12 | poleg tega meni, da kaže izboljšati povezave med urbanimi središči in okolico, da se razbremenijo velika mesta in ljudem da možnost, da prebivajo zunaj mestnih središč; s tem bi pospešili tudi prodajo izdelkov s podeželskih območij; |
| --- | --- |

3.12

poleg tega meni, da kaže izboljšati povezave med urbanimi središči in okolico, da se razbremenijo velika mesta in ljudem da možnost, da prebivajo zunaj mestnih središč; s tem bi pospešili tudi prodajo izdelkov s podeželskih območij;

| 3.13 | poudarja potrebo po odprtem dialogu med akterji podeželskih območij glede oblikovanja, izvajanja, nadzora in ocenjevanja programov in meni, da je treba okrepiti udeležbo lokalnih oblasti pri opredeljevanju strukturne politike, saj so v najboljšem položaju, da prepoznajo in ocenijo probleme in pričakovanja svojih območij; |
| --- | --- |

3.13

poudarja potrebo po odprtem dialogu med akterji podeželskih območij glede oblikovanja, izvajanja, nadzora in ocenjevanja programov in meni, da je treba okrepiti udeležbo lokalnih oblasti pri opredeljevanju strukturne politike, saj so v najboljšem položaju, da prepoznajo in ocenijo probleme in pričakovanja svojih območij;

| 3.14 | je mnenja, da morajo biti podeželske občine aktivno udeležene pri partnerstvih, ki so jih na lokalni ravni vzpostavile države članice in regije za opredelitev nacionalnih strateških načrtov in nacionalnih programov za razvoj podeželja. Zato ocenjuje, da je potreben pristop od spodaj navzgor, ki vsem akterjem omogoča velik vpliv na oblikovanje teh načrtov; |
| --- | --- |

3.14

je mnenja, da morajo biti podeželske občine aktivno udeležene pri partnerstvih, ki so jih na lokalni ravni vzpostavile države članice in regije za opredelitev nacionalnih strateških načrtov in nacionalnih programov za razvoj podeželja. Zato ocenjuje, da je potreben pristop od spodaj navzgor, ki vsem akterjem omogoča velik vpliv na oblikovanje teh načrtov;

| 3.15 | upa, da bo uresničenih vedno več izmenjevalnih programov in partnerstev med podeželskimi območji evropskih držav; te pobude bodo dobra priložnost za pridobivanje novega znanja, izmenjavo najboljših praks in izkušenj ter uresničitev boljše kulturne integracije; vsekakor je treba spodbujati kulturni turizem na podeželskih območjih. V ta namen je treba okrepiti sposobnosti in znanje lokalnih prebivalcev za razvoj turizma in obveščati o edinstvenih turističnih zanimivostih v vsej EU; |
| --- | --- |

3.15

upa, da bo uresničenih vedno več izmenjevalnih programov in partnerstev med podeželskimi območji evropskih držav; te pobude bodo dobra priložnost za pridobivanje novega znanja, izmenjavo najboljših praks in izkušenj ter uresničitev boljše kulturne integracije; vsekakor je treba spodbujati kulturni turizem na podeželskih območjih. V ta namen je treba okrepiti sposobnosti in znanje lokalnih prebivalcev za razvoj turizma in obveščati o edinstvenih turističnih zanimivostih v vsej EU;

| 3.16 | ugotavlja, da so bili številni programi Skupnosti za sodelovanje doslej v glavnem namenjeni mestnim območjem in upa, da bodo regije in lokalne skupnosti spodbujale sklepanje podeželskih partnerstev, da bodo v inovativne izkušnje sodelovanja v večji meri vključena tudi podeželska območja; |
| --- | --- |

3.16

ugotavlja, da so bili številni programi Skupnosti za sodelovanje doslej v glavnem namenjeni mestnim območjem in upa, da bodo regije in lokalne skupnosti spodbujale sklepanje podeželskih partnerstev, da bodo v inovativne izkušnje sodelovanja v večji meri vključena tudi podeželska območja;

| 3.17 | poudarja, da so podeželske občine izredno primerne za preizkušanje inovativnih ukrepov na področju obnovljivih virov energije, in upa, da bodo podeželske občine deležne financiranja in pomoči, ki jim bosta omogočala naložbe v obnovljive vire energije — zlasti solarne kolektorje, biomaso in energijo vetra — s ciljem doseči energetsko samozadostnost in zvišati dohodke prebivalcev na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

3.17

poudarja, da so podeželske občine izredno primerne za preizkušanje inovativnih ukrepov na področju obnovljivih virov energije, in upa, da bodo podeželske občine deležne financiranja in pomoči, ki jim bosta omogočala naložbe v obnovljive vire energije — zlasti solarne kolektorje, biomaso in energijo vetra — s ciljem doseči energetsko samozadostnost in zvišati dohodke prebivalcev na podeželskih območjih;

| 3.18 | upa, da bo Komisija uvedla program za izmenjavo inovativnih najboljših praks z gospodarskega področja med podeželskimi občinami v EU; |
| --- | --- |

3.18

upa, da bo Komisija uvedla program za izmenjavo inovativnih najboljših praks z gospodarskega področja med podeželskimi občinami v EU;

| 3.19 | poziva k temu, da politike Skupnosti ne določajo standardov za proizvodnjo lokalnih izdelkov, ki jih obrtniki in manjši podjetniki ne bi mogli izpolnjevati; |
| --- | --- |

3.19

poziva k temu, da politike Skupnosti ne določajo standardov za proizvodnjo lokalnih izdelkov, ki jih obrtniki in manjši podjetniki ne bi mogli izpolnjevati;

| 3.20 | Evropsko unijo poziva k podpori ustvarjanja in razvoja mikro podjetij, ki uporabljajo ali proizvajajo tradicionalne izdelke, in k spodbujanju enakosti žensk in moških v podjetjih ter vključevanju mladih; |
| --- | --- |

3.20

Evropsko unijo poziva k podpori ustvarjanja in razvoja mikro podjetij, ki uporabljajo ali proizvajajo tradicionalne izdelke, in k spodbujanju enakosti žensk in moških v podjetjih ter vključevanju mladih;

| 3.21 | meni, da bo leto 2008 ključno za odločanje o prihodnosti skupne kmetijske politike, zlasti glede prehoda sredstev s prvega na drugi steber; zato Komisijo, Svet in Evropski parlament poziva k upoštevanju potreb podeželskih območij pri oblikovanju prihodnjih predlogov; |
| --- | --- |

3.21

meni, da bo leto 2008 ključno za odločanje o prihodnosti skupne kmetijske politike, zlasti glede prehoda sredstev s prvega na drugi steber; zato Komisijo, Svet in Evropski parlament poziva k upoštevanju potreb podeželskih območij pri oblikovanju prihodnjih predlogov;

| 3.22 | Komisijo prosi, da z oblikovanjem posebnih ukrepov podpre podeželska območja pri njihovih prizadevanjih za uskladitev rasti s trajnostjo ter za razvoj sposobnosti za oblikovanje njihovega lastnega sistema razvoja, da ne bodo zaostajala za mestnimi območji. |
| --- | --- |

3.22

Komisijo prosi, da z oblikovanjem posebnih ukrepov podpre podeželska območja pri njihovih prizadevanjih za uskladitev rasti s trajnostjo ter za razvoj sposobnosti za oblikovanje njihovega lastnega sistema razvoja, da ne bodo zaostajala za mestnimi območji.

| 3.23 | želi, da se pri trenutnih razmišljanjih o pripravi ozemeljske agende Unije v čim večji meri upošteva prihodnost podeželskih območij, zlasti pri razpravi o partnerstvu med podeželskim in mestnim prostorom, ki upošteva izravnalno vlogo malih mest. |
| --- | --- |

3.23

želi, da se pri trenutnih razmišljanjih o pripravi ozemeljske agende Unije v čim večji meri upošteva prihodnost podeželskih območij, zlasti pri razpravi o partnerstvu med podeželskim in mestnim prostorom, ki upošteva izravnalno vlogo malih mest.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Firence, 20. 10. 2000, STCE št. 176.

2

(3)  EP 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  COM(2006) 129 konč.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  COM(2006) 386 konč.

7

(8)  Bristolski sporazum o „trajnostnih skupnostih“, Bristol 12.12.2005.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, str. 4.

10

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/25

---

Osnutek mnenja Odbora regij o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu:

| | Izvajanje Haaškega programa: pot naprej |
| --- | --- |

Izvajanje Haaškega programa: pot naprej

| | Ocenjevanje politik EU na področju svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

Ocenjevanje politik EU na področju svobode, varnosti in pravice

| | Poročilo o izvajanju Haaškega programa za leto 2005 |
| --- | --- |

Poročilo o izvajanju Haaškega programa za leto 2005

(2007/C 57/05)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 28. junija 2006: Izvajanje Haaškega programa: pot naprej (COM(2006) 331 konč.);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskem parlamentu z dne 28. junija 2006: Ocenjevanje politik EU na področju svobode, varnosti in pravice (COM(2006) 332 konč.);

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 28. junija 2006: Poročilo o izvajanju Haaškega programa za leto 2005 (COM (2006) 333 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 28. junija 2006, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 25. aprila 2006, da komisijo za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice zadolži za pripravo mnenja na tem področju;

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let — Partnerstvo za evropsko prenovo na področju svobode, varnosti in pravice (COM(2005) 184 konč.);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 16. februarja 2006 o koherentni celoti predlogov in ukrepov na področju svobode, varnosti in pravice, CdR 122/2005 (1);

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 234/2006), ki ga je komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice sprejela 17. oktobra 2006 (poročevalec: g. OPSTELTEN, župan Rotterdama);

| 1. | KER bo uspešnost evropske politike na področju svobode, varnosti in pravice v prihodnjih letih odločilno vplivala na mnenje evropskih državljanov o dodani vrednosti, ki jo prinaša Evropska unija, |
| --- | --- |

1.

KER bo uspešnost evropske politike na področju svobode, varnosti in pravice v prihodnjih letih odločilno vplivala na mnenje evropskih državljanov o dodani vrednosti, ki jo prinaša Evropska unija,

| 2. | KER imajo lokalne in regionalne oblasti pristojnosti na področju javnega reda in varnosti in ker sta zato učinkovitost in uspešnost politike Evropske unije v veliki meri odvisni tudi od načina sodelovanja teh organov, |
| --- | --- |

2.

KER imajo lokalne in regionalne oblasti pristojnosti na področju javnega reda in varnosti in ker sta zato učinkovitost in uspešnost politike Evropske unije v veliki meri odvisni tudi od načina sodelovanja teh organov,

| 3. | KER je politika na področju svobode, varnosti in pravice „postala bolj zrela“ in ker je treba izkoristiti to izredno priložnost, da se izboljša povezanost te politike z vlogo regionalnih in lokalnih skupnosti, |
| --- | --- |

3.

KER je politika na področju svobode, varnosti in pravice „postala bolj zrela“ in ker je treba izkoristiti to izredno priložnost, da se izboljša povezanost te politike z vlogo regionalnih in lokalnih skupnosti,

na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | meni, da je vloga regionalnih in lokalnih oblasti na področju svobode, varnosti in pravice bistvenega pomena, ter opozarja, da je v svojem prejšnjem mnenju (CdR 122/2005) podal konkretna priporočila za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti te evropske politike z večjim upoštevanjem regionalnih in lokalnih izkušenj pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju te politike; |
| --- | --- |

1.1

meni, da je vloga regionalnih in lokalnih oblasti na področju svobode, varnosti in pravice bistvenega pomena, ter opozarja, da je v svojem prejšnjem mnenju (CdR 122/2005) podal konkretna priporočila za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti te evropske politike z večjim upoštevanjem regionalnih in lokalnih izkušenj pri pripravi, izvajanju in ocenjevanju te politike;

| 1.2 | zelo ceni prizadevanja Komisije na področju svobode, varnosti in pravice; v sporočilih, ki so predmet tega mnenja, je Komisija pokazala ambicijo in pogum za uresničevanje zastavljenih ciljev; vendar izraža zaskrbljenost zaradi velikih razlik pri izvajanju ukrepov Haaškega programa v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

1.2

zelo ceni prizadevanja Komisije na področju svobode, varnosti in pravice; v sporočilih, ki so predmet tega mnenja, je Komisija pokazala ambicijo in pogum za uresničevanje zastavljenih ciljev; vendar izraža zaskrbljenost zaradi velikih razlik pri izvajanju ukrepov Haaškega programa v posameznih državah članicah;

| 1.3 | razume, da glede na kompleksnost tega političnega področja in zelo kratkih rokov, v katerih je Komisija morala pripraviti omenjena sporočila, ni enostavno zagotoviti bolj neposredne udeležbe ozemeljskih skupnosti; vendar obžaluje, da se namen Komisije, da bi v kratkem času oblikovala delovno metodo, ki bo upoštevala priporočila Odbora, ne odraža v njenem sporočilu; |
| --- | --- |

1.3

razume, da glede na kompleksnost tega političnega področja in zelo kratkih rokov, v katerih je Komisija morala pripraviti omenjena sporočila, ni enostavno zagotoviti bolj neposredne udeležbe ozemeljskih skupnosti; vendar obžaluje, da se namen Komisije, da bi v kratkem času oblikovala delovno metodo, ki bo upoštevala priporočila Odbora, ne odraža v njenem sporočilu;

| 1.4 | meni, da se taka delovna metoda lahko še bolj razvije in da se bo razvila, med drugim na podlagi razprave, ki jo je napovedala Komisija v sklepih svojega sporočila COM(2006) 331 konč.; |
| --- | --- |

1.4

meni, da se taka delovna metoda lahko še bolj razvije in da se bo razvila, med drugim na podlagi razprave, ki jo je napovedala Komisija v sklepih svojega sporočila COM(2006) 331 konč.;

| 1.5 | se strinja z izborom političnih področij, katerim je treba nameniti posebno pozornost med izvajanjem Haaškega programa, ter ceni zavzetost Komisije za čim večjo možno racionalizacijo in pospešitev postopka odločanja s pomočjo pravnih mehanizmov, izdelanih v skladu z obstoječimi evropskimi pogodbami; |
| --- | --- |

1.5

se strinja z izborom političnih področij, katerim je treba nameniti posebno pozornost med izvajanjem Haaškega programa, ter ceni zavzetost Komisije za čim večjo možno racionalizacijo in pospešitev postopka odločanja s pomočjo pravnih mehanizmov, izdelanih v skladu z obstoječimi evropskimi pogodbami;

| 1.6 | obžaluje, da še vedno ne obstaja zadostna podlaga, ki bi omogočila dejansko sprejetje primernejšega pristopa v kratkem roku; |
| --- | --- |

1.6

obžaluje, da še vedno ne obstaja zadostna podlaga, ki bi omogočila dejansko sprejetje primernejšega pristopa v kratkem roku;

| 1.7 | se strinja s potrebo po izboljšanju mehanizmov spremljanja in ocenjevanja ter ugotavlja, da so predlogi Komisije v duhu z njegovimi priporočili. To je pozitiven razvoj proti bolj sistematičnemu, bolj strukturiranemu in bolj integriranemu pristopu, ki bo omogočil povečanje preglednosti, razumljivosti in izvedljivosti politike. Na osnovi znanj in izkušenj nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti bi lahko razvili skladno in verodostojno celoto kazalnikov, ki bi zagotavljali dragocene informacije in omogočali, da se izognemo nepotrebnemu podvajanju; |
| --- | --- |

1.7

se strinja s potrebo po izboljšanju mehanizmov spremljanja in ocenjevanja ter ugotavlja, da so predlogi Komisije v duhu z njegovimi priporočili. To je pozitiven razvoj proti bolj sistematičnemu, bolj strukturiranemu in bolj integriranemu pristopu, ki bo omogočil povečanje preglednosti, razumljivosti in izvedljivosti politike. Na osnovi znanj in izkušenj nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti bi lahko razvili skladno in verodostojno celoto kazalnikov, ki bi zagotavljali dragocene informacije in omogočali, da se izognemo nepotrebnemu podvajanju;

| 1.8 | se zavzema za tesnejše vključevanje lokalnih in regionalnih skupnosti pri pripravi in izvajanju ocen ter podpira predlog za določitev kontaktne točke v institucijah Unije za dialog s Komisijo z namenom zagotoviti kakovost in učinkovitost ocenjevalnih poročil; |
| --- | --- |

1.8

se zavzema za tesnejše vključevanje lokalnih in regionalnih skupnosti pri pripravi in izvajanju ocen ter podpira predlog za določitev kontaktne točke v institucijah Unije za dialog s Komisijo z namenom zagotoviti kakovost in učinkovitost ocenjevalnih poročil;

| 1.9 | poudarja pomen poglobljenih strateških ocen politik na izbranih političnih področjih in upa, da bo s tem namenjeno več pozornosti učinkom na področju izvajanja na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.9

poudarja pomen poglobljenih strateških ocen politik na izbranih političnih področjih in upa, da bo s tem namenjeno več pozornosti učinkom na področju izvajanja na lokalni in regionalni ravni.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | se zavzema za jasne dogovore glede sodelovanja med evropskimi institucijami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi na področju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

2.1

se zavzema za jasne dogovore glede sodelovanja med evropskimi institucijami ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi na področju svobode, varnosti in pravice;

| 2.2 | poziva, da se v bližnji prihodnosti razloži, kako so njegovi prejšnji predlogi bili upoštevani pri pripravi sporočil, ki so predmet tega mnenja; |
| --- | --- |

2.2

poziva, da se v bližnji prihodnosti razloži, kako so njegovi prejšnji predlogi bili upoštevani pri pripravi sporočil, ki so predmet tega mnenja;

| 2.3 | priporoča, da Evropska komisija, Evropski svet in Evropski parlament v kratkem času poiščejo konkretne, izvedljive in uporabne rešitve, glede na ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju instrumentov naslova VI Pogodbe o Evropski uniji v državah članicah; |
| --- | --- |

2.3

priporoča, da Evropska komisija, Evropski svet in Evropski parlament v kratkem času poiščejo konkretne, izvedljive in uporabne rešitve, glede na ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju instrumentov naslova VI Pogodbe o Evropski uniji v državah članicah;

| 2.4 | v skladu s svojim prejšnjim mnenjem odločno zahteva neposredno vključitev regionalnih in lokalnih oblasti v pripravo letne preglednice dosežkov, na primer s pomočjo posvetovanja s skupinami strokovnjakov. Pozornost je treba posvetiti ne le dosežkom na papirju, pač pa zlasti praktičnim učinkom, kar pa je tesno povezano z razvojem mehanizmov spremljanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

2.4

v skladu s svojim prejšnjim mnenjem odločno zahteva neposredno vključitev regionalnih in lokalnih oblasti v pripravo letne preglednice dosežkov, na primer s pomočjo posvetovanja s skupinami strokovnjakov. Pozornost je treba posvetiti ne le dosežkom na papirju, pač pa zlasti praktičnim učinkom, kar pa je tesno povezano z razvojem mehanizmov spremljanja in ocenjevanja;

| 2.5 | ugotavlja, da je bil dosežen le skromen napredek na področju boja proti nezakonitemu priseljevanju. Zato poziva EU, naj si odločno prizadeva za oblikovanje skupne politike priseljevanja, ki bo obravnavala številne vidike, povezane z nezakonitimi priseljenci; |
| --- | --- |

2.5

ugotavlja, da je bil dosežen le skromen napredek na področju boja proti nezakonitemu priseljevanju. Zato poziva EU, naj si odločno prizadeva za oblikovanje skupne politike priseljevanja, ki bo obravnavala številne vidike, povezane z nezakonitimi priseljenci;

| 2.6 | poziva, da se v kratkem času dokončno pripravijo temeljna skupna načela za koherenten evropski okvir na področju vključevanja, in sicer v obliki skupka praktičnih instrumentov za regionalne in lokalne oblasti, ki naj spodbudijo in profesionalizirajo proces vključevanja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.6

poziva, da se v kratkem času dokončno pripravijo temeljna skupna načela za koherenten evropski okvir na področju vključevanja, in sicer v obliki skupka praktičnih instrumentov za regionalne in lokalne oblasti, ki naj spodbudijo in profesionalizirajo proces vključevanja na lokalni in regionalni ravni;

| 2.7 | v skladu s svojim prejšnjim mnenjem predlaga, da je treba zagotoviti, da bo proces vključevanja pregleden sestavni del posameznih političnih področij javne politike tudi na lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.7

v skladu s svojim prejšnjim mnenjem predlaga, da je treba zagotoviti, da bo proces vključevanja pregleden sestavni del posameznih političnih področij javne politike tudi na lokalni ravni;

| 2.8 | zahteva udeležbo regionalnih in lokalnih oblasti pri vzpostavljanju omrežja za zgodnje opozarjanje in informiranje o ključni infrastrukturi; |
| --- | --- |

2.8

zahteva udeležbo regionalnih in lokalnih oblasti pri vzpostavljanju omrežja za zgodnje opozarjanje in informiranje o ključni infrastrukturi;

| 2.9 | priporoča Komisiji, da v razpravo v zvezi z izboljšanjem učinkovitosti politike Skupnosti na področju svobode, varnosti in pravice ter v zvezi z načinom, na katerega bi se lahko (bolje) odzvali na pričakovanja državljanov glede te politike, predvidi tudi direkten dialog z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, NVO, podjetji itd.; |
| --- | --- |

2.9

priporoča Komisiji, da v razpravo v zvezi z izboljšanjem učinkovitosti politike Skupnosti na področju svobode, varnosti in pravice ter v zvezi z načinom, na katerega bi se lahko (bolje) odzvali na pričakovanja državljanov glede te politike, predvidi tudi direkten dialog z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, NVO, podjetji itd.;

| 2.10 | priporoča Komisiji, naj si zelo prizadeva za preprečitev birokratizacije predlaganih mehanizmov spremljanja in ocenjevanja ter za to, da bodo usmerjeni k spodbujanju izvedbenih postopkov; |
| --- | --- |

2.10

priporoča Komisiji, naj si zelo prizadeva za preprečitev birokratizacije predlaganih mehanizmov spremljanja in ocenjevanja ter za to, da bodo usmerjeni k spodbujanju izvedbenih postopkov;

| 2.11 | se zavzema za to, da bi znanje in izkušnje ozemeljskih skupnosti igrale pomembno vlogo pri izvajanju načrtov za obveščanje vseh udeleženih akterjev; |
| --- | --- |

2.11

se zavzema za to, da bi znanje in izkušnje ozemeljskih skupnosti igrale pomembno vlogo pri izvajanju načrtov za obveščanje vseh udeleženih akterjev;

| 2.12 | poziva Komisijo, da tudi pri uresničevanju predlogov glede nacionalnih mehanizmov poročanja upošteva njegova prejšnja priporočila. V nacionalnih poročilih je načeloma treba izrecno navesti način, na katerega so se lokalne in regionalne skupnosti vključevale v izvajanje ukrepov. Zgolj trditev, da so z njimi obstajali bolj ali manj redni stiki, ne zadostuje. |
| --- | --- |

2.12

poziva Komisijo, da tudi pri uresničevanju predlogov glede nacionalnih mehanizmov poročanja upošteva njegova prejšnja priporočila. V nacionalnih poročilih je načeloma treba izrecno navesti način, na katerega so se lokalne in regionalne skupnosti vključevale v izvajanje ukrepov. Zgolj trditev, da so z njimi obstajali bolj ali manj redni stiki, ne zadostuje.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 192, 16. 8. 2006.

1

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/27

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o strategiji za rast in delovna mesta ter reformi evropske kohezijske politike — Četrto poročilo o napredku glede kohezije

(2007/C 57/06)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji za rast in delovna mesta ter reformi evropske kohezijske politike — Četrto poročilo o napredku glede kohezije COM(2006) 281, SEC(2006) 726;

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2005, da se v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 23. julija 2006, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju mnenja o tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji (CdR 120/2004 fin);

ob upoštevanju sklepov neformalnega srečanja Sveta na temo trajnostnih skupnosti, ki je bilo v Bristolu 6. in 7. decembra 2005;

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Gradnja naše skupne prihodnosti: politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije 2007-2013 (COM(2004) 101 konč.) (CdR 162/2004 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja Odbora o predlogu uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2004) 492 konč. — 2004/0163 (AVC) (CdR 232/2004 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije z naslovom Kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom: strateške smernice Skupnosti, 2007-2013 (COM(2005) 299 konč.) (CdR 140/2005 fin);

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije o tretjem poročilu o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo (COM(2005) 192 konč.) (CdR 141/2005 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 249/2006), ki ga je komisija za politiko ozemeljske kohezije sprejela 19. oktobra 2006 (poročevalec: g. William John WILLIAMS (UEN-EA/UK), član okrožnega sveta Anglesey);

ker se z regionalno politiko zmanjšajo razlike med regijami, kakor je navedeno v členu 158 Pogodbe —

na svojem 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) sprejel naslednje mnenje:

1.   Gospodarske in socialne razlike v razširjeni Uniji

Odbor regij

| 1.1 | opaža, da je bila stopnja rasti v EU leta 2005 sicer manjša, vendar so imele zadevne regije od konvergenčnih programov koristi glede na učinek vzvoda in dodatnost; |
| --- | --- |

1.1

opaža, da je bila stopnja rasti v EU leta 2005 sicer manjša, vendar so imele zadevne regije od konvergenčnih programov koristi glede na učinek vzvoda in dodatnost;

| 1.2 | zato pozdravlja ugotovitve iz sporočila, da je zaradi sedanje stopnje razlik znotraj Unije jasno, da je potrebna vseevropska regionalna politika, ki bi spodbudila rast in zmanjšala razlike znotraj Unije; |
| --- | --- |

1.2

zato pozdravlja ugotovitve iz sporočila, da je zaradi sedanje stopnje razlik znotraj Unije jasno, da je potrebna vseevropska regionalna politika, ki bi spodbudila rast in zmanjšala razlike znotraj Unije;

| 1.3 | poudarja, da ima kohezijska politika glavno vlogo v vseh evropskih regijah, saj so evropski večletni programi strukturnih skladov zelo pomembni za ohranjanje načrtovanega obsega javnih investicij v času gospodarskega nazadovanja v državah članicah. Poleg tega evropska sredstva omogočajo stabilnost v postopku načrtovanja, zunanjo spodbudo in učinek finančnega vzvoda, kar je potrebno za trajnostni razvoj regij; |
| --- | --- |

1.3

poudarja, da ima kohezijska politika glavno vlogo v vseh evropskih regijah, saj so evropski večletni programi strukturnih skladov zelo pomembni za ohranjanje načrtovanega obsega javnih investicij v času gospodarskega nazadovanja v državah članicah. Poleg tega evropska sredstva omogočajo stabilnost v postopku načrtovanja, zunanjo spodbudo in učinek finančnega vzvoda, kar je potrebno za trajnostni razvoj regij;

| 1.4 | pozdravlja dejstvo, da končne uredbe omogočajo sofinanciranje stroškov strukturnih skladov iz zasebnih virov, da bi razbremenili proračune lokalnih in regionalnih skupnosti. |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja dejstvo, da končne uredbe omogočajo sofinanciranje stroškov strukturnih skladov iz zasebnih virov, da bi razbremenili proračune lokalnih in regionalnih skupnosti.

2.   Najnovejše spremembe v evropski kohezijski politiki

Odbor regij

| 2.1 | pozdravlja delo Evropske komisije v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2005; |
| --- | --- |

2.1

pozdravlja delo Evropske komisije v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2005;

| 2.2 | podpira bolj strateški pristop, ki se ga je Evropska komisija lotila v okviru strateških smernic Skupnosti; |
| --- | --- |

2.2

podpira bolj strateški pristop, ki se ga je Evropska komisija lotila v okviru strateških smernic Skupnosti;

| 2.3 | poudarja, da bi bilo treba nacionalne strateške referenčne okvire (National Strategic Reference Framework (NSRF)) in izvajanje operativnih programov urejati s partnerskim pristopom, kakor je opredeljeno v splošni uredbi o strukturnih skladih. Načelo partnerstva je temeljnega pomena za učinkovitost in uspeh kohezijske politike; |
| --- | --- |

2.3

poudarja, da bi bilo treba nacionalne strateške referenčne okvire (National Strategic Reference Framework (NSRF)) in izvajanje operativnih programov urejati s partnerskim pristopom, kakor je opredeljeno v splošni uredbi o strukturnih skladih. Načelo partnerstva je temeljnega pomena za učinkovitost in uspeh kohezijske politike;

| 2.4 | opozarja na pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri izdelavi nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov. Ta postopek mora potekati po načelu „upravljanja kohezijske politike na več ravneh“, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti ter predstavnike iz gospodarskega in družbenega življenja; |
| --- | --- |

2.4

opozarja na pomen lokalnih in regionalnih oblasti pri izdelavi nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov. Ta postopek mora potekati po načelu „upravljanja kohezijske politike na več ravneh“, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti ter predstavnike iz gospodarskega in družbenega življenja;

| 2.5 | verjame, da bi bilo treba zaradi precejšnjih razlik v stopnji rasti posameznih regij novi cilj „ozemeljskega sodelovanja“ v poročilu bolj poudariti glede na dodano vrednost, ki jo za celotno evropsko kohezijsko politiko prinaša izmenjava najboljših praks med uspešnimi regijami in tistimi z nizko stopnjo rasti; |
| --- | --- |

2.5

verjame, da bi bilo treba zaradi precejšnjih razlik v stopnji rasti posameznih regij novi cilj „ozemeljskega sodelovanja“ v poročilu bolj poudariti glede na dodano vrednost, ki jo za celotno evropsko kohezijsko politiko prinaša izmenjava najboljših praks med uspešnimi regijami in tistimi z nizko stopnjo rasti;

| 2.6 | je še vedno zaskrbljen, da cilja 24 milijonov novih delovnih mest, ki jih Unija potrebuje za dosego lizbonske 70-odstotne zaposlenosti do leta 2010, ne bo mogoče doseči, če ne bodo države članice zares veliko storile, da bi dosegle rast na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

2.6

je še vedno zaskrbljen, da cilja 24 milijonov novih delovnih mest, ki jih Unija potrebuje za dosego lizbonske 70-odstotne zaposlenosti do leta 2010, ne bo mogoče doseči, če ne bodo države članice zares veliko storile, da bi dosegle rast na področju zaposlovanja;

| 2.7 | potrjuje, da mora kohezijska politika z namenskim dodeljevanjem sredstev/(earmarking) prispevati k večji gospodarski rasti in zaposlovanju. OR pozdravlja končni izčrpen seznam, ki bo omogočil več različnih osnovnih ukrepov, na primer s področja prometa, telekomunikacij in socialne vključenosti, kar je pomembno za lokalne in regionalne oblasti, katerih osnovni cilj je zmanjšati razlike med regijami; |
| --- | --- |

2.7

potrjuje, da mora kohezijska politika z namenskim dodeljevanjem sredstev/(earmarking) prispevati k večji gospodarski rasti in zaposlovanju. OR pozdravlja končni izčrpen seznam, ki bo omogočil več različnih osnovnih ukrepov, na primer s področja prometa, telekomunikacij in socialne vključenosti, kar je pomembno za lokalne in regionalne oblasti, katerih osnovni cilj je zmanjšati razlike med regijami;

| 2.8 | opaža, da bo proces namenske dodelitve sredstev povzročil precejšnje spremembe v vseh regijah iz starih držav članic, kjer je namenska dodelitev sredstev obvezna. Zato mora ta proces upoštevati posebne potrebe evropskih regij in nove okoliščine; |
| --- | --- |

2.8

opaža, da bo proces namenske dodelitve sredstev povzročil precejšnje spremembe v vseh regijah iz starih držav članic, kjer je namenska dodelitev sredstev obvezna. Zato mora ta proces upoštevati posebne potrebe evropskih regij in nove okoliščine;

| 2.9 | meni, da morajo lokalne in regionalne skupnosti bolj sodelovati pri oblikovanju strategij za rast in delovna mesta, ki jih podpirajo strukturni skladi. Uspešna priprava nacionalnih programov reform in novih programov kohezijske politike za obdobje 2007-2013 je močno odvisna od kakovosti sodelovanja držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

2.9

meni, da morajo lokalne in regionalne skupnosti bolj sodelovati pri oblikovanju strategij za rast in delovna mesta, ki jih podpirajo strukturni skladi. Uspešna priprava nacionalnih programov reform in novih programov kohezijske politike za obdobje 2007-2013 je močno odvisna od kakovosti sodelovanja držav članic ter lokalnih in regionalnih skupnosti;

| 2.10 | poudarja politiko, zastavljeno v letnem poročilu o stanju napredka lizbonske strategije za razvoj več in bolj sistematičnih mehanizmov sodelovanja med odgovornimi za nacionalne programe reform in odgovornimi za pripravo programov kohezijske politike za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

2.10

poudarja politiko, zastavljeno v letnem poročilu o stanju napredka lizbonske strategije za razvoj več in bolj sistematičnih mehanizmov sodelovanja med odgovornimi za nacionalne programe reform in odgovornimi za pripravo programov kohezijske politike za obdobje 2007-2013;

| 2.11 | poudarja, da lahko lokalne in regionalne skupnosti — glede na vse večji pomen stopnje izobrazbe pri razvoju gospodarstva — v okviru svojih programov izobraževanja in usposabljanja veliko prispevajo k lizbonskemu procesu; |
| --- | --- |

2.11

poudarja, da lahko lokalne in regionalne skupnosti — glede na vse večji pomen stopnje izobrazbe pri razvoju gospodarstva — v okviru svojih programov izobraževanja in usposabljanja veliko prispevajo k lizbonskemu procesu;

| 2.12 | se zaveda koristi, ki ga lahko ima uskladitev evropskih sredstev za regije z domačimi sredstvi na področju učinka vzvoda in učinkovitosti/se zaveda, da lahko uskladitev evropskih sredstev za regije z domačimi sredstvi poveča učinek finančnega vzvoda in učinkovitosti, vendar poziva Evropsko komisijo, naj kljub novi definiciji dodatnosti spremlja ta potek, da bodo strukturni skladi ostali dovolj vidni na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.12

se zaveda koristi, ki ga lahko ima uskladitev evropskih sredstev za regije z domačimi sredstvi na področju učinka vzvoda in učinkovitosti/se zaveda, da lahko uskladitev evropskih sredstev za regije z domačimi sredstvi poveča učinek finančnega vzvoda in učinkovitosti, vendar poziva Evropsko komisijo, naj kljub novi definiciji dodatnosti spremlja ta potek, da bodo strukturni skladi ostali dovolj vidni na lokalni in regionalni ravni;

| 2.13 | pozdravlja pobudo Evropske komisije in EIB za spodbujanje inovacij in trajnosti v regionalni politiki, vključno z bolj inovativnimi oblikami finančnega inženirstva v regijah, kot sta JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas — skupna evropska podpora trajnostnim investicijam v mestih) in JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises — skupni viri za mikro do srednje velika podjetja); |
| --- | --- |

2.13

pozdravlja pobudo Evropske komisije in EIB za spodbujanje inovacij in trajnosti v regionalni politiki, vključno z bolj inovativnimi oblikami finančnega inženirstva v regijah, kot sta JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas — skupna evropska podpora trajnostnim investicijam v mestih) in JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises — skupni viri za mikro do srednje velika podjetja);

| 2.14 | zahteva od lokalnih in regionalnih skupnosti ter Komisije, da opredelijo potrebe po dodatnih zmogljivostih na lokalni in regionalni ravni, pri tem pa upoštevajo napredek iz predhodnih programov; |
| --- | --- |

2.14

zahteva od lokalnih in regionalnih skupnosti ter Komisije, da opredelijo potrebe po dodatnih zmogljivostih na lokalni in regionalni ravni, pri tem pa upoštevajo napredek iz predhodnih programov;

| 2.15 | poudarja pomen vzajemnih odnosov med mestnimi in podeželskimi območji na evropski ravni, in je zaskrbljen zaradi še vedno odsotne sinergije in razmejitve med novimi programi strukturnih skladov, programi za razvoj podeželja in programi za ribištvo za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

2.15

poudarja pomen vzajemnih odnosov med mestnimi in podeželskimi območji na evropski ravni, in je zaskrbljen zaradi še vedno odsotne sinergije in razmejitve med novimi programi strukturnih skladov, programi za razvoj podeželja in programi za ribištvo za obdobje 2007-2013;

| 2.16 | kot predstavnik lokalnih in regionalnih skupnosti pričakuje produktivni dialog z Evropsko komisijo o četrtem poročilu o koheziji, ki naj bi bilo izdano spomladi 2007. |
| --- | --- |

2.16

kot predstavnik lokalnih in regionalnih skupnosti pričakuje produktivni dialog z Evropsko komisijo o četrtem poročilu o koheziji, ki naj bi bilo izdano spomladi 2007.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 164, 5.7.2005, str. 4.

1

(2)  UL C 231, 20.9.2005, str. 1.

2

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/29

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010

(2007/C 57/07)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010, COM(2006) 92 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 1. marca 2006, da v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor zaprosi za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora z dne 25. aprila 2006, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju mnenja Odbora o ženskah in revščini v Evropski uniji (CdR 151/2005 fin);

ob upoštevanju mnenja Odbora o posodobitvi socialnega varstva za številnejša in boljša delovna mesta — celovit pristop, ki prispeva k temu, da se delo izplača (CdR 94/2004 fin);

ob upoštevanju mnenja Odbora o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enake obravnave žensk in moških pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (CdR 19/2004);

ob upoštevanju mnenja Odbora o procesu priprave Listine o temeljnih pravicah Evropske unije (CdR 327/1999 fin);

ob upoštevanju izrecne želje Evropske komisije, da na podlagi načrta za enakost med spoloma doseže napredek na tem področju, in želje Odbora regij, da vrednotam in ciljem tega načrta da praktični pomen, ter glede na to, da je leto 2007 Evropsko leto enakih možnosti za vse;

ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora CdR 138/2006 rev. 2, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko (poročevalka: ga. Claudette Abela Baldacchino, namestnica župana, občinski svet mesta Qrendi, MT/PES), sprejela 20. oktobra 2006,

na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Prednostne naloge Odbora regij

| 1.1 | Odbor regij je vprašanje enakosti med spoloma opredelil kot eno izmed prednostnih nalog za leto 2006. Uvedba načrta za enakost med spoloma se dotika temeljev evropskega socialnega modela. Spodbujanje enakih možnosti in boj proti vsem oblikam diskriminacije sodita k najpomembnejšim političnim prednostnim nalogam Odbora regij. |
| --- | --- |

1.1

Odbor regij je vprašanje enakosti med spoloma opredelil kot eno izmed prednostnih nalog za leto 2006. Uvedba načrta za enakost med spoloma se dotika temeljev evropskega socialnega modela. Spodbujanje enakih možnosti in boj proti vsem oblikam diskriminacije sodita k najpomembnejšim političnim prednostnim nalogam Odbora regij.

| 1.2 | Sedaj je čas za konkretne predloge za dosego enakosti med spoloma in izboljšanje razmer, zlasti položaja žensk v državah članicah in še posebej z vidika leta 2007, ki je Evropsko leto enakih možnosti za vse. Evropski pakt za enakost med spoloma, o katerem so se dogovorile vlade več držav članic, tako kot načrt za enakost med spoloma določa vrsto nalog in ciljev, sedaj pa nujno potrebujemo konkretne predloge za uresničitev teh ciljev. Vrsta in učinki ukrepov pa morajo biti trajnostni in v okviru načrta o enakosti 2006-2010 veljavni dalj časa. |
| --- | --- |

1.2

Sedaj je čas za konkretne predloge za dosego enakosti med spoloma in izboljšanje razmer, zlasti položaja žensk v državah članicah in še posebej z vidika leta 2007, ki je Evropsko leto enakih možnosti za vse. Evropski pakt za enakost med spoloma, o katerem so se dogovorile vlade več držav članic, tako kot načrt za enakost med spoloma določa vrsto nalog in ciljev, sedaj pa nujno potrebujemo konkretne predloge za uresničitev teh ciljev. Vrsta in učinki ukrepov pa morajo biti trajnostni in v okviru načrta o enakosti 2006-2010 veljavni dalj časa.

Cilji Odbora regij

| 1.3 | Enakost med spoloma mora za državljane, uporabnike storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, postati splošno priznan cilj in osrednji steber politike vlad in politikov vseh prepričanj. Regionalne in lokalne oblasti morajo pri tem imeti osrednjo vlogo, saj so najbliže državljanom in njihovim težavam. Zato morajo prispevati k dajanju dobrega zgleda nediskriminacije, predvsem kot pomembni delodajalci v EU in kot glavni ponudniki storitev, ki neposredno vplivajo na področje enakosti med spoloma (glej spodaj). |
| --- | --- |

1.3

Enakost med spoloma mora za državljane, uporabnike storitev, ki jih zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti, postati splošno priznan cilj in osrednji steber politike vlad in politikov vseh prepričanj. Regionalne in lokalne oblasti morajo pri tem imeti osrednjo vlogo, saj so najbliže državljanom in njihovim težavam. Zato morajo prispevati k dajanju dobrega zgleda nediskriminacije, predvsem kot pomembni delodajalci v EU in kot glavni ponudniki storitev, ki neposredno vplivajo na področje enakosti med spoloma (glej spodaj).

| 1.4 | Tako morajo imeti lokalne in regionalne oblasti vlogo pobudnika, ki zagotavlja podporo in spodbudo. Njihov glavni cilj je vzpostaviti ravnovesje med spoloma. Zato je treba vsem tistim, ki to potrebujejo, zagotoviti potrebna sredstva, da bodo lahko okrepili svoj položaj v družbi in dobili dostop do trga dela. |
| --- | --- |

1.4

Tako morajo imeti lokalne in regionalne oblasti vlogo pobudnika, ki zagotavlja podporo in spodbudo. Njihov glavni cilj je vzpostaviti ravnovesje med spoloma. Zato je treba vsem tistim, ki to potrebujejo, zagotoviti potrebna sredstva, da bodo lahko okrepili svoj položaj v družbi in dobili dostop do trga dela.

| 1.5 | V ta namen mora Odbor regij zagotoviti politično zavezanost za:






  1. | decentralizacijo ciljev načrta, |
| --- | --- | --- |

1.5

V ta namen mora Odbor regij zagotoviti politično zavezanost za:

1.

decentralizacijo ciljev načrta,

| 2. | ustvarjanje pogojev za usklajevanje družinskih in poklicnih obveznosti, |
| --- | --- |

2.

ustvarjanje pogojev za usklajevanje družinskih in poklicnih obveznosti,

| 3. | trden pravni okvir, ki se učinkovito izvaja, |
| --- | --- |

3.

trden pravni okvir, ki se učinkovito izvaja,

| 4. | enakost med spoloma pri sprejemanju odločitev, |
| --- | --- |

4.

enakost med spoloma pri sprejemanju odločitev,

| 5. | spremembo kulturnih vrednot — enakost. |
| --- | --- |

5.

spremembo kulturnih vrednot — enakost.

Odbor regij ter lokalne in regionalne oblasti, ki jih predstavlja, so pripravljeni, da s konkretnimi dejanji prispevajo k uresničevanju teh ciljev. To naj se zgodi v luči leta 2007, ki je Evropsko leto enakih možnosti za vse, vrsta in učinki ukrepov pa morajo biti trajnostni in v okviru načrta o enakosti 2006-2010 veljavni dalj časa.

Splošne ugotovitve v zvezi s šestimi prednostnimi nalogami, določenimi v načrtu

| 1.6 | Odbor pozdravlja pobudo Evropske komisije za nov načrt za enakost med spoloma, ki sledi vrsti drugih dokumentov, v katerih so določeni splošni cilji evropske politike za dosego enakosti med spoloma. V enem izmed svojih prejšnjih mnenj (1) je Odbor poudaril potrebo po koherentni in vključujoči strategiji za boj proti neenakostim med spoloma v celotni Evropski uniji. Enakost med spoloma je temeljna pravica in skupna vrednota. O njej se ni mogoče pogajati ali je omejevati. Za uresničitev te pravice pa so potrebna konkretna politična dejanja na vseh ravneh upravljanja. |
| --- | --- |

1.6

Odbor pozdravlja pobudo Evropske komisije za nov načrt za enakost med spoloma, ki sledi vrsti drugih dokumentov, v katerih so določeni splošni cilji evropske politike za dosego enakosti med spoloma. V enem izmed svojih prejšnjih mnenj (1) je Odbor poudaril potrebo po koherentni in vključujoči strategiji za boj proti neenakostim med spoloma v celotni Evropski uniji. Enakost med spoloma je temeljna pravica in skupna vrednota. O njej se ni mogoče pogajati ali je omejevati. Za uresničitev te pravice pa so potrebna konkretna politična dejanja na vseh ravneh upravljanja.

| 1.7 | Evropske institucije se na splošno strinjajo, da je uspeh evropskega projekta odvisen od sposobnosti EU in njenih institucij, da obravnavajo težave ljudi. Zato je uspeh načrta močno odvisen od tega, ali bodo institucije EU znale pri njegovem izvajanju izkoristiti poglobljeno znanje in vire regionalnih in lokalnih organov oblasti. Obstaja nekaj dobrih primerov uspešnih pobud za enakost na lokalni in regionalni ravni, ki bi jih kazalo razširjati. Zdi se, da tega vidika sedanji načrt ne upošteva. |
| --- | --- |

1.7

Evropske institucije se na splošno strinjajo, da je uspeh evropskega projekta odvisen od sposobnosti EU in njenih institucij, da obravnavajo težave ljudi. Zato je uspeh načrta močno odvisen od tega, ali bodo institucije EU znale pri njegovem izvajanju izkoristiti poglobljeno znanje in vire regionalnih in lokalnih organov oblasti. Obstaja nekaj dobrih primerov uspešnih pobud za enakost na lokalni in regionalni ravni, ki bi jih kazalo razširjati. Zdi se, da tega vidika sedanji načrt ne upošteva.

Boljše upravljanje za enakost med spoloma

| 1.8 | OR pozdravlja cilj načrta, da podpre Evropski inštitut za enakost med spoloma. OR želi spremljati razpravo o konkretnih nalogah tega novega inštituta in o tem, kako namerava splošne politične cilje prenesti v konkretna dejanja. Odbor regij poudarja potrebo po zanesljivih in primerljivih znanstvenih podatkih o stanju na področju enakosti med spoloma na različnih ravneh upravljanja in izraža prepričanje, da bo imel Inštitut za enakost med spoloma pomembno vlogo kot instrument za vzpostavitev mrež za zbiranje in izmenjavo podatkov s tega področja. Naslednja pomembna naloga tega inštituta bi bila po mnenju Odbora spremljanje politik in praks na področju izobraževanja o enakosti med spoloma v celotni EU ter priprava priporočil in predlogov za izboljšave. |
| --- | --- |

1.8

OR pozdravlja cilj načrta, da podpre Evropski inštitut za enakost med spoloma. OR želi spremljati razpravo o konkretnih nalogah tega novega inštituta in o tem, kako namerava splošne politične cilje prenesti v konkretna dejanja. Odbor regij poudarja potrebo po zanesljivih in primerljivih znanstvenih podatkih o stanju na področju enakosti med spoloma na različnih ravneh upravljanja in izraža prepričanje, da bo imel Inštitut za enakost med spoloma pomembno vlogo kot instrument za vzpostavitev mrež za zbiranje in izmenjavo podatkov s tega področja. Naslednja pomembna naloga tega inštituta bi bila po mnenju Odbora spremljanje politik in praks na področju izobraževanja o enakosti med spoloma v celotni EU ter priprava priporočil in predlogov za izboljšave.

| 1.9 | OR trdi, da je pri teh prizadevanjih potreben poseben poudarek na vključevanju regionalne in lokalne ravni. Spremljanje razvoja na ravneh, ki so najbliže državljanom, in izmenjava najboljših praks sta odločilnega pomena za največji možni učinek inštituta. V ta namen bi moral Inštitut za enakost med spoloma proučiti možnosti za decentralizacijo svojih dejavnosti, za to pa bi moral prejemati potrebna sredstva. |
| --- | --- |

1.9

OR trdi, da je pri teh prizadevanjih potreben poseben poudarek na vključevanju regionalne in lokalne ravni. Spremljanje razvoja na ravneh, ki so najbliže državljanom, in izmenjava najboljših praks sta odločilnega pomena za največji možni učinek inštituta. V ta namen bi moral Inštitut za enakost med spoloma proučiti možnosti za decentralizacijo svojih dejavnosti, za to pa bi moral prejemati potrebna sredstva.

| 1.10 | Drug osrednji vidik za izboljšanje enakosti med spoloma na ravni EU je potreba po izboljšanju upravljanja institucij EU, ki so dejavne na tem področju. To zlasti velja za izboljšanje usklajevanja med različnimi službami Komisije, kar je potrebno za krepitev integracije načela enakosti med spoloma v vsa politična področja. Potrebna so tudi prizadevanja za izboljšanje usposabljanja in izobraževanja uradnikov, pa tudi učiteljev in vzgojiteljev na vseh ravneh, da bi tako povečali njihovo dovzetnost za vprašanja s področja enakosti med spoloma. To bi moralo veljati tudi za jezik dokumentov, zlasti tistih, ki ženske označujejo kot manjšino. Tako bi zagotovili, da bi bili dokumenti bolj nevtralni glede spola. |
| --- | --- |

1.10

Drug osrednji vidik za izboljšanje enakosti med spoloma na ravni EU je potreba po izboljšanju upravljanja institucij EU, ki so dejavne na tem področju. To zlasti velja za izboljšanje usklajevanja med različnimi službami Komisije, kar je potrebno za krepitev integracije načela enakosti med spoloma v vsa politična področja. Potrebna so tudi prizadevanja za izboljšanje usposabljanja in izobraževanja uradnikov, pa tudi učiteljev in vzgojiteljev na vseh ravneh, da bi tako povečali njihovo dovzetnost za vprašanja s področja enakosti med spoloma. To bi moralo veljati tudi za jezik dokumentov, zlasti tistih, ki ženske označujejo kot manjšino. Tako bi zagotovili, da bi bili dokumenti bolj nevtralni glede spola.

Decentralizacija ciljev načrta

| 1.11 | Razmisliti je treba o ponovni proučitvi razporeditve prednostnih področij, kot jo je določila Komisija. Učinkovit načrt bi se moral osredotočiti tako na ekonomsko kot tudi socialno enakost. Le tako se lahko spopademo z očitnim neravnovesjem, ki danes še vedno obstaja na področju sodelovanja spolov pri odločanju in na splošno v političnem življenju. Povsod v Evropi se uveljavlja spoznanje, da enakost med spoloma ni le bistvenega pomena za gospodarsko blaginjo Evrope, temveč je tudi sama po sebi pomemben cilj. Tako na primer kljub dejstvu, da ima Evropa danes življenjski standard, ki je model za preostali svet, gospodarska blaginja ni povsod v EU vodila k enakosti med ženskami in moškimi oziroma boljšemu počutju žensk. Zato je treba poudariti, da gospodarska blaginja ne pomeni nujno enakosti med spoloma. Če želi Evropa doseči cilj enakosti med spoloma, potem mora kreniti po direktni poti in uporabiti potrebna sredstva. |
| --- | --- |

1.11

Razmisliti je treba o ponovni proučitvi razporeditve prednostnih področij, kot jo je določila Komisija. Učinkovit načrt bi se moral osredotočiti tako na ekonomsko kot tudi socialno enakost. Le tako se lahko spopademo z očitnim neravnovesjem, ki danes še vedno obstaja na področju sodelovanja spolov pri odločanju in na splošno v političnem življenju. Povsod v Evropi se uveljavlja spoznanje, da enakost med spoloma ni le bistvenega pomena za gospodarsko blaginjo Evrope, temveč je tudi sama po sebi pomemben cilj. Tako na primer kljub dejstvu, da ima Evropa danes življenjski standard, ki je model za preostali svet, gospodarska blaginja ni povsod v EU vodila k enakosti med ženskami in moškimi oziroma boljšemu počutju žensk. Zato je treba poudariti, da gospodarska blaginja ne pomeni nujno enakosti med spoloma. Če želi Evropa doseči cilj enakosti med spoloma, potem mora kreniti po direktni poti in uporabiti potrebna sredstva.

| 1.12 | Regionalne in lokalne oblasti so ljudem najbliže in so odgovorne za največ pomembnih — socialnih, izobraževalnih in ekonomskih — vidikov njihovega vsakdana, zato lahko vrednote in strukture, ki jih vsebuje načrt, učinkovito uresničijo. To priznava tudi Evropska komisija in pozdravlja „Evropsko listino za enakost med ženskami in moškimi v vsakdanjem življenju“ (European Charter for equality of women and men in local life), ki jo je CEMR pripravil v okviru petega akcijskega programa Skupnosti Evropske komisije. Vrednote iz načrta morajo postati sestavni del politik, ki se izvajajo na regionalni in lokalni ravni. Na tej ravni je mogoče najuspešneje izkoreniniti stereotipe o spolih, ki se pojavljajo na področju izobraževanja, usposabljanja in kulture, okrepiti upravljanje za enakost med spoloma, pa tudi zagotoviti najučinkovitejši nadzor. |
| --- | --- |

1.12

Regionalne in lokalne oblasti so ljudem najbliže in so odgovorne za največ pomembnih — socialnih, izobraževalnih in ekonomskih — vidikov njihovega vsakdana, zato lahko vrednote in strukture, ki jih vsebuje načrt, učinkovito uresničijo. To priznava tudi Evropska komisija in pozdravlja „Evropsko listino za enakost med ženskami in moškimi v vsakdanjem življenju“ (European Charter for equality of women and men in local life), ki jo je CEMR pripravil v okviru petega akcijskega programa Skupnosti Evropske komisije. Vrednote iz načrta morajo postati sestavni del politik, ki se izvajajo na regionalni in lokalni ravni. Na tej ravni je mogoče najuspešneje izkoreniniti stereotipe o spolih, ki se pojavljajo na področju izobraževanja, usposabljanja in kulture, okrepiti upravljanje za enakost med spoloma, pa tudi zagotoviti najučinkovitejši nadzor.

| 1.13 | Institucije EU in institucije na državni, regionalni in lokalni ravni se nagibajo k temu, da vprašanja s področja enakosti med spoloma obravnavajo zgolj v obliki statističnih podatkov. Zanesljive in primerljive statistike so sicer koristne in potrebne za razumevanje današnje situacije, vendar obstaja nevarnost, da se statistike uporabijo zgolj za oblikovanje politik, ki so same sebi namen. Zato je treba zagotoviti natančno razlago statističnih podatkov, da bi jih tako lahko preoblikovali v ustrezna konkretna dejanja. Razčlenitev statistik glede na spol bi omogočila boljše vrednotenje podatkov in trenutnih učinkov — ali neučinkovanja — politik za enakost med spoloma, ki se izvajajo v EU in na regionalni ter lokalni ravni. |
| --- | --- |

1.13

Institucije EU in institucije na državni, regionalni in lokalni ravni se nagibajo k temu, da vprašanja s področja enakosti med spoloma obravnavajo zgolj v obliki statističnih podatkov. Zanesljive in primerljive statistike so sicer koristne in potrebne za razumevanje današnje situacije, vendar obstaja nevarnost, da se statistike uporabijo zgolj za oblikovanje politik, ki so same sebi namen. Zato je treba zagotoviti natančno razlago statističnih podatkov, da bi jih tako lahko preoblikovali v ustrezna konkretna dejanja. Razčlenitev statistik glede na spol bi omogočila boljše vrednotenje podatkov in trenutnih učinkov — ali neučinkovanja — politik za enakost med spoloma, ki se izvajajo v EU in na regionalni ter lokalni ravni.

Ustvarjanje pogojev za usklajevanje družinskih in poklicnih obveznosti

| 1.14 | Videti je, da je nove sklade in druge pobude za uveljavljanje vrednot in zagotavljanje struktur, potrebnih za uresničitev načrta, mogoče učinkovito uporabiti prav na regionalni in lokalni ravni. „Družbeni načrti lokalnih skupnosti“ bi bili lahko pomemben instrument podpore regionalnim in lokalnim oblastem, da proučijo potrebe na licu mesta ter nato — na osnovi znanstvenih raziskav — obravnavajo potrebe zapostavljenih ciljnih skupin. |
| --- | --- |

1.14

Videti je, da je nove sklade in druge pobude za uveljavljanje vrednot in zagotavljanje struktur, potrebnih za uresničitev načrta, mogoče učinkovito uporabiti prav na regionalni in lokalni ravni. „Družbeni načrti lokalnih skupnosti“ bi bili lahko pomemben instrument podpore regionalnim in lokalnim oblastem, da proučijo potrebe na licu mesta ter nato — na osnovi znanstvenih raziskav — obravnavajo potrebe zapostavljenih ciljnih skupin.

| 1.15 | Jasno je, da je za dosego lizbonskih ciljev potreben prispevek obeh spolov, tudi žensk. To vključuje njihovo udeležbo na trgu dela, večje sodelovanje moških pri družinskih obveznostih in možnost, da tako ženske kot moški usklajujejo družinske in poklicne obveznosti, kar bo odločilno vplivalo na prihodnji demografski razvoj v EU. |
| --- | --- |

1.15

Jasno je, da je za dosego lizbonskih ciljev potreben prispevek obeh spolov, tudi žensk. To vključuje njihovo udeležbo na trgu dela, večje sodelovanje moških pri družinskih obveznostih in možnost, da tako ženske kot moški usklajujejo družinske in poklicne obveznosti, kar bo odločilno vplivalo na prihodnji demografski razvoj v EU.

| 1.16 | Eden izmed osrednjih vidikov pri tem je potreba po več in boljših možnostih otroškega varstva, ki bodo za tiste, ki jih potrebujejo, cenovno in tudi drugače dostopne, ter učinkovitih ukrepih, ki bi moške spodbudili, da prevzamejo enak delež družinskih obveznosti. Veliko držav članic EU se mora bolj potruditi za dosego s tem povezanih ciljev iz Barcelone 2002. Pri tem bi morale tudi tesneje sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

1.16

Eden izmed osrednjih vidikov pri tem je potreba po več in boljših možnostih otroškega varstva, ki bodo za tiste, ki jih potrebujejo, cenovno in tudi drugače dostopne, ter učinkovitih ukrepih, ki bi moške spodbudili, da prevzamejo enak delež družinskih obveznosti. Veliko držav članic EU se mora bolj potruditi za dosego s tem povezanih ciljev iz Barcelone 2002. Pri tem bi morale tudi tesneje sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi.

| 1.17 | Vrednost dolgoročnih političnih ciljev je odvisna od konkretnih politik, za katere bi bila na voljo ustrezna finančna sredstva in ki bi vsakemu članu skupnosti zagotavljale spoštovanje in koristi. Hkrati je treba krepiti in spodbujati nove pobude, s katerimi bi odpravili stereotipne vloge spolov v delovnem, zasebnem in političnem življenju. |
| --- | --- |

1.17

Vrednost dolgoročnih političnih ciljev je odvisna od konkretnih politik, za katere bi bila na voljo ustrezna finančna sredstva in ki bi vsakemu članu skupnosti zagotavljale spoštovanje in koristi. Hkrati je treba krepiti in spodbujati nove pobude, s katerimi bi odpravili stereotipne vloge spolov v delovnem, zasebnem in političnem življenju.

| 1.18 | OR meni, da je glavna naloga zagotoviti dejanske možnosti za to, da bo enakost med spoloma realnost. Obstoj možnosti je tisto, kar bo prineslo napredek. Trg se ukvarja z doseganjem dobička, politiko cen, pa tudi s kakovostjo ponujenih storitev. Enakost med spoloma je mogoče doseči le, če so osnovne storitve, tj. kakovostne storitve, dostopne vsem državljanom. Socialna agenda EU bi morala upoštevati te vidike. |
| --- | --- |

1.18

OR meni, da je glavna naloga zagotoviti dejanske možnosti za to, da bo enakost med spoloma realnost. Obstoj možnosti je tisto, kar bo prineslo napredek. Trg se ukvarja z doseganjem dobička, politiko cen, pa tudi s kakovostjo ponujenih storitev. Enakost med spoloma je mogoče doseči le, če so osnovne storitve, tj. kakovostne storitve, dostopne vsem državljanom. Socialna agenda EU bi morala upoštevati te vidike.

Trden pravni okvir, ki se učinkovito izvaja

| 1.19 | Pred nekaj desetletji se je Evropa dogovorila o zakonodaji glede enakega plačila za ženske in moške. Vendar je do enakosti danes še daleč (2). Institucije EU se morajo močno zavezati k uveljavljanju že obstoječe zakonodaje in direktiv, tudi če to pomeni uvedbo sodnih postopkov proti državam članicam, ki še vedno ne upoštevajo sedanje in prihodnje zakonodaje oz. direktiv. EU mora upoštevati trenutne okoliščine in si prizadevati za trdno zavezanost držav članic EU za enakost med spoloma. Enakost med spoloma mora postati resnična prednostna naloga v vseh državah članicah. To bi tudi izboljšalo položaj EU pri obravnavanju vprašanj enakosti v mednarodnih forumih. |
| --- | --- |

1.19

Pred nekaj desetletji se je Evropa dogovorila o zakonodaji glede enakega plačila za ženske in moške. Vendar je do enakosti danes še daleč (2). Institucije EU se morajo močno zavezati k uveljavljanju že obstoječe zakonodaje in direktiv, tudi če to pomeni uvedbo sodnih postopkov proti državam članicam, ki še vedno ne upoštevajo sedanje in prihodnje zakonodaje oz. direktiv. EU mora upoštevati trenutne okoliščine in si prizadevati za trdno zavezanost držav članic EU za enakost med spoloma. Enakost med spoloma mora postati resnična prednostna naloga v vseh državah članicah. To bi tudi izboljšalo položaj EU pri obravnavanju vprašanj enakosti v mednarodnih forumih.

| 1.20 | Enako velja tudi za nujnost, da se okrepijo dejavnosti za boj proti trgovini z ljudmi. Regionalnim in lokalnih oblastem je treba pomagati v boju proti trgovini z ljudmi in ekonomskemu izkoriščanju nezakonitih priseljencev. Trgovina z ženskami je postal problem velikih razsežnosti, ki mu je treba takoj posvetiti pozornost. Prav tako je treba zagotoviti spoštovanje dostojanstva in pravic nezakonitih priseljencev v priporu, zlasti žensk in otrok. Cilj Odbora regij bo spodbuditi in okrepiti sodelovanje med člani v boju proti takšnim zlorabam. To bo povečalo učinkovitost evropskega sodelovanja v boju proti tem hudim kaznivim dejanjem, ki povzročajo nepredstavljivo trpljenje in stisko ter žalijo človeško dostojanstvo, in zagotovilo trdnejšo podlago za mednarodno sodelovanje — ki bi ga bilo treba še okrepiti — na vseh ravneh upravljanja. |
| --- | --- |

1.20

Enako velja tudi za nujnost, da se okrepijo dejavnosti za boj proti trgovini z ljudmi. Regionalnim in lokalnih oblastem je treba pomagati v boju proti trgovini z ljudmi in ekonomskemu izkoriščanju nezakonitih priseljencev. Trgovina z ženskami je postal problem velikih razsežnosti, ki mu je treba takoj posvetiti pozornost. Prav tako je treba zagotoviti spoštovanje dostojanstva in pravic nezakonitih priseljencev v priporu, zlasti žensk in otrok. Cilj Odbora regij bo spodbuditi in okrepiti sodelovanje med člani v boju proti takšnim zlorabam. To bo povečalo učinkovitost evropskega sodelovanja v boju proti tem hudim kaznivim dejanjem, ki povzročajo nepredstavljivo trpljenje in stisko ter žalijo človeško dostojanstvo, in zagotovilo trdnejšo podlago za mednarodno sodelovanje — ki bi ga bilo treba še okrepiti — na vseh ravneh upravljanja.

| 1.21 | Nasilje med spoloma je predvsem nasilje moških nad ženskami. To je resen družbeni problem in grožnja zdravju, dobremu počutju in življenju žensk in otrok. Je zločin nad temeljno pravico do lastnega življenja in do varnosti, svobode, dostojanstva ter fizične in čustvene integritete. Najpomembnejši preventivni ukrepi so boljše informiranje in aktivno spreminjanje vrednot in pogledov. Z aktivnim zavzemanjem za boljšo enakost lahko ustvarimo družbo, v kateri imajo dekleta in fantje enake možnosti in enake pravice; družbo, v kateri deklet in žensk ne ogrožajo nasilni moški. Lokalne in regionalne oblasti, ki so državljanom najbliže, imajo na tem področju veliko odgovornost, imajo pa tudi veliko izkušenj, v praksi preizkušenih modelov in programov, namenjenih tako žrtvam kot tudi storilcem. |
| --- | --- |

1.21

Nasilje med spoloma je predvsem nasilje moških nad ženskami. To je resen družbeni problem in grožnja zdravju, dobremu počutju in življenju žensk in otrok. Je zločin nad temeljno pravico do lastnega življenja in do varnosti, svobode, dostojanstva ter fizične in čustvene integritete. Najpomembnejši preventivni ukrepi so boljše informiranje in aktivno spreminjanje vrednot in pogledov. Z aktivnim zavzemanjem za boljšo enakost lahko ustvarimo družbo, v kateri imajo dekleta in fantje enake možnosti in enake pravice; družbo, v kateri deklet in žensk ne ogrožajo nasilni moški. Lokalne in regionalne oblasti, ki so državljanom najbliže, imajo na tem področju veliko odgovornost, imajo pa tudi veliko izkušenj, v praksi preizkušenih modelov in programov, namenjenih tako žrtvam kot tudi storilcem.

Enakost med spoloma v procesu odločanja

| 1.22 | Za dosego resnične enakosti med spoloma je treba rešiti problem premajhne zastopanosti žensk v postopku sprejemanja političnih in gospodarskih odločitev. Lokalne in regionalne oblasti morajo imeti pri tem osrednjo vlogo, saj je treba enakost med spoloma pri udeležbi v političnem in gospodarskem življenju graditi na pristopu od spodaj navzgor. Glede na to OR predlaga, da se na različnih ravneh upravljanja razpravlja o sistemih kvot. Kvote same po sebi ne morejo odpraviti težav zaradi neenakosti in diskriminacije, lahko pa so eden izmed elementov širše in celovite strategije za odpravo obstoječih struktur, ki ženske sedaj izključujejo iz procesa odločanja. |
| --- | --- |

1.22

Za dosego resnične enakosti med spoloma je treba rešiti problem premajhne zastopanosti žensk v postopku sprejemanja političnih in gospodarskih odločitev. Lokalne in regionalne oblasti morajo imeti pri tem osrednjo vlogo, saj je treba enakost med spoloma pri udeležbi v političnem in gospodarskem življenju graditi na pristopu od spodaj navzgor. Glede na to OR predlaga, da se na različnih ravneh upravljanja razpravlja o sistemih kvot. Kvote same po sebi ne morejo odpraviti težav zaradi neenakosti in diskriminacije, lahko pa so eden izmed elementov širše in celovite strategije za odpravo obstoječih struktur, ki ženske sedaj izključujejo iz procesa odločanja.

| 1.23 | Glede na to, da je naslednje leto posvečeno enakim možnostim za vse, OR opozarja države članice na njihovo dolžnost, da v nacionalnih delegacijah v OR zagotovijo enako zastopanost obeh spolov. |
| --- | --- |

1.23

Glede na to, da je naslednje leto posvečeno enakim možnostim za vse, OR opozarja države članice na njihovo dolžnost, da v nacionalnih delegacijah v OR zagotovijo enako zastopanost obeh spolov.

| 1.24 | Politične skupine v OR pozivamo, da dejavno sodelujejo pri razpravah o enakosti spolov. V okviru svojih prizadevanj za leto enakih možnosti za vse bi moral OR sam pripraviti strategijo, v kateri bi podrobno predstavil način dela z nacionalnimi delegacijami in političnimi skupinami, da bi obravnavali vprašanje neenake zastopanosti spolov v članstvu OR. |
| --- | --- |

1.24

Politične skupine v OR pozivamo, da dejavno sodelujejo pri razpravah o enakosti spolov. V okviru svojih prizadevanj za leto enakih možnosti za vse bi moral OR sam pripraviti strategijo, v kateri bi podrobno predstavil način dela z nacionalnimi delegacijami in političnimi skupinami, da bi obravnavali vprašanje neenake zastopanosti spolov v članstvu OR.

| 1.25 | OR bi se moral v okviru svojih komisij ravno tako zavezati, da bo poskrbel za to, da bodo prihodnja mnenja temeljila na enakem sodelovanju in udeležbi žensk in moških ter da bo enakost pri vseh dejavnostih Odbora regij njegov cilj. |
| --- | --- |

1.25

OR bi se moral v okviru svojih komisij ravno tako zavezati, da bo poskrbel za to, da bodo prihodnja mnenja temeljila na enakem sodelovanju in udeležbi žensk in moških ter da bo enakost pri vseh dejavnostih Odbora regij njegov cilj.

Spreminjanje kulturnih vrednot — enakost na način, ki ga ne zaznamuje spol

| 1.26 | Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah in zunaj EU se razlikujejo po velikosti in času nastanka, ne pa po svojih nalogah in načelih. Predvsem upravljajo spremembe, saj poznajo lokalne in regionalne potrebe, zaradi svojega osrednjega položaja pa lahko zagotovijo, da so ponujene storitve prilagojene zahtevam za večje blagostanje v skupnosti. |
| --- | --- |

1.26

Lokalne in regionalne oblasti v državah članicah in zunaj EU se razlikujejo po velikosti in času nastanka, ne pa po svojih nalogah in načelih. Predvsem upravljajo spremembe, saj poznajo lokalne in regionalne potrebe, zaradi svojega osrednjega položaja pa lahko zagotovijo, da so ponujene storitve prilagojene zahtevam za večje blagostanje v skupnosti.

| 1.27 | Osrednji izziv je odprta razprava za vse državljane in konkretni koraki v smeri enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

1.27

Osrednji izziv je odprta razprava za vse državljane in konkretni koraki v smeri enakosti med spoloma.

| 1.28 | Lokalne in regionalne oblasti bi si morale prizadevati za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi s projekti, ki jih financirajo same ali s sredstvi EU. Takšne projekte bi bilo treba izvajati zgodaj — na ravni osnovnih šol, lahko pa tudi z izmenjavo podatkov o uspehu projektov, ki so ga dosegle različne države. |
| --- | --- |

1.28

Lokalne in regionalne oblasti bi si morale prizadevati za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi s projekti, ki jih financirajo same ali s sredstvi EU. Takšne projekte bi bilo treba izvajati zgodaj — na ravni osnovnih šol, lahko pa tudi z izmenjavo podatkov o uspehu projektov, ki so ga dosegle različne države.

| 1.29 | Politične oblasti na vseh ravneh lahko spremenijo prevladujoče razprave in s tem kulturne vrednote. To lahko dosežejo s strategijami, ki bodo — med drugim — nagovorile skupnost preko vzgojiteljev in učiteljev, delodajalcev in delojemalcev, državnih in mednarodnih institucij ter zlasti medijev za učinkovitejše uresničevanje načel enakosti med spoloma. Konkretno to pomeni, da mora enakost med spoloma za lokalne, regionalne, pa tudi nacionalne organe ter institucije EU postati sestavni del njihove komunikacije z državljani. To pa spet zahteva ustrezno izobrazbo in usposabljanje odgovornih v institucijah, pa tudi predstavnikov medijev, da bi tako povečali njihovo dovzetnost za področje enakosti med spoloma. V zvezi s sedanjo razpravo o prihodnosti Evrope v okviru načrta D Komisije za demokracijo, dialog in debato, ki mu želi Odbor regij dodati še četrti „D“ za decentralizacijo, bi moralo biti področje enakosti med spoloma vključeno kot odločilen element za približevanje Evrope državljanom. |
| --- | --- |

1.29

Politične oblasti na vseh ravneh lahko spremenijo prevladujoče razprave in s tem kulturne vrednote. To lahko dosežejo s strategijami, ki bodo — med drugim — nagovorile skupnost preko vzgojiteljev in učiteljev, delodajalcev in delojemalcev, državnih in mednarodnih institucij ter zlasti medijev za učinkovitejše uresničevanje načel enakosti med spoloma. Konkretno to pomeni, da mora enakost med spoloma za lokalne, regionalne, pa tudi nacionalne organe ter institucije EU postati sestavni del njihove komunikacije z državljani. To pa spet zahteva ustrezno izobrazbo in usposabljanje odgovornih v institucijah, pa tudi predstavnikov medijev, da bi tako povečali njihovo dovzetnost za področje enakosti med spoloma. V zvezi s sedanjo razpravo o prihodnosti Evrope v okviru načrta D Komisije za demokracijo, dialog in debato, ki mu želi Odbor regij dodati še četrti „D“ za decentralizacijo, bi moralo biti področje enakosti med spoloma vključeno kot odločilen element za približevanje Evrope državljanom.

2.   Priporočila Odbora regij

| 2.1 | Poleg izobraževalnih, ekonomskih in socialnih dejavnikov bi morala EU tudi tesno sodelovati z mediji in pokazati pripravljenost, da oblikuje kodekse ravnanja, ki bodo ohranili uveljavljene svoboščine in ustvarjalnost, pri tem pa izkoreninili tiste elemente, ki preprečujejo izvajanje prednostnih nalog načrta. Mediji so lahko sredstvo za širjenje vrednot načrta, vendar zakoreninjeni interesi pogosto postavljajo prikrite ovire. Tako je doseganje ciljev načrta lahko tudi preizkušnja sposobnosti EU, da oblikuje evropsko družbo, za katero enakost med spoloma niso le besede. |
| --- | --- |

2.1

Poleg izobraževalnih, ekonomskih in socialnih dejavnikov bi morala EU tudi tesno sodelovati z mediji in pokazati pripravljenost, da oblikuje kodekse ravnanja, ki bodo ohranili uveljavljene svoboščine in ustvarjalnost, pri tem pa izkoreninili tiste elemente, ki preprečujejo izvajanje prednostnih nalog načrta. Mediji so lahko sredstvo za širjenje vrednot načrta, vendar zakoreninjeni interesi pogosto postavljajo prikrite ovire. Tako je doseganje ciljev načrta lahko tudi preizkušnja sposobnosti EU, da oblikuje evropsko družbo, za katero enakost med spoloma niso le besede.

| 2.2 | Učinkovita demokracija, ki nekaj pomeni, mora zagotoviti možnosti za polno sodelovanje državljanov pri končnih obvezujočih odločitvah, ki vplivajo na njihovo vsakdanje življenje. Dokler bo obstajala neenakost med spoloma, tudi demokracija v EU ne bo v celoti dosežena. OR in institucije EU si morajo skupaj prizadevati za pospešitev reforme demokratičnega procesa v državah članicah in tako predlagati etične standarde političnega upravljanja v vedno bolj globaliziranem svetu. Enakost med spoloma je eden izmed takšnih standardov. |
| --- | --- |

2.2

Učinkovita demokracija, ki nekaj pomeni, mora zagotoviti možnosti za polno sodelovanje državljanov pri končnih obvezujočih odločitvah, ki vplivajo na njihovo vsakdanje življenje. Dokler bo obstajala neenakost med spoloma, tudi demokracija v EU ne bo v celoti dosežena. OR in institucije EU si morajo skupaj prizadevati za pospešitev reforme demokratičnega procesa v državah članicah in tako predlagati etične standarde političnega upravljanja v vedno bolj globaliziranem svetu. Enakost med spoloma je eden izmed takšnih standardov.

| 2.3 | Nasilje nad ženskami v družini, zlasti nasilje moških nad ženskami, bi morala obravnavati tudi Evropska komisija, s ciljem tesnejšega sodelovanja med državami članicami, ki bi olajšalo kazensko-pravni pregon posameznikov, obtoženih nasilja v družini, tudi če so spremenili državo stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

2.3

Nasilje nad ženskami v družini, zlasti nasilje moških nad ženskami, bi morala obravnavati tudi Evropska komisija, s ciljem tesnejšega sodelovanja med državami članicami, ki bi olajšalo kazensko-pravni pregon posameznikov, obtoženih nasilja v družini, tudi če so spremenili državo stalnega prebivališča.

| 2.4 | Enakost med spoloma bo težje doseči, dokler storitve, ki ženskam omogočajo, da zavzamejo svoje legitimno mesto v strukturah odločanja, ne bodo širše dostopne. Uresničevanje ciljev načrta povečuje priložnosti za ženske, da vstopijo na trg dela, in njihove možnosti, da postanejo ekonomsko neodvisne. |
| --- | --- |

2.4

Enakost med spoloma bo težje doseči, dokler storitve, ki ženskam omogočajo, da zavzamejo svoje legitimno mesto v strukturah odločanja, ne bodo širše dostopne. Uresničevanje ciljev načrta povečuje priložnosti za ženske, da vstopijo na trg dela, in njihove možnosti, da postanejo ekonomsko neodvisne.

| 2.5 | Regionalne in lokalne oblasti kot pomemben delodajalec bi morale imeti vodilno vlogo na tem področju in sicer z določanjem visokih standardov za enakost med spoloma. Eden izmed načinov za dosego tega bi bilo lahko v mnogih primerih zagotavljanje enakosti med spoloma v komisijah za izbor kandidatov. To dejstvo, ki je v procesu odločanja ključnega pomena, pa se pogosto prezre. |
| --- | --- |

2.5

Regionalne in lokalne oblasti kot pomemben delodajalec bi morale imeti vodilno vlogo na tem področju in sicer z določanjem visokih standardov za enakost med spoloma. Eden izmed načinov za dosego tega bi bilo lahko v mnogih primerih zagotavljanje enakosti med spoloma v komisijah za izbor kandidatov. To dejstvo, ki je v procesu odločanja ključnega pomena, pa se pogosto prezre.

| 2.6 | Naslednji korak v tej smeri so prizadevanja OR, da se lokalnim, regionalnim, nacionalnim in evropskim institucijam predstavi kot vzornik in pri tem zagotavlja, da njegova politika zaposlovanja v celoti upošteva, ali kandidati razumejo področje enakosti med spoloma, in da tudi s šolanjem ali preusposabljanjem krepi dovzetnost sedanjih sodelavcev za vprašanja enakosti. |
| --- | --- |

2.6

Naslednji korak v tej smeri so prizadevanja OR, da se lokalnim, regionalnim, nacionalnim in evropskim institucijam predstavi kot vzornik in pri tem zagotavlja, da njegova politika zaposlovanja v celoti upošteva, ali kandidati razumejo področje enakosti med spoloma, in da tudi s šolanjem ali preusposabljanjem krepi dovzetnost sedanjih sodelavcev za vprašanja enakosti.

| 2.7 | Ženske in moški niso enako zastopani kot člani OR, zato OR ne more služiti kot zgled dobre prakse lokalnim in regionalnim oblastem EU. OR bi moral izkoristiti leto 2007 — Evropsko leto enakih možnosti za vse — kot pobudo za sodelovanje z nacionalnimi delegacijami in političnimi skupinami, zastopanimi v OR, za pripravo strategije, s pomočjo katere si bo prizadeval doseči enako zastopanost žensk in moških, in to strategijo leta 2007 objaviti. |
| --- | --- |

2.7

Ženske in moški niso enako zastopani kot člani OR, zato OR ne more služiti kot zgled dobre prakse lokalnim in regionalnim oblastem EU. OR bi moral izkoristiti leto 2007 — Evropsko leto enakih možnosti za vse — kot pobudo za sodelovanje z nacionalnimi delegacijami in političnimi skupinami, zastopanimi v OR, za pripravo strategije, s pomočjo katere si bo prizadeval doseči enako zastopanost žensk in moških, in to strategijo leta 2007 objaviti.

| 2.8 | Odločno je treba obravnavati tudi druga področja, na katerih neenakosti negativno vplivajo na doseganje dogovorjenih ciljev, ker pogosto zavlačujejo ali ovirajo polno in enako udeležbo žensk na vseh področjih življenja. Očitne primere, kjer se razlike na podlagi spola ne upoštevajo dovolj, bi lahko poiskali na mnogih področjih socialne politike, med drugim na področju zdravstva, izobrazbe, socialne varnosti, bivanja itd. |
| --- | --- |

2.8

Odločno je treba obravnavati tudi druga področja, na katerih neenakosti negativno vplivajo na doseganje dogovorjenih ciljev, ker pogosto zavlačujejo ali ovirajo polno in enako udeležbo žensk na vseh področjih življenja. Očitne primere, kjer se razlike na podlagi spola ne upoštevajo dovolj, bi lahko poiskali na mnogih področjih socialne politike, med drugim na področju zdravstva, izobrazbe, socialne varnosti, bivanja itd.

| 2.9 | Za več družini prijaznih ukrepov, ki zagotavljajo enak dostop žensk in moških do plačane zaposlitve in storitev, si lahko lokalne in regionalne oblasti prizadevajo za partnerske pobude z zasebnimi in javnimi partnerji, da bi tako še okrepile dostop do zmogljivosti otroškega varstva. To bi bilo mogoče financirati tudi s strukturnimi skladi in/ali novim programom Progress. Odbor regij bi moral biti vzor, tako glede svoje politične strukture kot zaposlenih. V ta namen mora prevzeti vodilno vlogo pri zagotavljanju otroškega varstva glede na to, da zaposleni v Odboru, različna združenja in ljudje iz političnega življenja stalno uporabljajo prostore Odbora. |
| --- | --- |

2.9

Za več družini prijaznih ukrepov, ki zagotavljajo enak dostop žensk in moških do plačane zaposlitve in storitev, si lahko lokalne in regionalne oblasti prizadevajo za partnerske pobude z zasebnimi in javnimi partnerji, da bi tako še okrepile dostop do zmogljivosti otroškega varstva. To bi bilo mogoče financirati tudi s strukturnimi skladi in/ali novim programom Progress. Odbor regij bi moral biti vzor, tako glede svoje politične strukture kot zaposlenih. V ta namen mora prevzeti vodilno vlogo pri zagotavljanju otroškega varstva glede na to, da zaposleni v Odboru, različna združenja in ljudje iz političnega življenja stalno uporabljajo prostore Odbora.

| 2.10 | Zaradi zgoraj navedenih razlogov bi bilo treba v velikem obsegu upoštevati možnosti lokalnih in regionalnih oblasti, saj lahko te zaradi svoje vloge bolje izvajajo načrt, pri tem pa ne spregledajo kulturnega in socialno-ekonomskega okolja, v katerem se načrt izvaja. Predloženo mnenje zastopa stališče, da bo načrt uspešen le, če se doseganja enakosti med spoloma lotimo na podlagi pristopa od spodaj navzgor, s polnim sodelovanjem državljanov na regionalni in lokalni ravni. V tej povezavi je „Evropska listina za enakost med ženskami in moškimi v vsakdanjem življenju“, ki jo je pripravil CEMR, zelo koristna referenca za vse lokalne in regionalne oblasti, saj ureja konkretno izvajanje ciljev načrta v skladu z njihovimi pristojnostmi. Regionalne in lokalne oblasti bi morale biti torej vključene neposredno preko decentraliziranega načrta, poleg tega pa bi morali OR in njegovi člani spodbujati, podpirati in nadzorovati uresničevanje načel enakosti med spoloma. |
| --- | --- |

2.10

Zaradi zgoraj navedenih razlogov bi bilo treba v velikem obsegu upoštevati možnosti lokalnih in regionalnih oblasti, saj lahko te zaradi svoje vloge bolje izvajajo načrt, pri tem pa ne spregledajo kulturnega in socialno-ekonomskega okolja, v katerem se načrt izvaja. Predloženo mnenje zastopa stališče, da bo načrt uspešen le, če se doseganja enakosti med spoloma lotimo na podlagi pristopa od spodaj navzgor, s polnim sodelovanjem državljanov na regionalni in lokalni ravni. V tej povezavi je „Evropska listina za enakost med ženskami in moškimi v vsakdanjem življenju“, ki jo je pripravil CEMR, zelo koristna referenca za vse lokalne in regionalne oblasti, saj ureja konkretno izvajanje ciljev načrta v skladu z njihovimi pristojnostmi. Regionalne in lokalne oblasti bi morale biti torej vključene neposredno preko decentraliziranega načrta, poleg tega pa bi morali OR in njegovi člani spodbujati, podpirati in nadzorovati uresničevanje načel enakosti med spoloma.

| 2.11 | Odbor regij bi moral vsako leto pripraviti forum o enakosti z namenom, da združi lokalne, regionalne, javne, zasebne in idejne akterje ter omogoči izmenjavo metod, znanja in izkušenj. Da bi bila udeležba čim večja, bi bilo treba izbrati stroškovno ugodno obliko foruma. |
| --- | --- |

2.11

Odbor regij bi moral vsako leto pripraviti forum o enakosti z namenom, da združi lokalne, regionalne, javne, zasebne in idejne akterje ter omogoči izmenjavo metod, znanja in izkušenj. Da bi bila udeležba čim večja, bi bilo treba izbrati stroškovno ugodno obliko foruma.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin; Mnenje o ženskah in revščini v Evropski uniji.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Načrt nima bližnjice (Roadmap has no fast lane). Izjava PES.

2

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/34

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone Socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji

(2007/C 57/08)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Izvajanje programa Skupnosti iz Lizbone: Socialne storitve splošnega pomena v Evropski uniji — COM(2006) 177 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 26. aprila 2006, da v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor zaprosi za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 13. junija 2006, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti glede storitev splošnega gospodarskega pomena in tudi členov 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 in 295 Pogodbe o ES;

ob upoštevanju člena 36 Evropske listine o temeljnih pravicah o dostopu do storitev splošnega gospodarskega pomena;

ob upoštevanju člena III-122 Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki so jo podpisali vodje držav in vlad 29. oktobra 2004 v Rimu;

ob upoštevanju mnenja Odbora o zeleni knjigi o storitvah splošnega pomena (CdR 149/2003 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije o storitvah splošnega pomena v Evropi (CdR 470/2000 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja Odbora o osnutku odločbe Komisije o uporabi določb 86. člena PES za državne pomoči v obliki nadomestil za zagotavljanje javnih služb in o osnutku direktive, ki spreminja Direktivo Komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o osnutku organiziranja državnih pomoči s strani Skupnosti v obliki nadomestil za zagotavljanje javnih služb (CdR 155/2004 fin) (3);

ob upoštevanju mnenja Odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu (CdR 154/2004) (4);

ob upoštevanju mnenja Odbora o zeleni knjigi Evropske komisije o javno-zasebnih partnerstvih in o zakonodaji Skupnosti o javnih naročilih in koncesijah (CdR 239/2004 fin) (5);

ob upoštevanju mnenja Odbora o beli knjigi Evropske komisije o storitvah splošnega pomena (CdR 327/2004) (6);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 181/2006 rev. 1), ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 20. oktobra 2006 (poročevalec: Jean Louis Destans, predsednik generalnega sveta departmaja Eure (FR/PES);

ker

| 1. | socialne storitve splošnega pomena, ki so sicer različno razvite v državah članicah, predstavljajo ključni element evropskega socialnega modela (7); |
| --- | --- |

1.

socialne storitve splošnega pomena, ki so sicer različno razvite v državah članicah, predstavljajo ključni element evropskega socialnega modela (7);

| 2. | je v tem okviru treba na ravni Skupnosti zagotoviti trden in pregleden pravni okvir za razvoj socialnih storitev splošnega pomena in pri tem dosledno upoštevati načelo subsidiarnosti in predvsem pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti pri opredeljevanju nalog, upravljanju in financiranju teh storitev; |
| --- | --- |

2.

je v tem okviru treba na ravni Skupnosti zagotoviti trden in pregleden pravni okvir za razvoj socialnih storitev splošnega pomena in pri tem dosledno upoštevati načelo subsidiarnosti in predvsem pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti pri opredeljevanju nalog, upravljanju in financiranju teh storitev;

| 3. | je treba v tem kontekstu poudariti načelo lokalne samouprave in pravico držav članic, da samostojno opredeljujejo naloge in organizacijska načela socialnih storitev splošnega pomena, saj so za upravljanje teh storitev v prvi vrsti odgovorne lokalne oblasti kot akterji solidarnosti v neposrednem življenjskem okolju državljanov; |
| --- | --- |

3.

je treba v tem kontekstu poudariti načelo lokalne samouprave in pravico držav članic, da samostojno opredeljujejo naloge in organizacijska načela socialnih storitev splošnega pomena, saj so za upravljanje teh storitev v prvi vrsti odgovorne lokalne oblasti kot akterji solidarnosti v neposrednem življenjskem okolju državljanov;

| 4. | je treba poudariti, da so socialne storitve splošnega pomena sestavni del sklopa storitev splošnega pomena in imajo ključno vlogo pri zagotavljanju socialne in človeške solidarnosti ter varstva v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

4.

je treba poudariti, da so socialne storitve splošnega pomena sestavni del sklopa storitev splošnega pomena in imajo ključno vlogo pri zagotavljanju socialne in človeške solidarnosti ter varstva v celotni Evropski uniji;

| 5. | je treba vzpostaviti povezavo s členom 16 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki poudarja vlogo storitev splošnega gospodarskega pomena „pri pospeševanju socialne in teritorialne kohezije“ v EU. Zato je treba priznati in zagotoviti tudi pravico državljanov do socialnih storitev splošnega pomena kot temeljno pravico dostopa do storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 36 Listine Unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

5.

je treba vzpostaviti povezavo s členom 16 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki poudarja vlogo storitev splošnega gospodarskega pomena „pri pospeševanju socialne in teritorialne kohezije“ v EU. Zato je treba priznati in zagotoviti tudi pravico državljanov do socialnih storitev splošnega pomena kot temeljno pravico dostopa do storitev splošnega gospodarskega pomena v skladu s členom 36 Listine Unije o temeljnih pravicah;

| 6. | so socialne storitve splošnega pomena tako kot tudi druge storitve splošnega gospodarskega pomena učinkovit instrument za izvajanje lizbonske strategije za rast in konkurenčnost občin in regij v EU; |
| --- | --- |

6.

so socialne storitve splošnega pomena tako kot tudi druge storitve splošnega gospodarskega pomena učinkovit instrument za izvajanje lizbonske strategije za rast in konkurenčnost občin in regij v EU;

| 7. | bi bilo za boljšo opredelitev posebnih značilnosti socialnih storitev splošnega pomena treba jasneje ločevati med pojmoma storitve splošnega pomena in storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

7.

bi bilo za boljšo opredelitev posebnih značilnosti socialnih storitev splošnega pomena treba jasneje ločevati med pojmoma storitve splošnega pomena in storitve splošnega gospodarskega pomena;

| 8. | je namen tega opredeljevanja, da se prikažejo zlasti različne pravne posledice obeh pojmov in da se lokalnim akterjem zagotovi čim večja pravna in finančna varnost glede izvajanja zakonodaje Skupnosti na področju socialnih storitev splošnega pomena, pa tudi več manevrskega prostora. To bi EU omogočalo nadaljnjo krepitev vloge lokalnih akterjev pri podpori socialnih storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

8.

je namen tega opredeljevanja, da se prikažejo zlasti različne pravne posledice obeh pojmov in da se lokalnim akterjem zagotovi čim večja pravna in finančna varnost glede izvajanja zakonodaje Skupnosti na področju socialnih storitev splošnega pomena, pa tudi več manevrskega prostora. To bi EU omogočalo nadaljnjo krepitev vloge lokalnih akterjev pri podpori socialnih storitev splošnega pomena;

| 9. | si mora Komisija v tem okviru prizadevati za utrditev pozitivnega prava, ki se uporablja za socialne storitve splošnega pomena, in s tem poskrbeti za boljšo preglednost v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena ter se izogniti negotovostim v zvezi z veljavno zakonodajo EU na tem področju; |
| --- | --- |

9.

si mora Komisija v tem okviru prizadevati za utrditev pozitivnega prava, ki se uporablja za socialne storitve splošnega pomena, in s tem poskrbeti za boljšo preglednost v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena ter se izogniti negotovostim v zvezi z veljavno zakonodajo EU na tem področju;

| 10. | je treba vnaprej zagotoviti potrebno skladnost med stališči, ki jih je sprejela Evropska unija v okviru zakonodaje na področju socialnih storitev splošnega pomena, in stališči, ki jih bo sprejela v okviru pogajanj s STO o socialnih in zdravstvenih storitvah iz Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS), |
| --- | --- |

10.

je treba vnaprej zagotoviti potrebno skladnost med stališči, ki jih je sprejela Evropska unija v okviru zakonodaje na področju socialnih storitev splošnega pomena, in stališči, ki jih bo sprejela v okviru pogajanj s STO o socialnih in zdravstvenih storitvah iz Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS),

na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja z dne 6. decembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja pobudo Komisije v okviru izvajanja bele knjige o storitvah splošnega pomena, s katero je napovedala bolj sistematičen pristop, ki se osredotoča „na posebne značilnosti storitev socialnega skrbstva in zdravstvenih storitev splošnega pomena“, da bi se pojasnil „okvir, v katerem delujejo“; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja pobudo Komisije v okviru izvajanja bele knjige o storitvah splošnega pomena, s katero je napovedala bolj sistematičen pristop, ki se osredotoča „na posebne značilnosti storitev socialnega skrbstva in zdravstvenih storitev splošnega pomena“, da bi se pojasnil „okvir, v katerem delujejo“;

| 1.2 | odobrava dejstvo, da je ta poseben ukrep vključen v okvir izvajanja ciljev lizbonske strategije in socialne agende, saj socialne storitve splošnega pomena in tudi storitve splošnega gospodarskega pomena krepijo solidarnost in konkurenčnost gospodarstva EU, hkrati pa lahko prispevajo tudi k ustvarjanju novih delovnih mest na lokalni ravni ter so sestavni del evropskega socialnega modela in nacionalnih sistemov socialne varnosti ter vključenosti; |
| --- | --- |

1.2

odobrava dejstvo, da je ta poseben ukrep vključen v okvir izvajanja ciljev lizbonske strategije in socialne agende, saj socialne storitve splošnega pomena in tudi storitve splošnega gospodarskega pomena krepijo solidarnost in konkurenčnost gospodarstva EU, hkrati pa lahko prispevajo tudi k ustvarjanju novih delovnih mest na lokalni ravni ter so sestavni del evropskega socialnega modela in nacionalnih sistemov socialne varnosti ter vključenosti;

| 1.3 | podpira pristop sporočila, ki priznava socialne storitve kot storitve splošnega pomena. Te storitve, ki so ključne in nujne, imajo posebno nalogo zagotavljanja socialne varnosti in solidarnosti. Izvajajo jih same lokalne in regionalne skupnosti ali posebni akterji, ki imajo to pristojnost. Temeljijo na regulativnem postopku držav članic v zvezi s cilji javne politike na socialnem področju, za katere so te pristojne. V zvezi s tem velja v členih 16 in 86(2) Pogodbe o ES določena obveznost držav članic, da morajo izpolnjevati dodeljene naloge; |
| --- | --- |

1.3

podpira pristop sporočila, ki priznava socialne storitve kot storitve splošnega pomena. Te storitve, ki so ključne in nujne, imajo posebno nalogo zagotavljanja socialne varnosti in solidarnosti. Izvajajo jih same lokalne in regionalne skupnosti ali posebni akterji, ki imajo to pristojnost. Temeljijo na regulativnem postopku držav članic v zvezi s cilji javne politike na socialnem področju, za katere so te pristojne. V zvezi s tem velja v členih 16 in 86(2) Pogodbe o ES določena obveznost držav članic, da morajo izpolnjevati dodeljene naloge;

| 1.4 | poudarja, da se socialne storitve splošnega pomena ne smejo obravnavati kot postranska kategorija storitev za prebivalstvo, saj lahko omogočajo splošni dostop vseh državljanov do kakovostnih socialnih storitev; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da se socialne storitve splošnega pomena ne smejo obravnavati kot postranska kategorija storitev za prebivalstvo, saj lahko omogočajo splošni dostop vseh državljanov do kakovostnih socialnih storitev;

| 1.5 | poudarja, da je namen socialnih storitev splošnega pomena zagotavljati izpolnjevanje ciljev socialne politike, ki so v okviru pristojnosti držav članic, kot so socialna varnost, izpolnjevanje osnovnih socialnih potreb, predvsem na področju zdravstva, stanovanjske problematike, nege in oskrbe ostarelih ter invalidov, izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja ter tudi solidarnosti do oseb, ki potrebujejo pomoč in varstvo ter so odvisne od socialnih storitev; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da je namen socialnih storitev splošnega pomena zagotavljati izpolnjevanje ciljev socialne politike, ki so v okviru pristojnosti držav članic, kot so socialna varnost, izpolnjevanje osnovnih socialnih potreb, predvsem na področju zdravstva, stanovanjske problematike, nege in oskrbe ostarelih ter invalidov, izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja ter tudi solidarnosti do oseb, ki potrebujejo pomoč in varstvo ter so odvisne od socialnih storitev;

| 1.6 | poudarja tudi, da imajo socialne storitve splošnega pomena dejavno vlogo pri učinkovitem izvajanju človekovih pravic in spoštovanju človekovega dostojanstva, kot je opredeljeno v Evropski listini o temeljnih pravicah in izhaja iz skupne ustavne tradicije držav članic ter njihovih mednarodnih obveznosti v okviru revidirane Socialne listine Sveta Evrope in Splošne deklaracije človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.6

poudarja tudi, da imajo socialne storitve splošnega pomena dejavno vlogo pri učinkovitem izvajanju človekovih pravic in spoštovanju človekovega dostojanstva, kot je opredeljeno v Evropski listini o temeljnih pravicah in izhaja iz skupne ustavne tradicije držav članic ter njihovih mednarodnih obveznosti v okviru revidirane Socialne listine Sveta Evrope in Splošne deklaracije človekovih pravic;

| 1.7 | meni, da socialne storitve splošnega pomena prispevajo k izvajanju nalog Skupnosti, opredeljenih v členih 2 in 3 Pogodbe ES, in predvsem k visoki stopnji socialne varnosti, zviševanju kakovosti življenja, doseganju visoke stopnje zdravstvenega varstva ter krepitvi ekonomske in socialne kohezije; |
| --- | --- |

1.7

meni, da socialne storitve splošnega pomena prispevajo k izvajanju nalog Skupnosti, opredeljenih v členih 2 in 3 Pogodbe ES, in predvsem k visoki stopnji socialne varnosti, zviševanju kakovosti življenja, doseganju visoke stopnje zdravstvenega varstva ter krepitvi ekonomske in socialne kohezije;

| 1.8 | poudarja, da je v interesu Skupnosti, da se socialne storitve splošnega pomena razvijajo in posodabljajo v trdnem gospodarskem in pravnem okviru in da jih urejajo pristojne javne oblasti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.8

poudarja, da je v interesu Skupnosti, da se socialne storitve splošnega pomena razvijajo in posodabljajo v trdnem gospodarskem in pravnem okviru in da jih urejajo pristojne javne oblasti na lokalni in regionalni ravni;

| 1.9 | pozdravlja prizadevanja Komisije za opredelitev posebnih značilnosti socialnih storitev splošnega pomena in tudi ukrepov za njihovo posodobitev v skladu z izzivi pri izpolnjevanju sedanjih in prihodnjih socialnih potreb, ki so neločljivo povezane predvsem s procesom staranja prebivalstva in potrebo po socialni koheziji ter vključenosti v vsakdanje življenje na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.9

pozdravlja prizadevanja Komisije za opredelitev posebnih značilnosti socialnih storitev splošnega pomena in tudi ukrepov za njihovo posodobitev v skladu z izzivi pri izpolnjevanju sedanjih in prihodnjih socialnih potreb, ki so neločljivo povezane predvsem s procesom staranja prebivalstva in potrebo po socialni koheziji ter vključenosti v vsakdanje življenje na lokalni in regionalni ravni;

| 1.10 | se strinja z analizo Komisije glede posebnih značilnosti teh storitev, predvsem glede delovanja v skladu z načelom solidarnosti ter individualizirane narave storitev. Te značilnosti je treba upoštevati pri pogojih za izvajanje zakonodaje Skupnosti v zvezi z notranjim trgom in konkurenco in se hkrati zavedati, da imajo majhen učinek na trgovino med državami članicami Skupnosti in da je njihov razvoj v interesu Skupnosti; |
| --- | --- |

1.10

se strinja z analizo Komisije glede posebnih značilnosti teh storitev, predvsem glede delovanja v skladu z načelom solidarnosti ter individualizirane narave storitev. Te značilnosti je treba upoštevati pri pogojih za izvajanje zakonodaje Skupnosti v zvezi z notranjim trgom in konkurenco in se hkrati zavedati, da imajo majhen učinek na trgovino med državami članicami Skupnosti in da je njihov razvoj v interesu Skupnosti;

| 1.11 | je prepričan, da je treba zmanjšati trenutno pravno negotovost glede pogojev uporabe prava Skupnosti na področju izvedbenih določb za socialne storitve splošnega pomena. Ker pravna varnost za socialne storitve splošnega pomena ne obstaja, te v preveliki meri sodijo v okvir splošnih pravil konkurence in notranjega trga, kar bi lahko bilo neprimerno glede na posebne naloge, ki jih tem storitvam dodeljujejo lokalne in regionalne oblasti. Ta pravna negotovost je postala jasna v okviru razprave o tem, ali bodo te storitve vključene v predlog direktive o storitvah na notranjem trgu, in je vodila do tega, da so bile izključene iz področja izvajanja te direktive; |
| --- | --- |

1.11

je prepričan, da je treba zmanjšati trenutno pravno negotovost glede pogojev uporabe prava Skupnosti na področju izvedbenih določb za socialne storitve splošnega pomena. Ker pravna varnost za socialne storitve splošnega pomena ne obstaja, te v preveliki meri sodijo v okvir splošnih pravil konkurence in notranjega trga, kar bi lahko bilo neprimerno glede na posebne naloge, ki jih tem storitvam dodeljujejo lokalne in regionalne oblasti. Ta pravna negotovost je postala jasna v okviru razprave o tem, ali bodo te storitve vključene v predlog direktive o storitvah na notranjem trgu, in je vodila do tega, da so bile izključene iz področja izvajanja te direktive;

| 1.12 | še posebej izraža zadovoljstvo nad pozivom k spoštovanju načela subsidiarnosti, ki državam članicam ter lokalnim in regionalnim skupnostim daje izključno pristojnost za opredelitev obsega in načel za organizacijo socialnih storitev splošnega pomena in tudi načina njihovega financiranja in urejanja; |
| --- | --- |

1.12

še posebej izraža zadovoljstvo nad pozivom k spoštovanju načela subsidiarnosti, ki državam članicam ter lokalnim in regionalnim skupnostim daje izključno pristojnost za opredelitev obsega in načel za organizacijo socialnih storitev splošnega pomena in tudi načina njihovega financiranja in urejanja;

| 1.13 | poleg tega meni, da bi moral socialne storitve splošnega pomena načeloma opravljati najustreznejši ponudnik. Ker trg zahtev po univerzalnosti, dostopnosti, kakovosti in regionalnem načrtovanju teh storitev ne more izpolniti brez pomoči, je potrebna strukturirana pomoč javnosti, predvsem na področju sistemov ponudbe in sistema plačil lokalnih in regionalnih oblasti, ki so najbližje državljanom; |
| --- | --- |

1.13

poleg tega meni, da bi moral socialne storitve splošnega pomena načeloma opravljati najustreznejši ponudnik. Ker trg zahtev po univerzalnosti, dostopnosti, kakovosti in regionalnem načrtovanju teh storitev ne more izpolniti brez pomoči, je potrebna strukturirana pomoč javnosti, predvsem na področju sistemov ponudbe in sistema plačil lokalnih in regionalnih oblasti, ki so najbližje državljanom;

| 1.14 | meni, da eksistencialna narava potreb, ki jih je treba zadovoljiti (prebivališče, zdravje, delovna mesta), nesorazmerna obveščenost med ponudniki in odjemalci socialnih storitev splošnega pomena in v številnih primerih tudi njihova potreba po varnosti zahtevajo in upravičujejo takšen okvir ponudbe, ki te storitve izključuje iz normalnih odnosov med ponudniki in potrošniki; |
| --- | --- |

1.14

meni, da eksistencialna narava potreb, ki jih je treba zadovoljiti (prebivališče, zdravje, delovna mesta), nesorazmerna obveščenost med ponudniki in odjemalci socialnih storitev splošnega pomena in v številnih primerih tudi njihova potreba po varnosti zahtevajo in upravičujejo takšen okvir ponudbe, ki te storitve izključuje iz normalnih odnosov med ponudniki in potrošniki;

| 1.15 | meni, da ne gre za to, da bi temeljne svoboščine notranjega trga zoperstavili temeljnim pravicam Evropske unije ali celo zahtevi za dobro izpolnjevanje nalog splošnega pomena, temveč za to, da bi jih uskladili s pomočjo okvira Skupnosti, prilagojenega posebnim značilnostim teh storitev ter posebnim nalogam javnih in zasebnih akterjev, in pri tem upoštevali, da imajo socialne storitve na splošno majhen učinek na trgovino med državami članicami Skupnosti. Na notranjem trgu in tudi pri zunanji politiki EU, predvsem pa v okviru mednarodnih pogajanj o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) za področje socialnih in zdravstvenih storitev, si je treba prizadevati za združitev obeh vidikov; |
| --- | --- |

1.15

meni, da ne gre za to, da bi temeljne svoboščine notranjega trga zoperstavili temeljnim pravicam Evropske unije ali celo zahtevi za dobro izpolnjevanje nalog splošnega pomena, temveč za to, da bi jih uskladili s pomočjo okvira Skupnosti, prilagojenega posebnim značilnostim teh storitev ter posebnim nalogam javnih in zasebnih akterjev, in pri tem upoštevali, da imajo socialne storitve na splošno majhen učinek na trgovino med državami članicami Skupnosti. Na notranjem trgu in tudi pri zunanji politiki EU, predvsem pa v okviru mednarodnih pogajanj o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) za področje socialnih in zdravstvenih storitev, si je treba prizadevati za združitev obeh vidikov;

| 1.16 | izhaja iz tega, da urejanje teh storitev ostane v izključni pristojnosti držav članic in ustreznih javnih organov. Po mnenju Odbora je treba pojasniti pogoje za uporabo prava Skupnosti za konkretno izvajanje socialnih storitev splošnega pomena, predvsem glede naslednjih vprašanj:






  — | pogoji, ki so obvezni za prenos nalog na ponudnike storitev glede na status storitve kot storitev splošnega pomena in kot pogoji za a priori združljivost pomoči v obliki nadomestil; |
| --- | --- | --- |

1.16

izhaja iz tega, da urejanje teh storitev ostane v izključni pristojnosti držav članic in ustreznih javnih organov. Po mnenju Odbora je treba pojasniti pogoje za uporabo prava Skupnosti za konkretno izvajanje socialnih storitev splošnega pomena, predvsem glede naslednjih vprašanj:

—

pogoji, ki so obvezni za prenos nalog na ponudnike storitev glede na status storitve kot storitev splošnega pomena in kot pogoji za a priori združljivost pomoči v obliki nadomestil;

| — | dodelitev posebnih in izključnih pravic, predvsem neprofitnim in dobrodelnim organizacijam; |
| --- | --- |

—

dodelitev posebnih in izključnih pravic, predvsem neprofitnim in dobrodelnim organizacijam;

| — | jasna in pregledna opredelitev sistema izdaje dovoljenj za organizacijo zunanjih ponudnikov storitev, da se odpravi nesorazmernost obveščenosti med odjemalci in ponudniki; |
| --- | --- |

—

jasna in pregledna opredelitev sistema izdaje dovoljenj za organizacijo zunanjih ponudnikov storitev, da se odpravi nesorazmernost obveščenosti med odjemalci in ponudniki;

| — | solidarnostno financiranje teh storitev, predvsem po merilu skladnosti pogodb ES s sistemi financiranja in javnimi subvencijami, ki jih pristojni javni organi dodeljujejo ponudnikom storitev za zagotavljanje trajnosti ponudbe socialnih in zdravstvenih storitev v življenjskem okolju državljanov in razvoja novih storitev glede na spreminjajoče se potrebe. |
| --- | --- |

—

solidarnostno financiranje teh storitev, predvsem po merilu skladnosti pogodb ES s sistemi financiranja in javnimi subvencijami, ki jih pristojni javni organi dodeljujejo ponudnikom storitev za zagotavljanje trajnosti ponudbe socialnih in zdravstvenih storitev v življenjskem okolju državljanov in razvoja novih storitev glede na spreminjajoče se potrebe.

Glede na to Odbor regij opozarja, da se pravo Skupnosti ne sme uporabljati na način, ki bi oviral izpolnjevanje nalog v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena;

| 1.17 | poudarja, da morajo države članice ter lokalne in regionalne skupnosti pri izvajanju načel in postopkov upravljanja s socialnimi storitvami splošnega pomena spoštovati splošna načela Pogodbe o ES, in sicer načelo enakega obravnavanja, prostega pretoka, svobodne konkurence in preglednosti; |
| --- | --- |

1.17

poudarja, da morajo države članice ter lokalne in regionalne skupnosti pri izvajanju načel in postopkov upravljanja s socialnimi storitvami splošnega pomena spoštovati splošna načela Pogodbe o ES, in sicer načelo enakega obravnavanja, prostega pretoka, svobodne konkurence in preglednosti;

| 1.18 | opozarja, da spoštovanje načela subsidiarnosti ne sme ovirati EU, da bi izvajala nalogo, ki jo deli z državami članicami, in sicer da skrbi za dobro delovanje socialnih storitev splošnega pomena v skladu s členom 16 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

1.18

opozarja, da spoštovanje načela subsidiarnosti ne sme ovirati EU, da bi izvajala nalogo, ki jo deli z državami članicami, in sicer da skrbi za dobro delovanje socialnih storitev splošnega pomena v skladu s členom 16 Pogodbe ES;

| 1.19 | dvomi v pravilnost odločitve Komisije, da v sporočilo ne vključi zdravstvenih storitev, čeprav je seznanjen z namenom Komisije, da jih obravnava v ločeni pobudi, in že sedaj poziva Komisijo, da v prihodnje jasno in razločno opredeli pojma „socialne storitve“ in „zdravstvene storitve“; |
| --- | --- |

1.19

dvomi v pravilnost odločitve Komisije, da v sporočilo ne vključi zdravstvenih storitev, čeprav je seznanjen z namenom Komisije, da jih obravnava v ločeni pobudi, in že sedaj poziva Komisijo, da v prihodnje jasno in razločno opredeli pojma „socialne storitve“ in „zdravstvene storitve“;

| 1.20 | izraža obžalovanje, da se Komisija omejuje na pripravo seznama „organizacijskih značilnosti“ socialnih storitev splošnega pomena, ne da bi pri tem izkoristila priložnost bolj natančne opredelitve uporabljenih pojmov, predvsem glede političnih usmeritev, ki so pomembne za opredelitev teh storitev v državah članicah; |
| --- | --- |

1.20

izraža obžalovanje, da se Komisija omejuje na pripravo seznama „organizacijskih značilnosti“ socialnih storitev splošnega pomena, ne da bi pri tem izkoristila priložnost bolj natančne opredelitve uporabljenih pojmov, predvsem glede političnih usmeritev, ki so pomembne za opredelitev teh storitev v državah članicah;

| 1.21 | meni, da se ta seznam organizacijskih značilnosti nikakor ne sme obravnavati kot izčrpen ali omejen, glede na priznano pravico držav članic in lokalnih oblasti, da same opredelijo in organizirajo socialne storitve splošnega pomena; |
| --- | --- |

1.21

meni, da se ta seznam organizacijskih značilnosti nikakor ne sme obravnavati kot izčrpen ali omejen, glede na priznano pravico držav članic in lokalnih oblasti, da same opredelijo in organizirajo socialne storitve splošnega pomena;

| 1.22 | odobrava splošno zahtevo Komisije po posodobitvi in kakovosti socialnih storitev splošnega pomena, ki je povezana s stalnim procesom decentralizacije teh storitev na regionalno in lokalno raven; zlasti glede kakovosti je tudi v prihodnje treba zagotoviti, da bodo ponudniki socialnih storitev izpolnjevali standarde kakovosti in veljavne pravne pogoje države članice, v kateri se storitev opravlja; |
| --- | --- |

1.22

odobrava splošno zahtevo Komisije po posodobitvi in kakovosti socialnih storitev splošnega pomena, ki je povezana s stalnim procesom decentralizacije teh storitev na regionalno in lokalno raven; zlasti glede kakovosti je tudi v prihodnje treba zagotoviti, da bodo ponudniki socialnih storitev izpolnjevali standarde kakovosti in veljavne pravne pogoje države članice, v kateri se storitev opravlja;

| 1.23 | se strinja z namenom Komisije, da spremlja položaj socialnih storitev splošnega pomena v EU in je pripravljen pri tem polno sodelovati; |
| --- | --- |

1.23

se strinja z namenom Komisije, da spremlja položaj socialnih storitev splošnega pomena v EU in je pripravljen pri tem polno sodelovati;

| 1.24 | pozdravlja povezavo, ki jo je Komisija vzpostavila med socialnimi storitvami splošnega pomena in pregledom nacionalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost, ob upoštevanju lokalne razsežnosti tega cilja (8), vendar pa poziva Komisijo, da natančneje opredeli odprto metodo koordinacije, ki jo namerava uporabiti v nadaljevanju sporočila, in predvsem navede, kaj pričakuje od različnih interesnih skupin v tem procesu; |
| --- | --- |

1.24

pozdravlja povezavo, ki jo je Komisija vzpostavila med socialnimi storitvami splošnega pomena in pregledom nacionalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost, ob upoštevanju lokalne razsežnosti tega cilja (8), vendar pa poziva Komisijo, da natančneje opredeli odprto metodo koordinacije, ki jo namerava uporabiti v nadaljevanju sporočila, in predvsem navede, kaj pričakuje od različnih interesnih skupin v tem procesu;

| 1.25 | podpira zavezo Komisije, da bo premislila o „potrebi in pravni možnosti za zakonodajni predlog“ na področju socialnih storitev splošnega pomena, s čimer se pridružuje širšemu stališču Odbora regij glede „predloga okvirne zakonodaje, ki bi omogočila opredelitev določenih skupnih pozitivnih načel“ za vse storitve splošnega gospodarskega pomena (9), in hkrati potrjuje, da morata biti ti dve pobudi dopolnjujoči in povezani. |
| --- | --- |

1.25

podpira zavezo Komisije, da bo premislila o „potrebi in pravni možnosti za zakonodajni predlog“ na področju socialnih storitev splošnega pomena, s čimer se pridružuje širšemu stališču Odbora regij glede „predloga okvirne zakonodaje, ki bi omogočila opredelitev določenih skupnih pozitivnih načel“ za vse storitve splošnega gospodarskega pomena (9), in hkrati potrjuje, da morata biti ti dve pobudi dopolnjujoči in povezani.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poziva Komisijo, da čim prej pojasni naravo zakonodajnih predlogov v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena in začne izvajati pomemben postopek spremljanja stanja in dialoga ter pripravljati predlagana dvoletna poročila; |
| --- | --- |

2.1

poziva Komisijo, da čim prej pojasni naravo zakonodajnih predlogov v zvezi s socialnimi storitvami splošnega pomena in začne izvajati pomemben postopek spremljanja stanja in dialoga ter pripravljati predlagana dvoletna poročila;

| 2.2 | poziva Komisijo, da izpolni svojo zavezo glede premisleka o potrebi in pravni možnosti za zakonodajni predlog o socialnih storitvah splošnega pomena v okviru odprtega postopka posvetovanja; |
| --- | --- |

2.2

poziva Komisijo, da izpolni svojo zavezo glede premisleka o potrebi in pravni možnosti za zakonodajni predlog o socialnih storitvah splošnega pomena v okviru odprtega postopka posvetovanja;

| 2.3 | prav tako ponovno poziva Komisijo (10), da predlaga pravni instrument, ki bi omogočil opredelitev določenih skupnih pozitivnih načel za vse storitve splošnega gospodarskega pomena in predstavljal pobudo, ki bi bila podlaga drugim, dodatnim zakonodajnim predlogom, predvsem o socialnih storitvah splošnega pomena in z upoštevanjem njihovih posebnosti. To bi omogočilo večjo pravno varnost vseh lokalnih in regionalnih skupnosti ter ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

2.3

prav tako ponovno poziva Komisijo (10), da predlaga pravni instrument, ki bi omogočil opredelitev določenih skupnih pozitivnih načel za vse storitve splošnega gospodarskega pomena in predstavljal pobudo, ki bi bila podlaga drugim, dodatnim zakonodajnim predlogom, predvsem o socialnih storitvah splošnega pomena in z upoštevanjem njihovih posebnosti. To bi omogočilo večjo pravno varnost vseh lokalnih in regionalnih skupnosti ter ponudnikov storitev;

| 2.4 | poziva Komisijo, da pripravi natančnejšo in strogo razvrstitev (kategorije) in opredelitev (pojmi) socialnih storitev splošnega pomena ter upošteva zahteve splošnega pomena, ki so jih opredelile države članice, in jih prizna kot odločilni del opredelitve teh storitev; |
| --- | --- |

2.4

poziva Komisijo, da pripravi natančnejšo in strogo razvrstitev (kategorije) in opredelitev (pojmi) socialnih storitev splošnega pomena ter upošteva zahteve splošnega pomena, ki so jih opredelile države članice, in jih prizna kot odločilni del opredelitve teh storitev;

| 2.5 | zato poziva Komisijo, da seznama različnih konceptov, nalog in značilnosti organizacije socialnih storitev splošnega pomena ne obravnava kot dokončnega, ob spoštovanju načela subsidiarnosti in svobode držav članic, da opredelijo načela, naloge, način financiranja in urejanja socialnih storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

2.5

zato poziva Komisijo, da seznama različnih konceptov, nalog in značilnosti organizacije socialnih storitev splošnega pomena ne obravnava kot dokončnega, ob spoštovanju načela subsidiarnosti in svobode držav članic, da opredelijo načela, naloge, način financiranja in urejanja socialnih storitev splošnega pomena;

| 2.6 | Komisiji predlaga, da vključi Odbor regij v stalni postopek spremljanja in ocenjevanja socialnih storitev splošnega pomena (predvsem glede spoštovanja pravice dostopa do teh storitev za vse, finančne trajnosti ponujenih storitev in dosežene učinkovitosti glede na zastavljene cilje); |
| --- | --- |

2.6

Komisiji predlaga, da vključi Odbor regij v stalni postopek spremljanja in ocenjevanja socialnih storitev splošnega pomena (predvsem glede spoštovanja pravice dostopa do teh storitev za vse, finančne trajnosti ponujenih storitev in dosežene učinkovitosti glede na zastavljene cilje);

| 2.7 | odobrava namen Komisije, da do sredine leta 2007 predstavi prvo dvoletno poročilo o socialnih storitvah splošnega pomena, ki bo vsebovalo rezultate študije o delovanju tega sektorja, njegovem pomenu za družbo in gospodarstvo ter posledicah uporabe prava Skupnosti; |
| --- | --- |

2.7

odobrava namen Komisije, da do sredine leta 2007 predstavi prvo dvoletno poročilo o socialnih storitvah splošnega pomena, ki bo vsebovalo rezultate študije o delovanju tega sektorja, njegovem pomenu za družbo in gospodarstvo ter posledicah uporabe prava Skupnosti;

| 2.8 | poziva k skladnosti smernic tega sporočila z zunanjo politiko Evropske unije, zlasti v okviru mednarodnih pogajanj o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) za področje „socialne in zdravstvene storitve“. |
| --- | --- |

2.8

poziva k skladnosti smernic tega sporočila z zunanjo politiko Evropske unije, zlasti v okviru mednarodnih pogajanj o Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS) za področje „socialne in zdravstvene storitve“.

V Bruslju, 6. decembra 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---

(1)  UL C 73, 23.3.2004.

1

(2)  UL C 19, 22.1.2002.

2

(3)  UL C 43, 18.2.2005.

3

(4)  UL C 43, 18.2.2005.

4

(5)  UL C 71, 22.3.2005.

5

(6)  UL C 164, 5.7.2005.

6

(7)  Osnutek poročila Evropskega parlamenta z dne 13.7.2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost, predvsem točki 23 in 24.

7

(8)  Mnenje OR, ECOS-027 z dne 22.4.2004 o skupnem poročilu o socialni vključenosti, ki povzema rezultate pregleda nacionalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost, predvsem točki 2.5 in 2.6.

8

(9)  Mnenje OR, ECOS/040 z dne 23.2.2005 o beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena, predvsem točka 1.18.

9

(10)  Mnenje OR, ECOS/040 z dne 23.2.2005 o beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena, predvsem točka 1.18.

10

---

| 10.3.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 57/39

---

Resolucija Odbora regij o zakonodajnem in delovnem programu Evropske Komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2007

(2007/C 57/09)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju zakonodajnega in delovnega programa Komisije za leto 2007 (COM(2006) 629 konč.);

ob upoštevanju strateških ciljev 2005-2009 (COM(2005) 12 konč.);

ob upoštevanju resolucije Odbora regij o političnih ciljih Odbora regij za obdobje 2006-2008 (CdR 11/2006 final);

ob upoštevanju sporočila Komisije: Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato (COM(2005) 494 konč.);

ob upoštevanju sporočila: Agenda državljanov, doseganje rezultatov za Evropo (COM(2006) 211 konč.);

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju med Odborom regij in Evropsko komisijo (R/CdR 197/2005, točka 11);

sprejel naslednjo resolucijo na 67. plenarnem zasedanju 6. in 7. decembra 2006 (seja dne 7. decembra).

Odbor regij

pozdravlja vstop Romunije in Bolgarije v Evropsko unijo 1. januarja 2007 kot naslednji korak za politično stabilnost in blaginjo Evrope;

1.   Nadaljevanje ustavnega procesa

| 1.1 | namerava ob praznovanju 50. obletnice Rimske pogodbe, ki bo v italijanski prestolnici 22. in 23. marca 2007, ponovno poudariti potrebo po oživitvi ustavnega procesa; |
| --- | --- |

1.1

namerava ob praznovanju 50. obletnice Rimske pogodbe, ki bo v italijanski prestolnici 22. in 23. marca 2007, ponovno poudariti potrebo po oživitvi ustavnega procesa;

| 1.2 | pričakuje od institucionalnega dogovora, da bo ohranil dosežke ustavne pogodbe, ki so jo predsedniki držav in vlad podpisali 29. oktobra 2004, zlasti glede teritorialne razsežnosti Evropske unije; |
| --- | --- |

1.2

pričakuje od institucionalnega dogovora, da bo ohranil dosežke ustavne pogodbe, ki so jo predsedniki držav in vlad podpisali 29. oktobra 2004, zlasti glede teritorialne razsežnosti Evropske unije;

| 1.3 | ponavlja željo, da bi bil skupaj z Evropskim parlamentom, Evropsko komisijo, nacionalnimi parlamenti in nemškim predsedstvom vključen v pripravo Berlinske deklaracije marca 2007, kjer želi prispevati svoj glas k obnovljeni zavezi za razširjeno, trajnostno, odprto in konkurenčno Evropo. |
| --- | --- |

1.3

ponavlja željo, da bi bil skupaj z Evropskim parlamentom, Evropsko komisijo, nacionalnimi parlamenti in nemškim predsedstvom vključen v pripravo Berlinske deklaracije marca 2007, kjer želi prispevati svoj glas k obnovljeni zavezi za razširjeno, trajnostno, odprto in konkurenčno Evropo.

| 1.4 | se zaveda izzivov te ključne faze in odgovornosti, ki jih nosijo tudi lokalni in regionalni izvoljeni predstavniki; sodeluje pri izvajanju načrta D za demokracijo, dialog in debato, zlasti na področju decentralizacije, da bi v evropskih mestih in regijah pospeševali odprt in neposreden dialog z državljani o prihodnosti Evropske unije in poudarja medsebojne zaveze, ki jih bosta sprejela Odbor regij in Evropska komisija glede oblikovanja politike decentraliziranega obveščanja; |
| --- | --- |

1.4

se zaveda izzivov te ključne faze in odgovornosti, ki jih nosijo tudi lokalni in regionalni izvoljeni predstavniki; sodeluje pri izvajanju načrta D za demokracijo, dialog in debato, zlasti na področju decentralizacije, da bi v evropskih mestih in regijah pospeševali odprt in neposreden dialog z državljani o prihodnosti Evropske unije in poudarja medsebojne zaveze, ki jih bosta sprejela Odbor regij in Evropska komisija glede oblikovanja politike decentraliziranega obveščanja;

| 1.5 | meni, da je analiza cene, ki bi jo bilo treba plačati v primeru nesprejetja ustavne pogodbe, pomembna za napredovanje razprave, da državljanom pokažemo prednosti osnutka besedila; pripravljen je sodelovati z določitvijo stroškov z vidika lokalnih in regionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

1.5

meni, da je analiza cene, ki bi jo bilo treba plačati v primeru nesprejetja ustavne pogodbe, pomembna za napredovanje razprave, da državljanom pokažemo prednosti osnutka besedila; pripravljen je sodelovati z določitvijo stroškov z vidika lokalnih in regionalnih skupnosti;

2.   Evropsko upravljanje

| 2.1 | pozdravlja novo strategijo Evropske komisije za evropske državljane, ki temelji na načelih subsidiarnosti in sorazmernosti in si prizadeva okrepiti metodo Skupnosti s spodbujanjem „Evrope projektov in rezultatov“, predvsem za dokončno oblikovanje odprtega in učinkovitega enotnega trga, krepitev solidarnosti, izvajanje strategije trajnostnega razvoja in utrjevanje varnosti; |
| --- | --- |

2.1

pozdravlja novo strategijo Evropske komisije za evropske državljane, ki temelji na načelih subsidiarnosti in sorazmernosti in si prizadeva okrepiti metodo Skupnosti s spodbujanjem „Evrope projektov in rezultatov“, predvsem za dokončno oblikovanje odprtega in učinkovitega enotnega trga, krepitev solidarnosti, izvajanje strategije trajnostnega razvoja in utrjevanje varnosti;

| 2.2 | nemudoma poziva Evropsko komisijo, da v polni meri izvaja svojo vlogo gonilne sile v središču procesa evropskega združevanja in vlogo čuvarke pogodb EU, in opozarja, da je koherentna politična vizija, ki dolgoročno prehaja v konkretno politično delovanje, predhodni pogoj za „oblikovanje boljše zakonodaje“ in za „boljše urejanje“. |
| --- | --- |

2.2

nemudoma poziva Evropsko komisijo, da v polni meri izvaja svojo vlogo gonilne sile v središču procesa evropskega združevanja in vlogo čuvarke pogodb EU, in opozarja, da je koherentna politična vizija, ki dolgoročno prehaja v konkretno politično delovanje, predhodni pogoj za „oblikovanje boljše zakonodaje“ in za „boljše urejanje“.

| 2.3 | pozdravlja zavezanost Komisije, da bo redno vodila dialog z mladimi. EU mora spodbujati mlade, da sodelujejo pri oblikovanju evropske prihodnosti. Spodbujanje ustvarjanja Evrope državljanov in vključevanje mladih v družbo ostaja prednostna naloga OR; |
| --- | --- |

2.3

pozdravlja zavezanost Komisije, da bo redno vodila dialog z mladimi. EU mora spodbujati mlade, da sodelujejo pri oblikovanju evropske prihodnosti. Spodbujanje ustvarjanja Evrope državljanov in vključevanje mladih v družbo ostaja prednostna naloga OR;

| 2.4 | zahteva, da se podpre oblikovanje evropskih teritorialnih paktov, ki bodo v imenu „načela partnerstva“ omogočili večjo teritorialno skladnost in prožnost politik z močnim teritorialnim vplivom prek strukturiranega sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja; zato poziva Komisijo, naj si prizadeva za oživitev testne faze tega instrumenta; |
| --- | --- |

2.4

zahteva, da se podpre oblikovanje evropskih teritorialnih paktov, ki bodo v imenu „načela partnerstva“ omogočili večjo teritorialno skladnost in prožnost politik z močnim teritorialnim vplivom prek strukturiranega sodelovanja med različnimi ravnmi upravljanja; zato poziva Komisijo, naj si prizadeva za oživitev testne faze tega instrumenta;

| 2.5 | se zavzema za okrepitev sodelovanja Odbora regij na vseh stopnjah postopka odločanja Skupnosti in zlasti pri oceni teritorialnega vpliva pomembnih politik Skupnosti; poudarja odločilno vlogo regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so na ustrezen način vključene v oblikovanje zakonodajnih aktov in lahko igrajo odločilno vlogo pri njihovem prenosu in izvajanju; |
| --- | --- |

2.5

se zavzema za okrepitev sodelovanja Odbora regij na vseh stopnjah postopka odločanja Skupnosti in zlasti pri oceni teritorialnega vpliva pomembnih politik Skupnosti; poudarja odločilno vlogo regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so na ustrezen način vključene v oblikovanje zakonodajnih aktov in lahko igrajo odločilno vlogo pri njihovem prenosu in izvajanju;

| 2.6 | poudarja možnosti, ki jih nudi nova uredba o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot inovativen pravni mehanizem za razvoj teritorialnega sodelovanja; z veseljem bo s konkretnimi ukrepi prispeval k njegovemu izvajanju na lokalni in regionalni ravni, zlasti v okviru sporazuma o sodelovanju, sklenjenega z Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

2.6

poudarja možnosti, ki jih nudi nova uredba o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje (EZTS) kot inovativen pravni mehanizem za razvoj teritorialnega sodelovanja; z veseljem bo s konkretnimi ukrepi prispeval k njegovemu izvajanju na lokalni in regionalni ravni, zlasti v okviru sporazuma o sodelovanju, sklenjenega z Evropsko komisijo;

| 2.7 | meni, da je treba stalno nadzirati zagotavljanje ustreznega uresničevanja evropskih standardov in načel v državah kandidatkah in državah, ki so zaprosile za status kandidatke; poudarja, da je treba nameniti veliko pozornost resnični decentralizaciji, spoštovanju kulturnih in jezikovnih raznolikosti in oblikovanju sodobne javne uprave; |
| --- | --- |

2.7

meni, da je treba stalno nadzirati zagotavljanje ustreznega uresničevanja evropskih standardov in načel v državah kandidatkah in državah, ki so zaprosile za status kandidatke; poudarja, da je treba nameniti veliko pozornost resnični decentralizaciji, spoštovanju kulturnih in jezikovnih raznolikosti in oblikovanju sodobne javne uprave;

3.   Proračunska revizija

| 3.1 | poudarja svojo zavezanost, da bo prispeval k pregledu proračunskega okvira EU; sporoča, da je bila v ta namen v okviru predsedstvu Odbora regij ustanovljena delovna skupina; |
| --- | --- |

3.1

poudarja svojo zavezanost, da bo prispeval k pregledu proračunskega okvira EU; sporoča, da je bila v ta namen v okviru predsedstvu Odbora regij ustanovljena delovna skupina;

4.   Blaginja

| 4.1 | poudarja potrebo po stalnem posodabljanju evropskega gospodarstva in evropskega socialnega modela prek prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

4.1

poudarja potrebo po stalnem posodabljanju evropskega gospodarstva in evropskega socialnega modela prek prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta;

| 4.2 | poudarja, da dosežki platforme za spremljanje lizbonskega procesa, ki jo je OR ustanovil leta 2006, kažejo, da mora ciklus upravljanja lizbonske strategije vidneje spodbujati sodelovanje in prizadevanje za doseganje rezultatov na vseh vpletenih ravneh ter večje vključevanje lokalnih in regionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

4.2

poudarja, da dosežki platforme za spremljanje lizbonskega procesa, ki jo je OR ustanovil leta 2006, kažejo, da mora ciklus upravljanja lizbonske strategije vidneje spodbujati sodelovanje in prizadevanje za doseganje rezultatov na vseh vpletenih ravneh ter večje vključevanje lokalnih in regionalnih skupnosti;

| 4.3 | zato države članice in Evropsko komisijo poziva, naj v večji meri vključijo lokalne in regionalne skupnosti, saj je lahko lizbonska strategija uspešna le, če pri sprejemanju odločitev in procesu uresničevanja in spremljanja popolnoma sodelujejo vse zainteresirane strani in vabi Evropski svet, Evropsko komisijo in države članice, da se udeležijo teritorialnega dialoga v letu 2007, ki bo obravnaval prispevek mest in regij k uspešnemu izvajanju strategije za rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

4.3

zato države članice in Evropsko komisijo poziva, naj v večji meri vključijo lokalne in regionalne skupnosti, saj je lahko lizbonska strategija uspešna le, če pri sprejemanju odločitev in procesu uresničevanja in spremljanja popolnoma sodelujejo vse zainteresirane strani in vabi Evropski svet, Evropsko komisijo in države članice, da se udeležijo teritorialnega dialoga v letu 2007, ki bo obravnaval prispevek mest in regij k uspešnemu izvajanju strategije za rast in delovna mesta;

| 4.4 | ponovno poudarja vlogo storitev splošnega pomena na lokalni in regionalni ravni pri doseganju ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

4.4

ponovno poudarja vlogo storitev splošnega pomena na lokalni in regionalni ravni pri doseganju ciljev lizbonske strategije;

| 4.5 | poudarja — glede na dosežke platforme za spremljanje lizbonskega procesa — velik pomen kohezijske politike pri financiranju ukrepov, povezanih z lizbonskim procesom, na lokalni in regionalni ravni. Študija, ki je bila opravljena v zvezi s predhodnim mnenjem z naslovom Učinek finančnega vzvoda evropske kohezijske politike v okviru strukturnih skladov, ki ga bo OR sprejel na plenarnem zasedanju februarja 2007, je pokazala, da je imela zaradi posebnih značilnosti (partnerstvo, dodatnost, strateško načrtovanje in večletno financiranje) kohezijska politika EU vrsto pomembnih vplivov in učinek finančnega vzvoda na lokalno in regionalno raven. Evropski državljani jo vidijo in dojemajo kot vključujočo politiko zaradi svojega jasnega prispevka k izboljšanju kakovosti življenja; |
| --- | --- |

4.5

poudarja — glede na dosežke platforme za spremljanje lizbonskega procesa — velik pomen kohezijske politike pri financiranju ukrepov, povezanih z lizbonskim procesom, na lokalni in regionalni ravni. Študija, ki je bila opravljena v zvezi s predhodnim mnenjem z naslovom Učinek finančnega vzvoda evropske kohezijske politike v okviru strukturnih skladov, ki ga bo OR sprejel na plenarnem zasedanju februarja 2007, je pokazala, da je imela zaradi posebnih značilnosti (partnerstvo, dodatnost, strateško načrtovanje in večletno financiranje) kohezijska politika EU vrsto pomembnih vplivov in učinek finančnega vzvoda na lokalno in regionalno raven. Evropski državljani jo vidijo in dojemajo kot vključujočo politiko zaradi svojega jasnega prispevka k izboljšanju kakovosti življenja;

| 4.6 | pozdravlja načrtovano pobudo „Regije za gospodarske spremembe“ kot priložnost za izmenjavo izkušenj med regijami, da bi teritorialno sodelovanje povezali s programi regionalnega razvoja in omogočili tesnejše sodelovanje med Evropsko komisijo, državami članicami ter mesti in regijami; poziva Komisijo, da aktivno vključuje lokalne in regionalne skupnosti v proces izbire prednostnih področij pobude in pričakuje, da bo v polni meri vključen v razvoj pobude; |
| --- | --- |

4.6

pozdravlja načrtovano pobudo „Regije za gospodarske spremembe“ kot priložnost za izmenjavo izkušenj med regijami, da bi teritorialno sodelovanje povezali s programi regionalnega razvoja in omogočili tesnejše sodelovanje med Evropsko komisijo, državami članicami ter mesti in regijami; poziva Komisijo, da aktivno vključuje lokalne in regionalne skupnosti v proces izbire prednostnih področij pobude in pričakuje, da bo v polni meri vključen v razvoj pobude;

| 4.7 | pozdravlja predlog Evropske komisije za pregled evropske družbe in enotnega trga, k čemur bo prispeval s sprejetjem predhodnega mnenja; se strinja z zavzemanjem za odstranitev ovir za priložnosti, ki jih nudi evropski enotni trg, s čimer bi državljanom dejansko zagotovili, da uživajo prednosti enotnega trga; vendar poudarja, da morata solidarnost in družbena in ozemeljska kohezija ostati v ospredju evropskega oblikovanja politik; |
| --- | --- |

4.7

pozdravlja predlog Evropske komisije za pregled evropske družbe in enotnega trga, k čemur bo prispeval s sprejetjem predhodnega mnenja; se strinja z zavzemanjem za odstranitev ovir za priložnosti, ki jih nudi evropski enotni trg, s čimer bi državljanom dejansko zagotovili, da uživajo prednosti enotnega trga; vendar poudarja, da morata solidarnost in družbena in ozemeljska kohezija ostati v ospredju evropskega oblikovanja politik;

| 4.8 | pozdravlja namen Evropske komisije, da si z dodatnimi ukrepi prizadeva za izboljšanje Evropskega raziskovalnega prostora, in poudarja, da je evropski raziskovalni in inovacijski potencial odvisen od zmogljivosti in specializacije vseh evropskih regij; še nadalje bo pozorno spremljal ustanavljanju Evropskega tehnološkega instituta in opozarjal na odločilno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti pri povezovanju dejavnosti, s čimer spodbujajo sodelovanje univerz in podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij; ponovno opozarja, da je eden izmed pogojev za uspešno, inovativno Evropo uvedba skupnega evropskega patenta; |
| --- | --- |

4.8

pozdravlja namen Evropske komisije, da si z dodatnimi ukrepi prizadeva za izboljšanje Evropskega raziskovalnega prostora, in poudarja, da je evropski raziskovalni in inovacijski potencial odvisen od zmogljivosti in specializacije vseh evropskih regij; še nadalje bo pozorno spremljal ustanavljanju Evropskega tehnološkega instituta in opozarjal na odločilno vlogo lokalnih in regionalnih skupnosti pri povezovanju dejavnosti, s čimer spodbujajo sodelovanje univerz in podjetij, zlasti malih in srednje velikih podjetij; ponovno opozarja, da je eden izmed pogojev za uspešno, inovativno Evropo uvedba skupnega evropskega patenta;

| 4.9. | poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje ključni pri spopadanju z izzivi globalizacije, zlasti s spodbujanjem visoko kvalificirane delovne sile, ki se je sposobna prilagajati stalno spreminjajočim se potrebam trga dela družbe znanja; poudarja potrebo po priznavanju ključnih sposobnosti lokalnih in regionalnih skupnosti na teh področjih; |
| --- | --- |

4.9.

poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje ključni pri spopadanju z izzivi globalizacije, zlasti s spodbujanjem visoko kvalificirane delovne sile, ki se je sposobna prilagajati stalno spreminjajočim se potrebam trga dela družbe znanja; poudarja potrebo po priznavanju ključnih sposobnosti lokalnih in regionalnih skupnosti na teh področjih;

| 4.10 | meni, da Evropa potrebuje tudi močno podjetniško kulturo in bo še nadalje spodbujal lokalne in regionalne skupnosti k razširjanju podjetništva v šolah kot pomembno poklicno izbiro, ki prispeva k blaginji Evrope; spodbuja Evropsko komisijo, da oživi svoj program za spodbujanje podjetništva pri mladih; |
| --- | --- |

4.10

meni, da Evropa potrebuje tudi močno podjetniško kulturo in bo še nadalje spodbujal lokalne in regionalne skupnosti k razširjanju podjetništva v šolah kot pomembno poklicno izbiro, ki prispeva k blaginji Evrope; spodbuja Evropsko komisijo, da oživi svoj program za spodbujanje podjetništva pri mladih;

| 4.11 | ponovno poudarja pomen spodbujanja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki podpirajo regionalno in socialno uravnoteženo informacijsko družbo, ki vključuje vse državljane in jih oskrbuje s sposobnostmi, potrebnimi za življenje in delo v družbi znanja; bo še naprej zagotavljal, da se okviru pobude i2010 namenja pozornost tudi regionalni in lokalni razsežnosti; |
| --- | --- |

4.11

ponovno poudarja pomen spodbujanja informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki podpirajo regionalno in socialno uravnoteženo informacijsko družbo, ki vključuje vse državljane in jih oskrbuje s sposobnostmi, potrebnimi za življenje in delo v družbi znanja; bo še naprej zagotavljal, da se okviru pobude i2010 namenja pozornost tudi regionalni in lokalni razsežnosti;

| 4.12 | pozdravlja predlog Evropske komisije za nadaljnji razvoj integriranega pristopa v okviru priprave prihodnje pomorske politike Evropske unije, ki upošteva vse politike, ki vplivajo na morsko okolje, vključno s potrebnimi ukrepi, ki zagotavljajo trajnost evropskega ribiškega sektorja, in zlasti obveščanje o pristaniški politiki Evropske unije; ponovno izraža interes za sodelovanje pri pripravi in izvajanju te integrirane politike; |
| --- | --- |

4.12

pozdravlja predlog Evropske komisije za nadaljnji razvoj integriranega pristopa v okviru priprave prihodnje pomorske politike Evropske unije, ki upošteva vse politike, ki vplivajo na morsko okolje, vključno s potrebnimi ukrepi, ki zagotavljajo trajnost evropskega ribiškega sektorja, in zlasti obveščanje o pristaniški politiki Evropske unije; ponovno izraža interes za sodelovanje pri pripravi in izvajanju te integrirane politike;

| 4.13 | poudarja pomen vmesnega pregleda prometne politike EU in izraža namen, da izpostavi tiste obveznosti, ki jih je EU že sprejela na tem področju, z namenom, da jih v celoti uresniči, in željo, da bi sodeloval pri razpravi o pobudah, ki jih je predlagala Evropska komisija v zvezi z mestnim prometom, pristaniško politiko, zračnim prevozom in vseevropskimi prometnimi omrežji za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

4.13

poudarja pomen vmesnega pregleda prometne politike EU in izraža namen, da izpostavi tiste obveznosti, ki jih je EU že sprejela na tem področju, z namenom, da jih v celoti uresniči, in željo, da bi sodeloval pri razpravi o pobudah, ki jih je predlagala Evropska komisija v zvezi z mestnim prometom, pristaniško politiko, zračnim prevozom in vseevropskimi prometnimi omrežji za obdobje 2007-2013;

| 4.14 | meni, da je treba takoj začeti temeljit razmislek o kakovostni skupni kmetijski politiki in vlogi okrepljene politike razvoja podeželja po letu 2013; zahteva, da se na začetku novega programskega obdobja leta 2007 začne posvetovalni postopek, ki bo temeljil na trajnostnem razvoju, konkurenčnosti in inovativnosti ter bo pritegnil lokalne in regionalne skupnosti; |
| --- | --- |

4.14

meni, da je treba takoj začeti temeljit razmislek o kakovostni skupni kmetijski politiki in vlogi okrepljene politike razvoja podeželja po letu 2013; zahteva, da se na začetku novega programskega obdobja leta 2007 začne posvetovalni postopek, ki bo temeljil na trajnostnem razvoju, konkurenčnosti in inovativnosti ter bo pritegnil lokalne in regionalne skupnosti;

| 4.15 | meni, da je usklajevanje na lokalni in regionalni ravni med politiko razvoja podeželja in regionalno politiko bistveno za učinkovito uporabo finančnih sredstev, ki so jim dodeljena, in opozarja na pomen, ki ga pripisuje sodelovanju lokalnih in regionalnih skupnosti na vseh stopnjah priprave in izvajanja programov za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

4.15

meni, da je usklajevanje na lokalni in regionalni ravni med politiko razvoja podeželja in regionalno politiko bistveno za učinkovito uporabo finančnih sredstev, ki so jim dodeljena, in opozarja na pomen, ki ga pripisuje sodelovanju lokalnih in regionalnih skupnosti na vseh stopnjah priprave in izvajanja programov za razvoj podeželja;

| 4.16 | podpira Evropsko komisijo pri pospeševanju odprte razprave o soobstoju gensko spremenjenih ter konvencionalnih in ekoloških pridelkov in pri spodbujanju preglednih rešitev, ki ob upoštevanju odločitev lokalnih in regionalnih skupnosti in njihove pristojnosti združujejo interese potrošnikov in kmetov, varstvo okolja, varovanje zdravja ter spodbujanje raziskav in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

4.16

podpira Evropsko komisijo pri pospeševanju odprte razprave o soobstoju gensko spremenjenih ter konvencionalnih in ekoloških pridelkov in pri spodbujanju preglednih rešitev, ki ob upoštevanju odločitev lokalnih in regionalnih skupnosti in njihove pristojnosti združujejo interese potrošnikov in kmetov, varstvo okolja, varovanje zdravja ter spodbujanje raziskav in konkurenčnosti;

5.   Solidarnost

| 5.1 | ugotavlja, da je staranje prebivalstva eden izmed glavnih izzivov, s katerimi se bo morala spoprijeti Evropska unija v prihodnjih letih; poudarja potrebo po upoštevanju vprašanja staranja v vseh politikah in potrjuje potrebo po pristopih, ki se razlikujejo po regijah, saj so na različnih lokalnih in regionalnih območjih opazne precejšnje razlike pri vzorcih staranja; |
| --- | --- |

5.1

ugotavlja, da je staranje prebivalstva eden izmed glavnih izzivov, s katerimi se bo morala spoprijeti Evropska unija v prihodnjih letih; poudarja potrebo po upoštevanju vprašanja staranja v vseh politikah in potrjuje potrebo po pristopih, ki se razlikujejo po regijah, saj so na različnih lokalnih in regionalnih območjih opazne precejšnje razlike pri vzorcih staranja;

| 5.2 | pozdravlja pobudo Evropske komisije, da se razvije evropski okvir za ekonomske priseljence, ki bi posebno pozornost namenjal visoko usposobljenim migrantom, kar je eden izmed odgovorov na večanje demografskega pritiska, pri tem pa ne bi oslabil razvoja tretjih držav; |
| --- | --- |

5.2

pozdravlja pobudo Evropske komisije, da se razvije evropski okvir za ekonomske priseljence, ki bi posebno pozornost namenjal visoko usposobljenim migrantom, kar je eden izmed odgovorov na večanje demografskega pritiska, pri tem pa ne bi oslabil razvoja tretjih držav;

| 5.3 | poziva Komisijo, da pripravi sporočilo, v katerem bo navedla skupna načela za opredelitev in obrazložitev fleksivarnosti, še zlasti glede tega, kako bi ta pristop lahko uskladil prožnost trga dela in razvoj znanj z močno socialno varnostjo ter obenem upošteval posebnosti različnih držav članic in regij; |
| --- | --- |

5.3

poziva Komisijo, da pripravi sporočilo, v katerem bo navedla skupna načela za opredelitev in obrazložitev fleksivarnosti, še zlasti glede tega, kako bi ta pristop lahko uskladil prožnost trga dela in razvoj znanj z močno socialno varnostjo ter obenem upošteval posebnosti različnih držav članic in regij;

| 5.4 | pozdravlja evropsko leto enakih možnosti 2007 in zavzemanje Evropske komisije, da bo pregledala socialne razmere v Evropski uniji s posebnim poudarkom na vprašanjih dostopa in možnosti glede na oblikovanje novega soglasja o družbenih izzivih, s katerimi se srečuje Evropa; ponovno poudarja potrebo po tem, da se boj proti diskriminaciji glede na starost, spol, etično pripadnost, invalidnost, spolno usmerjenost, vero in prepričanje resno jemlje; |
| --- | --- |

5.4

pozdravlja evropsko leto enakih možnosti 2007 in zavzemanje Evropske komisije, da bo pregledala socialne razmere v Evropski uniji s posebnim poudarkom na vprašanjih dostopa in možnosti glede na oblikovanje novega soglasja o družbenih izzivih, s katerimi se srečuje Evropa; ponovno poudarja potrebo po tem, da se boj proti diskriminaciji glede na starost, spol, etično pripadnost, invalidnost, spolno usmerjenost, vero in prepričanje resno jemlje;

| 5.5 | pozdravlja nastajajoče 4. poročilo o napredku, doseženem pri uresničevanju ekonomske in socialne kohezije, in o prispevku evropskih in nacionalnih politik, strukturnih skladov, Kohezijskega sklada, drugih finančnih instrumentov in EIB ter poudarja, da ima kohezijska politika pomembno mesto pri prihodnjem vmesnem pregledu proračuna Skupnosti; |
| --- | --- |

5.5

pozdravlja nastajajoče 4. poročilo o napredku, doseženem pri uresničevanju ekonomske in socialne kohezije, in o prispevku evropskih in nacionalnih politik, strukturnih skladov, Kohezijskega sklada, drugih finančnih instrumentov in EIB ter poudarja, da ima kohezijska politika pomembno mesto pri prihodnjem vmesnem pregledu proračuna Skupnosti;

6.   Energija in podnebne spremembe

| 6.1 | pričakuje od strateškega pregleda energetske politike za Evropo, da bo dal nov zagon skupnemu pristopu na področju konkurenčnosti, varne dobave energije in spopadanja s podnebnimi spremembami; ta mora temeljiti na inovativnosti in uporabi novih tehnologij, obnovljivih virov energij in energetske učinkovitosti za zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav in za dokončno oblikovanje notranjega trga za plin in električno energijo; zato zahteva okrepitev dialoga med Evropsko komisijo ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, ki so polno vključene v izvajanje projektov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energij in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

6.1

pričakuje od strateškega pregleda energetske politike za Evropo, da bo dal nov zagon skupnemu pristopu na področju konkurenčnosti, varne dobave energije in spopadanja s podnebnimi spremembami; ta mora temeljiti na inovativnosti in uporabi novih tehnologij, obnovljivih virov energij in energetske učinkovitosti za zmanjšanje odvisnosti od uvoza energije iz tretjih držav in za dokončno oblikovanje notranjega trga za plin in električno energijo; zato zahteva okrepitev dialoga med Evropsko komisijo ter lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, ki so polno vključene v izvajanje projektov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energij in energetske učinkovitosti;

| 6.2 | ponovno izraža svojo podporo Evropski komisiji pri njenem prizadevanju v zvezi s podnebnimi spremembami in meni, da je nujno spodbujati ambiciozne cilje v okviru mednarodnih pogajanj za obdobje po letu 2012, pri katerih sodelujejo tako države, ki so največje proizvajalke emisij toplogrednih plinov, kot glavni sektorji, odgovorni za podnebne spremembe; v letu 2007 bo prispeval svoje zamisli za uresničevanje ciljev za obdobje po letu 2012; |
| --- | --- |

6.2

ponovno izraža svojo podporo Evropski komisiji pri njenem prizadevanju v zvezi s podnebnimi spremembami in meni, da je nujno spodbujati ambiciozne cilje v okviru mednarodnih pogajanj za obdobje po letu 2012, pri katerih sodelujejo tako države, ki so največje proizvajalke emisij toplogrednih plinov, kot glavni sektorji, odgovorni za podnebne spremembe; v letu 2007 bo prispeval svoje zamisli za uresničevanje ciljev za obdobje po letu 2012;

| 6.3 | pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija poudarila prilagajanje podnebnim spremembam, saj se nekaterim vplivom podnebnih sprememb ne moremo izogniti; poudarja potrebo po obravnavi politik Skupnosti v okviru teh sprememb; meni, da je prednostna naloga spodbujanje raziskav o gospodarskih, ekoloških in družbenih učinkih podnebnih sprememb v različnih regijah in obveščanje državljanov o vplivih in ceni ter zahteva od Evropske komisije, da spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, da bi lokalnim in regionalnim skupnostim omogočili razvoj metod prilagajanja, ki bodo uporabne v različnih razmerah evropskih mest in regij; |
| --- | --- |

6.3

pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija poudarila prilagajanje podnebnim spremembam, saj se nekaterim vplivom podnebnih sprememb ne moremo izogniti; poudarja potrebo po obravnavi politik Skupnosti v okviru teh sprememb; meni, da je prednostna naloga spodbujanje raziskav o gospodarskih, ekoloških in družbenih učinkih podnebnih sprememb v različnih regijah in obveščanje državljanov o vplivih in ceni ter zahteva od Evropske komisije, da spodbuja izmenjavo dobrih praks na tem področju, da bi lokalnim in regionalnim skupnostim omogočili razvoj metod prilagajanja, ki bodo uporabne v različnih razmerah evropskih mest in regij;

7.   Območje svobode, varnosti in pravice

| 7.1 | priporoča priznavanje skupne evropske politike na področju priseljevanja in azila, ki temelji na petih vidikih: tesnejše sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, varovanje zunanjih meja in boj proti trgovini z ljudmi, razvoj koherentnih in učinkovitih političnih ukrepov za zaščito mladoletnikov, politika vračanja nezakonitih priseljencev in vključevanje migrantov v družbo. Ta politika mora upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih skupnosti pri izvajanju prednostnih nalog Haaškega programa, zlasti glede politike vključevanja za spodbujanje dostopa do zaposlitve, pravice do izobraževanja in usposabljanja, dostopa do socialnih in zdravstvenih storitev, udejstvovanje priseljencev v družbenem, kulturnem in političnem življenju ter dostop do učenja uradnih jezikov države gostiteljice; |
| --- | --- |

7.1

priporoča priznavanje skupne evropske politike na področju priseljevanja in azila, ki temelji na petih vidikih: tesnejše sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, varovanje zunanjih meja in boj proti trgovini z ljudmi, razvoj koherentnih in učinkovitih političnih ukrepov za zaščito mladoletnikov, politika vračanja nezakonitih priseljencev in vključevanje migrantov v družbo. Ta politika mora upoštevati pristojnosti lokalnih in regionalnih skupnosti pri izvajanju prednostnih nalog Haaškega programa, zlasti glede politike vključevanja za spodbujanje dostopa do zaposlitve, pravice do izobraževanja in usposabljanja, dostopa do socialnih in zdravstvenih storitev, udejstvovanje priseljencev v družbenem, kulturnem in političnem življenju ter dostop do učenja uradnih jezikov države gostiteljice;

| 7.2 | pozdravlja novo pobudo Evropske komisije, da se organizira letna konferenca o vprašanju vključevanja mest: prva je potekala oktobra 2006 v Rotterdamu; poudarja svojo zavezo, da bo še najprej igral pomembno vlogo pri teh konferencah; začenši z naslednjo, ki bo leta 2007 v Milanu; |
| --- | --- |

7.2

pozdravlja novo pobudo Evropske komisije, da se organizira letna konferenca o vprašanju vključevanja mest: prva je potekala oktobra 2006 v Rotterdamu; poudarja svojo zavezo, da bo še najprej igral pomembno vlogo pri teh konferencah; začenši z naslednjo, ki bo leta 2007 v Milanu;

| 7.3 | zahteva, da lahko sodeluje pri oblikovanju načrtnega in strukturiranega institucionalnega partnerstva tako v fazi posvetovanja na področju priseljevanja, ki jo bo Evropska komisija začela na začetku leta, kot pri novi metodi ocene izvajanja Haaškega programa, ki jo je Komisija predstavila junija 2006; |
| --- | --- |

7.3

zahteva, da lahko sodeluje pri oblikovanju načrtnega in strukturiranega institucionalnega partnerstva tako v fazi posvetovanja na področju priseljevanja, ki jo bo Evropska komisija začela na začetku leta, kot pri novi metodi ocene izvajanja Haaškega programa, ki jo je Komisija predstavila junija 2006;

| 7.4 | pozdravlja pobudo Evropske komisije za izdajo Priročnika za priseljevanje in vključevanje v letu 2007; poudarja, da lahko Odbor regij prek svojih članov predstavlja bogat vir informacij in najboljše prakse na tem področju; zato poziva Evropsko komisijo, da Odboru regij omogoči čim tesnejše sodelovanje pri pripravi tega Priročnika. |
| --- | --- |

7.4

pozdravlja pobudo Evropske komisije za izdajo Priročnika za priseljevanje in vključevanje v letu 2007; poudarja, da lahko Odbor regij prek svojih članov predstavlja bogat vir informacij in najboljše prakse na tem področju; zato poziva Evropsko komisijo, da Odboru regij omogoči čim tesnejše sodelovanje pri pripravi tega Priročnika.

| 7.5 | poudarja, da je več regij in mest posebej prizadetih zaradi pritoka priseljencev in da jim primanjkuje sredstev, da bi množicam priseljencev lahko ponudili ustrezno humanitarno oskrbo; zato zahteva, da ima Frontex vedno bolj pomembno vlogo pri usklajevanju pomoči za te regije; |
| --- | --- |

7.5

poudarja, da je več regij in mest posebej prizadetih zaradi pritoka priseljencev in da jim primanjkuje sredstev, da bi množicam priseljencev lahko ponudili ustrezno humanitarno oskrbo; zato zahteva, da ima Frontex vedno bolj pomembno vlogo pri usklajevanju pomoči za te regije;

| 7.6 | opozarja na potrebo po premišljenem ravnotežju, ki ga je treba doseči med varnostnimi zahtevami v globaliziranem svetu ter temeljnimi pravicami in svoboščinami posameznikov; |
| --- | --- |

7.6

opozarja na potrebo po premišljenem ravnotežju, ki ga je treba doseči med varnostnimi zahtevami v globaliziranem svetu ter temeljnimi pravicami in svoboščinami posameznikov;

8.   Širitev

| 8.1 | spodbuja Evropsko komisijo, da oceni, kakšne so zmogljivosti vključevanja EU v sodelovanju z drugimi institucijami, vključno z OR; ugotavlja, da poteka javna razprava o prihodnjih širitvah in ob tem izraža zadovoljstvo; |
| --- | --- |

8.1

spodbuja Evropsko komisijo, da oceni, kakšne so zmogljivosti vključevanja EU v sodelovanju z drugimi institucijami, vključno z OR; ugotavlja, da poteka javna razprava o prihodnjih širitvah in ob tem izraža zadovoljstvo;

| 8.2 | podpira proces širitve EU na Hrvaško, Turčijo in Zahodni Balkan ter se zavezuje, da bo razvijal dialog med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi EU, državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami za pristop k EU; meni, da je ne glede na prihodnji status Turčije v Evropski uniji v interesu Evrope, da Turčijo še naprej spodbuja na poti reform. Načrtuje, da bo še naprej v neposrednem stiku s turškimi lokalnimi in regionalnimi skupnostmi s ciljem, da se čim prej ustanovi skupni posvetovalni odbor; |
| --- | --- |

8.2

podpira proces širitve EU na Hrvaško, Turčijo in Zahodni Balkan ter se zavezuje, da bo razvijal dialog med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi EU, državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami za pristop k EU; meni, da je ne glede na prihodnji status Turčije v Evropski uniji v interesu Evrope, da Turčijo še naprej spodbuja na poti reform. Načrtuje, da bo še naprej v neposrednem stiku s turškimi lokalnimi in regionalnimi skupnostmi s ciljem, da se čim prej ustanovi skupni posvetovalni odbor;

9.   Govoriti z enim glasom v svetu

| 9.1 | namerava prispevati k utrjevanju demokracije sosedskih držav in držav Zahodnega Balkana s sodelovanjem pri opazovalnih misijah na lokalnih in regionalnih volitvah in z razvijanjem ustreznega medinstitucionalnega sodelovanja na evropski ravni in ravni Skupnosti v ta namen; |
| --- | --- |

9.1

namerava prispevati k utrjevanju demokracije sosedskih držav in držav Zahodnega Balkana s sodelovanjem pri opazovalnih misijah na lokalnih in regionalnih volitvah in z razvijanjem ustreznega medinstitucionalnega sodelovanja na evropski ravni in ravni Skupnosti v ta namen;

| 9.2 | odločno spodbuja izvajanje regionalne evro-sredozemske konference Barcelona + 10 in opozarja na pomen institucionalnega dialoga med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi Evropske unije in tretjimi partnerji sredozemskega območja za spodbujanje izmenjav dobrih praks na področju regionalnega partnerstva, decentraliziranega sodelovanja, procesa decentralizacije in dobrega upravljanja na evro-sredozemskem območju; v ta namen poziva k ustanovitvi foruma za dialog med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi EU in tretjimi partnerji sredozemskega območja; |
| --- | --- |

9.2

odločno spodbuja izvajanje regionalne evro-sredozemske konference Barcelona + 10 in opozarja na pomen institucionalnega dialoga med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi Evropske unije in tretjimi partnerji sredozemskega območja za spodbujanje izmenjav dobrih praks na področju regionalnega partnerstva, decentraliziranega sodelovanja, procesa decentralizacije in dobrega upravljanja na evro-sredozemskem območju; v ta namen poziva k ustanovitvi foruma za dialog med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi EU in tretjimi partnerji sredozemskega območja;

| 9.3 | poudarja potrebo po ohranjanju konstruktivnih odnosov z državami sosednjega območja na lokalni in regionalni ravni, zlasti ob novo nastali vzhodni meji Evropske unije; |
| --- | --- |

9.3

poudarja potrebo po ohranjanju konstruktivnih odnosov z državami sosednjega območja na lokalni in regionalni ravni, zlasti ob novo nastali vzhodni meji Evropske unije;

| 9.4 | poudarja, da je treba te odnose razvijati in krepiti, da bi sklenili strateška partnerstva z Rusijo in oblikovali nov politični okvir severne dimenzije; |
| --- | --- |

9.4

poudarja, da je treba te odnose razvijati in krepiti, da bi sklenili strateška partnerstva z Rusijo in oblikovali nov politični okvir severne dimenzije;

| 9.5 | poudarja pomen dobrega upravljanja za izvajanje Evropskega soglasja za razvoj in meni, da je uporaba načela subsidiarnosti v okviru decentraliziranega sodelovanja ključni del dobrega upravljanja in evropske razvojne politike; |
| --- | --- |

9.5

poudarja pomen dobrega upravljanja za izvajanje Evropskega soglasja za razvoj in meni, da je uporaba načela subsidiarnosti v okviru decentraliziranega sodelovanja ključni del dobrega upravljanja in evropske razvojne politike;

| 10. | prosi svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu ter nemškemu in portugalskemu predsedstvu, ki bosta na čelu Evropske unije v letu 2007. |
| --- | --- |

10.

prosi svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu ter nemškemu in portugalskemu predsedstvu, ki bosta na čelu Evropske unije v letu 2007.

Bruselj, 7. december 2006.

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

---